# Den Europæiske Unions L 347/2009

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2009.347.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 347 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 52. årgang24. december 2009 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2009.347.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 347

Dansk udgave

Retsforskrifter

52. årgang24. december 2009

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 1287/2009 af 27. november 2009 om fastsættelse for 2010 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande for Sortehavet | 1 |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 1288/2009 af 27. november 2009 om fastlæggelse af tekniske overgangsforanstaltninger fra den 1. januar 2010 til den 30. juni 2011 | 6 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EF) nr. 1287/2009 af 27. november 2009 om fastsættelse for 2010 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande for Sortehavet

1

*

Rådets forordning (EF) nr. 1288/2009 af 27. november 2009 om fastlæggelse af tekniske overgangsforanstaltninger fra den 1. januar 2010 til den 30. juni 2011

6

| | | V   Retsakter vedtaget fra og med den 1. december 2009 i henhold til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og Euratomtraktaten |
| --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER, HVIS OFFENTLIGGØRELSE ER OBLIGATORISK |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 1289/2009 af 23. december 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 9 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 1290/2009 af 23. december 2009 om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 1. januar 2010 | 11 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1291/2009 af 18. december 2009 om udvælgelse af regnskabsførende bedrifter med henblik på at konstatere landbrugsbedrifters indkomstforhold | 14 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1292/2009 af 21. december 2009 om fravigelse af forordning (EF) nr. 675/2009, (EF) nr. 676/2009 og (EF) nr. 677/2009 om åbning af licitationer over nedsættelsen af importtolden for sorghum til Spanien, nedsættelsen af importtolden for majs til Spanien og nedsættelsen af importtolden for majs til Portugal fra tredjelande, for så vidt angår licitationernes slutdato | 22 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1293/2009 af 23. december 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 1126/2008 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår IAS 32 (
  1
  ) | 23 |
| | | RETSAKTER, HVIS OFFENTLIGGØRELSE IKKE ER OBLIGATORISK |
| | | 2009/1005/EU |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 17. december 2009 om ændring af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår den flerårige finansielle ramme — Finansiering af projekter på energiområdet i forbindelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan | 26 |
| | | 2009/1006/EU |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 17. december 2009 om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning | 28 |
| | | 2009/1007/EU |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 17. december 2009 om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet i henhold til punkt 27 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning | 29 |
| | | 2009/1008/EU |
| | * | Rådets gennemførelsesafgørelse af 7. december 2009 om bemyndigelse af Republikken Letland til at udvide anvendelsen af en foranstaltning, der fraviger bestemmelserne i artikel 193 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem | 30 |
| | | 2009/1009/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 22 december 2009 om udnævnelse af generalsekretæren for Rådet for Den Europæiske Union for perioden fra den 26. juni 2011 til den 30. juni 2015 | 31 |

V   Retsakter vedtaget fra og med den 1. december 2009 i henhold til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og Euratomtraktaten

RETSAKTER, HVIS OFFENTLIGGØRELSE ER OBLIGATORISK

Kommissionens forordning (EU) nr. 1289/2009 af 23. december 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

9

Kommissionens forordning (EU) nr. 1290/2009 af 23. december 2009 om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 1. januar 2010

11

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1291/2009 af 18. december 2009 om udvælgelse af regnskabsførende bedrifter med henblik på at konstatere landbrugsbedrifters indkomstforhold

14

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1292/2009 af 21. december 2009 om fravigelse af forordning (EF) nr. 675/2009, (EF) nr. 676/2009 og (EF) nr. 677/2009 om åbning af licitationer over nedsættelsen af importtolden for sorghum til Spanien, nedsættelsen af importtolden for majs til Spanien og nedsættelsen af importtolden for majs til Portugal fra tredjelande, for så vidt angår licitationernes slutdato

22

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1293/2009 af 23. december 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 1126/2008 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår IAS 32 (
  1
  )

1

23

RETSAKTER, HVIS OFFENTLIGGØRELSE IKKE ER OBLIGATORISK

2009/1005/EU

*

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 17. december 2009 om ændring af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår den flerårige finansielle ramme — Finansiering af projekter på energiområdet i forbindelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan

26

2009/1006/EU

*

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 17. december 2009 om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning

28

2009/1007/EU

*

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 17. december 2009 om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet i henhold til punkt 27 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning

29

2009/1008/EU

*

Rådets gennemførelsesafgørelse af 7. december 2009 om bemyndigelse af Republikken Letland til at udvide anvendelsen af en foranstaltning, der fraviger bestemmelserne i artikel 193 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem

30

2009/1009/EU

*

Rådets afgørelse af 22 december 2009 om udnævnelse af generalsekretæren for Rådet for Den Europæiske Union for perioden fra den 26. juni 2011 til den 30. juni 2015

31

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 352/2009 om vedtagelse af en fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og vurdering som nævnt i artikel 6, stk. 3, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF (EUT L 108 af 29.4.2009, s. 4) | 32 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 352/2009 om vedtagelse af en fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og vurdering som nævnt i artikel 6, stk. 3, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF (EUT L 108 af 29.4.2009, s. 4)

EUT L 108 af 29.4.2009, s. 4

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 24.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 347/1

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1287/2009

af 27. november 2009

om fastsættelse for 2010 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande for Sortehavet

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 20,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 847/96 af 6. maj 1996 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år (2), særlig artikel 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 4 i forordning (EF) nr. 2371/2002 skal Rådet træffe de nødvendige foranstaltninger for så vidt angår adgang til farvande og ressourcer samt bæredygtigt fiskeri under hensyntagen til den foreliggende videnskabelige rådgivning, især rapporten fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 4 i forordning (EF) nr. 2371/2002 skal Rådet træffe de nødvendige foranstaltninger for så vidt angår adgang til farvande og ressourcer samt bæredygtigt fiskeri under hensyntagen til den foreliggende videnskabelige rådgivning, især rapporten fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri.

| (2) | Ifølge artikel 20 i forordning (EF) nr. 2371/2002 skal Rådet fastsætte fiskerimulighederne for de enkelte fiskerier eller fiskerigrupper og fordele disse muligheder mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 20 i forordning (EF) nr. 2371/2002 skal Rådet fastsætte fiskerimulighederne for de enkelte fiskerier eller fiskerigrupper og fordele disse muligheder mellem medlemsstaterne.

| (3) | For at fiskerimulighederne skal kunne forvaltes effektivt, bør der fastsættes nærmere betingelser for udøvelse af fiskeri. |
| --- | --- |

(3)

For at fiskerimulighederne skal kunne forvaltes effektivt, bør der fastsættes nærmere betingelser for udøvelse af fiskeri.

| (4) | Artikel 3 i forordning (EF) nr. 2371/2002 indeholder definitioner, der er relevante for fordelingen af fiskerimuligheder. |
| --- | --- |

(4)

Artikel 3 i forordning (EF) nr. 2371/2002 indeholder definitioner, der er relevante for fordelingen af fiskerimuligheder.

| (5) | Ifølge artikel 2 i forordning (EF) nr. 847/96 skal det fastlægges, hvilke bestande de i den forordning fastsatte forskellige foranstaltninger skal gælde for. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge artikel 2 i forordning (EF) nr. 847/96 skal det fastlægges, hvilke bestande de i den forordning fastsatte forskellige foranstaltninger skal gælde for.

| (6) | For at bidrage til bevarelsen af fiskebestandene bør der i 2010 iværksættes en række supplerende foranstaltninger vedrørende de tekniske betingelser for fiskeri. |
| --- | --- |

(6)

For at bidrage til bevarelsen af fiskebestandene bør der i 2010 iværksættes en række supplerende foranstaltninger vedrørende de tekniske betingelser for fiskeri.

| (7) | Fiskerimulighederne bør udnyttes i overensstemmelse med de gældende EF-retsforskrifter på området, navnlig Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (3) og Rådets forordning (EF) nr. 850/98 af 30. marts 1998 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer (4). |
| --- | --- |

(7)

Fiskerimulighederne bør udnyttes i overensstemmelse med de gældende EF-retsforskrifter på området, navnlig Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (3) og Rådets forordning (EF) nr. 850/98 af 30. marts 1998 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer (4).

| (8) | Med henblik på at begrænse udsmid er det hensigtsmæssigt at forbyde high-grading for alle kvotebelagte arter, hvilket indebærer et forbud mod udsmid af kvotebelagte arter, som legalt kan fanges og landes i henhold til Fællesskabets fiskerilovgivning. |
| --- | --- |

(8)

Med henblik på at begrænse udsmid er det hensigtsmæssigt at forbyde high-grading for alle kvotebelagte arter, hvilket indebærer et forbud mod udsmid af kvotebelagte arter, som legalt kan fanges og landes i henhold til Fællesskabets fiskerilovgivning.

| (9) | For at sikre EF-fiskernes udkomme er det vigtigt at åbne for disse fiskerier fra den 1. januar 2010. I betragtning af sagens hastende karakter er det absolut nødvendigt, at der gives en undtagelse fra den periode på seks uger, der er nævnt i punkt I, nr. 3, i protokollen om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber — |
| --- | --- |

(9)

For at sikre EF-fiskernes udkomme er det vigtigt at åbne for disse fiskerier fra den 1. januar 2010. I betragtning af sagens hastende karakter er det absolut nødvendigt, at der gives en undtagelse fra den periode på seks uger, der er nævnt i punkt I, nr. 3, i protokollen om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL I

GENSTAND, ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning fastsættes fiskerimulighederne for 2010 for visse fiskebestande i Sortehavet og de dertil knyttede betingelser for udnyttelse af disse fiskerimuligheder.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   Denne forordning gælder for EF-fiskerfartøjer (EF-fartøjer), der fisker i Sortehavet.

2.   Uanset stk. 1 gælder denne forordning ikke for fiskeri, som udelukkende udøves med henblik på videnskabelige undersøgelser, der udføres med tilladelse fra en medlemsstat og under dennes myndighed, og som Kommissionen og den medlemsstat, i hvis farvande undersøgelserne foregår, på forhånd er blevet underrettet om.

Artikel 3

Definitioner

Ud over definitionerne i artikel 3 i forordning (EF) nr. 2371/2002 gælder følgende definitioner i denne forordning:

| a) | »GFCM«: Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet |
| --- | --- |

a)

»GFCM«: Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet

| b) | »Sortehavet«: det geografiske GFCM-underområde som defineret i resolution GFCM/33/2009/2 |
| --- | --- |

b)

»Sortehavet«: det geografiske GFCM-underområde som defineret i resolution GFCM/33/2009/2

| c) | »samlet tilladt fangstmængde (TAC)«: den mængde, det hvert år er tilladt at fange af hver bestand |
| --- | --- |

c)

»samlet tilladt fangstmængde (TAC)«: den mængde, det hvert år er tilladt at fange af hver bestand

| d) | »kvote«: en andel af den TAC, som er tildelt Fællesskabet, en medlemsstat eller et tredjeland. |
| --- | --- |

d)

»kvote«: en andel af den TAC, som er tildelt Fællesskabet, en medlemsstat eller et tredjeland.

KAPITEL II

FISKERIMULIGHEDER OG DERTIL KNYTTEDE BETINGELSER

Artikel 4

Fangstbegrænsninger og fordeling heraf

Fangstbegrænsningerne, fordelingen heraf mellem medlemsstaterne samt yderligere betingelser, jf. artikel 2 i forordning (EF) nr. 847/96, fremgår af bilag I til nærværende forordning.

Artikel 5

Særlige fordelingsbestemmelser

Fordelingen af fangstbegrænsninger mellem medlemsstaterne, jf. bilag I, berører ikke følgende:

| a) | udvekslinger, jf. artikel 20, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2371/2002 |
| --- | --- |

a)

udvekslinger, jf. artikel 20, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2371/2002

| b) | omfordelinger, jf. artikel 21, stk. 4, artikel 23, stk. 1, og artikel 32, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2847/93 og artikel 23, stk. 4, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 2371/2002 |
| --- | --- |

b)

omfordelinger, jf. artikel 21, stk. 4, artikel 23, stk. 1, og artikel 32, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2847/93 og artikel 23, stk. 4, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 2371/2002

| c) | supplerende landinger, jf. artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 |
| --- | --- |

c)

supplerende landinger, jf. artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96

| d) | nedsættelser, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 847/96 og artikel 23, stk. 4, første afsnit, i forordning (EF) nr. 2371/2002. |
| --- | --- |

d)

nedsættelser, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 847/96 og artikel 23, stk. 4, første afsnit, i forordning (EF) nr. 2371/2002.

Artikel 6

Betingelser for fangster og bifangster

1.   Fisk fra bestande, for hvilke der er fastsat fangstbegrænsninger, må kun opbevares om bord eller landes, hvis fangsterne er taget af fiskerfartøjer fra en medlemsstat, der har fået tildelt en kvote, og hvis denne kvote ikke er opbrugt.

2.   Alle landinger afskrives på kvoten eller, hvis Fællesskabets andel ikke er blevet fordelt som kvoter mellem medlemsstaterne, på Fællesskabets andel.

Artikel 7

Forbud mod high-grading

Alle kvotebelagte arter, der fanges som led i fiskeri, skal bringes om bord og efterfølgende landes, medmindre dette strider mod forpligtelser i Fællesskabets fiskerilovgivning om tekniske foranstaltninger og kontrol- og bevaringsforanstaltninger, navnlig i nærværende forordning, i forordning (EØF) nr. 2847/93 og i forordning (EF) nr. 2371/2002.

Artikel 8

Tekniske overgangsforanstaltninger

De tekniske overgangsforanstaltninger fremgår af bilag II.

KAPITEL III

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 9

Dataoverførsel

Når medlemsstaterne i henhold til artikel 15, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2847/93 sender Kommissionen data om de landede fangstmængder af fisk, skal de anvende de bestandskoder, som fremgår af bilag I til nærværende forordning.

Artikel 10

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. november 2009.

På Rådets vegne

C. BILDT

Formand

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EFT L 115 af 9.5.1996, s. 3.

2

(3)  EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1.

3

(4)  EFT L 125 af 27.4.1998, s. 1.

4

---

BILAG I

Fangstbegrænsninger og dertil knyttede betingelser for forvaltningen fra år til år af fangstbegrænsninger for EF-fartøjer i områder, hvor der er fastsat fangstbegrænsninger

I nedenstående skemaer fastsættes TAC'er og kvoter (i tons levende vægt, medmindre andet er angivet) pr. bestand, fordelingen mellem medlemsstaterne og dertil knyttede betingelser for kvoteforvaltning fra år til år.

Fiskebestandene er for hvert område anført i alfabetisk rækkefølge efter arternes latinske navn. I disse skemaer anvendes følgende koder for de forskellige arter:

| Videnskabeligt navn | Alfa-3-ISO-kode | Almindeligt anvendt navn |
| --- | --- | --- |
| Psetta maxima | TUR | Pighvar |
| Sprattus sprattus | SPR | Brisling |

Videnskabeligt navn

Alfa-3-ISO-kode

Almindeligt anvendt navn

Psetta maxima

TUR

Pighvar

Sprattus sprattus

SPR

Brisling

| Art | : | Pighvar

  Psetta maxima |
| --- | --- | --- |

Art

:

Pighvar

Psetta maxima

| Område | : | Sortehavet |
| --- | --- | --- |

Område

:

Sortehavet

Bulgarien

48 (1)

Præventiv TAC.

Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes.

Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.

Artikel 5 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes.

Rumænien

48 (1)

EF

96 (1)
   (2)

TAC

Ikke relevant

| Art | : | Brisling

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Art

:

Brisling

Sprattus sprattus

| Område | : | Sortehavet |
| --- | --- | --- |

Område

:

Sortehavet

EF

12 750 (3)

Præventiv TAC.

Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes.

Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.

Artikel 5 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes.

TAC

Ikke relevant

---

(1)  De respektive kvoter reduceres til 38 tons med en tilsvarende reduktion af TAC'en til 76 tons, medmindre detaljerede nationale kontrolplaner indgives senest den 15. februar 2010 af de relevante nationale myndigheder og efterfølgende accepteres af Kommissionen.

(2)  Fiskeri efter pighvar er ikke tilladt før den 15. februar 2010. Enhver bifangst af pighvar i andre fiskerier før den 15. februar 2010 landes og afskrives på de nationale kvoter.

(3)  Må kun fanges af fartøjer, der fører bulgarsk eller rumænsk flag.

---

BILAG II

Tekniske overgangsforanstaltninger

| 1. | Det er ikke tilladt at fiske efter pighvar i perioden 15. april-15. juni i Fællesskabets farvande i Sortehavet. |
| --- | --- |

1.

Det er ikke tilladt at fiske efter pighvar i perioden 15. april-15. juni i Fællesskabets farvande i Sortehavet.

| 2. | Mindstemaskestørrelsen for bundsatte garn til fiskeri efter pighvar er 400 mm. |
| --- | --- |

2.

Mindstemaskestørrelsen for bundsatte garn til fiskeri efter pighvar er 400 mm.

| 3. | Mindstelandingsstørrelsen for pighvar er 45 cm samlet længde målt i overensstemmelse med artikel 18 i forordning (EF) nr. 850/98. |
| --- | --- |

3.

Mindstelandingsstørrelsen for pighvar er 45 cm samlet længde målt i overensstemmelse med artikel 18 i forordning (EF) nr. 850/98.

---

| 24.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 347/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 347/6

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1288/2009

af 27. november 2009

om fastlæggelse af tekniske overgangsforanstaltninger fra den 1. januar 2010 til den 30. juni 2011

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Rådets forordning (EF) nr. 850/98 af 30. marts 1998 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer (3) fastsættes visse tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne. |
| --- | --- |

(1)

I Rådets forordning (EF) nr. 850/98 af 30. marts 1998 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer (3) fastsættes visse tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne.

| (2) | I bilag III til Rådets forordning (EF) nr. 43/2009 af 16. januar 2009 om fastsættelse for 2009 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (4), fastlægges tekniske foranstaltninger indtil den 31. december 2009. |
| --- | --- |

(2)

I bilag III til Rådets forordning (EF) nr. 43/2009 af 16. januar 2009 om fastsættelse for 2009 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (4), fastlægges tekniske foranstaltninger indtil den 31. december 2009.

| (3) | Den 4. juni 2008 fremsatte Kommissionen et forslag til Rådets forordning om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger, som skal træde i stedet for forordning (EF) nr. 850/98 og indføre permanente foranstaltninger vedrørende de nuværende tekniske overgangsforanstaltninger i bilag III til forordning (EF) nr. 43/2009. |
| --- | --- |

(3)

Den 4. juni 2008 fremsatte Kommissionen et forslag til Rådets forordning om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger, som skal træde i stedet for forordning (EF) nr. 850/98 og indføre permanente foranstaltninger vedrørende de nuværende tekniske overgangsforanstaltninger i bilag III til forordning (EF) nr. 43/2009.

| (4) | Eftersom forslaget til Rådets forordning ikke bliver vedtaget før den dato, hvor foranstaltningerne i bilag III til forordning (EF) nr. 43/2009 ophører med at finde anvendelse, er det af hensyn til retssikkerheden og for at opretholde en korrekt bevarelse og forvaltning af de marine ressourcer nødvendigt, at disse foranstaltninger videreføres i en overgangsperiode på 18 måneder. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom forslaget til Rådets forordning ikke bliver vedtaget før den dato, hvor foranstaltningerne i bilag III til forordning (EF) nr. 43/2009 ophører med at finde anvendelse, er det af hensyn til retssikkerheden og for at opretholde en korrekt bevarelse og forvaltning af de marine ressourcer nødvendigt, at disse foranstaltninger videreføres i en overgangsperiode på 18 måneder.

| (5) | For at nedbringe de uønskede fangster yderligere bør forbuddet mod highgrading i punkt 5b i bilag III til forordning (EF) nr. 43/2009 udvides til at omfatte samtlige ICES-områder. |
| --- | --- |

(5)

For at nedbringe de uønskede fangster yderligere bør forbuddet mod highgrading i punkt 5b i bilag III til forordning (EF) nr. 43/2009 udvides til at omfatte samtlige ICES-områder.

| (6) | De foranstaltninger, hvorved henstillingerne fra Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) gennemføres i fællesskabsretten, bør ændres, så der sikres overensstemmelse med de henstillinger, der gælder i 2010. |
| --- | --- |

(6)

De foranstaltninger, hvorved henstillingerne fra Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) gennemføres i fællesskabsretten, bør ændres, så der sikres overensstemmelse med de henstillinger, der gælder i 2010.

| (7) | Eftersom foranstaltningerne i bilag III til forordning (EF) nr. 43/2009 ophører med at finde anvendelse pr. 1. januar 2010, bør nærværende forordning anvendes fra denne dato — |
| --- | --- |

(7)

Eftersom foranstaltningerne i bilag III til forordning (EF) nr. 43/2009 ophører med at finde anvendelse pr. 1. januar 2010, bør nærværende forordning anvendes fra denne dato —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Tekniske overgangsforanstaltninger

1.   Punkt 1, 2, 3 (herunder 3.1-3.2), 4 (herunder 4.1-4.2), 5, 5b (herunder 5b.1-5b.2), 6 (herunder 6.1-6.8), 7 (herunder 7.1-7.5), 8 (herunder 8.1-8.3), 9 (herunder 9.1-9.12), 9a (herunder 9a.1-9a.9), 12 (herunder 12.1-12.2), 15 (herunder 15.1-15.9), 16, 17, 18, 20 og 24 i bilag III og tillæggene til bilag III til forordning (EF) nr. 43/2009 finder anvendelse indtil den 30. juni 2011.

2.   Ved anvendelsen af stk. 1:

| a) | i) | erstattes »2009« med »2010« i punkt 6, punkt 6.8, andet afsnit, punkt 9.3, 9.6 og 9.8 |
| --- | --- | --- |

a)

i)

erstattes »2009« med »2010« i punkt 6, punkt 6.8, andet afsnit, punkt 9.3, 9.6 og 9.8

| ii) | erstattes »for 2009« i punkt 3.2 og »i 2009« i punkt 6.7, første afsnit, punkt 6.8, første afsnit, og punkt 18 med »fra den 1. januar 2010 til den 30. juni 2011« |
| --- | --- |

ii)

erstattes »for 2009« i punkt 3.2 og »i 2009« i punkt 6.7, første afsnit, punkt 6.8, første afsnit, og punkt 18 med »fra den 1. januar 2010 til den 30. juni 2011«

| iii) | udgår »2009« i punkt 6.2, 7.1 og 8.1 |
| --- | --- |

iii)

udgår »2009« i punkt 6.2, 7.1 og 8.1

| iv) | erstattes »den 31. december 2009« med »den 30. juni 2011« i punkt 6.1 |
| --- | --- |

iv)

erstattes »den 31. december 2009« med »den 30. juni 2011« i punkt 6.1

| v) | affattes punkt 6.7, andet afsnit, således:
  »De berørte medlemsstater forelægger Kommissionen en midlertidig rapport om de samlede fangster og udsmid fra fartøjer, der er omfattet af observatørprogrammet for 2010, senest den 30. juni 2010, og for så vidt angår observatørprogrammet for 2011 forelægger medlemsstaterne Kommissionen den midlertidige rapport senest den 30. juni 2011. Senest den 1. februar 2011 forelægges en endelig rapport vedrørende 2010.« |
| --- | --- |

v)

affattes punkt 6.7, andet afsnit, således:

»De berørte medlemsstater forelægger Kommissionen en midlertidig rapport om de samlede fangster og udsmid fra fartøjer, der er omfattet af observatørprogrammet for 2010, senest den 30. juni 2010, og for så vidt angår observatørprogrammet for 2011 forelægger medlemsstaterne Kommissionen den midlertidige rapport senest den 30. juni 2011. Senest den 1. februar 2011 forelægges en endelig rapport vedrørende 2010.«

| b) | erstattes »i Nordsøen og Skagerrak« med »i samtlige ICES-områder« i punkt 5b |
| --- | --- |

b)

erstattes »i Nordsøen og Skagerrak« med »i samtlige ICES-områder« i punkt 5b

| c) | affattes punkt 6.3 således:






  »6.3 | Uanset punkt 6.1 og 6.2 er det tilladt at fiske med faststående garn fastgjort til pæle, kammuslingeskrabere, muslingeskrabere, håndliner, mekaniserede jiggingliner, vod og landdragningsvod, kurve og tejner i de specificerede områder og perioder, forudsat at:






  i) | der ikke medføres eller anvendes andre fiskeredskaber end faststående garn fastgjort til pæle, kammuslingeskrabere, muslingeskrabere, håndliner, mekaniserede jiggingliner, kurve og tejner og |
| --- | --- | --- | --- |

c)

affattes punkt 6.3 således:

»6.3

Uanset punkt 6.1 og 6.2 er det tilladt at fiske med faststående garn fastgjort til pæle, kammuslingeskrabere, muslingeskrabere, håndliner, mekaniserede jiggingliner, vod og landdragningsvod, kurve og tejner i de specificerede områder og perioder, forudsat at:

i)

der ikke medføres eller anvendes andre fiskeredskaber end faststående garn fastgjort til pæle, kammuslingeskrabere, muslingeskrabere, håndliner, mekaniserede jiggingliner, kurve og tejner og

| ii) | kun makrel, lubbe, laks, skaldyr og krebsdyr beholdes om bord eller landes« |
| --- | --- |

ii)

kun makrel, lubbe, laks, skaldyr og krebsdyr beholdes om bord eller landes«

| d) | tilføjes følgende punkt i punkt 6:






  »6.9 | Medlemsstaterne kan indføre mere restriktive foranstaltninger, herunder lukkede områder, med henblik på at anvende artikel 13, stk. 2, litra c), i forordning (EF) nr. 1342/2008 over for fartøjer, der fører deres flag.« |
| --- | --- | --- |

d)

tilføjes følgende punkt i punkt 6:

»6.9

Medlemsstaterne kan indføre mere restriktive foranstaltninger, herunder lukkede områder, med henblik på at anvende artikel 13, stk. 2, litra c), i forordning (EF) nr. 1342/2008 over for fartøjer, der fører deres flag.«

| e) | udgår »i område VIa« i overskriften i punkt 7, og følgende punkt tilføjes:






  »7.6 | I perioden fra den 15. februar til den 15. april i både 2010 og 2011 er det forbudt at anvende bundtrawl, langline og hildingsgarn inden for et område, som afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater:







  Punkt nr. | Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 60° 58′ 76 N | 27° 27′ 32 V |
| 2 | 60° 56′ 02 N | 27° 31′ 16 V |
| 3 | 60° 59′ 76 N | 27° 43′ 48 V |
| 4 | 61° 03′ 00 N | 27° 39′ 41 V« |

e)

udgår »i område VIa« i overskriften i punkt 7, og følgende punkt tilføjes:

»7.6

I perioden fra den 15. februar til den 15. april i både 2010 og 2011 er det forbudt at anvende bundtrawl, langline og hildingsgarn inden for et område, som afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater:

Punkt nr.

Breddegrad

Længdegrad

1

60° 58′ 76 N

27° 27′ 32 V

2

60° 56′ 02 N

27° 31′ 16 V

3

60° 59′ 76 N

27° 43′ 48 V

4

61° 03′ 00 N

27° 39′ 41 V«

| f) | læses koordinaterne for Hatton Bank og Logachev Mound i punkt 15 således:
  »Hatton Bank:







  Punkt nr. | Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 59° 26′ N | 014° 30′ V |
| 2 | 59° 12′ N | 015° 08′ V |
| 3 | 59° 01′ N | 017° 00′ V |
| 4 | 58° 50′ N | 017° 38′ V |
| 5 | 58° 30′ N | 017° 52′ V |
| 6 | 58° 30′ N | 018° 22′ V |
| 7 | 58° 03′ N | 018° 22′ V |
| 8 | 58° 03′ N | 017° 30′ V |
| 9 | 57° 55′ N | 017° 30′ V |
| 10 | 57° 45′ N | 019° 15′ V |
| 11 | 58° 11,15′ N | 018° 57,51′ V |
| 12 | 58° 11,57′ N | 019° 11,97′ V |
| 13 | 58° 27,75′ N | 019° 11,65′ V |
| 14 | 58° 39,09′ N | 019° 14,28′ V |
| 15 | 58° 38,11′ N | 019° 01,29′ V |
| 16 | 58° 53,14′ N | 018° 43,54′ V |
| 17 | 59° 00,29′ N | 018° 01,31′ V |
| 18 | 59° 08,01′ N | 017° 49,31′ V |
| 19 | 59° 08,75′ N | 018° 01,47′ V |
| 20 | 59° 15,16′ N | 018° 01,56′ V |
| 21 | 59° 24,17′ N | 017° 31,22′ V |
| 22 | 59° 21,77′ N | 017° 15,36′ V |
| 23 | 59° 26,91′ N | 017° 01,66′ V |
| 24 | 59° 42,69′ N | 016° 45,96′ V |
| 25 | 59° 20,97′ N | 015° 44,75 V |
| 26 | 59° 21′ N | 015° 40′ V |
| 27 | 59° 26′ N | 014° 30′ V |

f)

læses koordinaterne for Hatton Bank og Logachev Mound i punkt 15 således:

»Hatton Bank:

Punkt nr.

Breddegrad

Længdegrad

1

59° 26′ N

014° 30′ V

2

59° 12′ N

015° 08′ V

3

59° 01′ N

017° 00′ V

4

58° 50′ N

017° 38′ V

5

58° 30′ N

017° 52′ V

6

58° 30′ N

018° 22′ V

7

58° 03′ N

018° 22′ V

8

58° 03′ N

017° 30′ V

9

57° 55′ N

017° 30′ V

10

57° 45′ N

019° 15′ V

11

58° 11,15′ N

018° 57,51′ V

12

58° 11,57′ N

019° 11,97′ V

13

58° 27,75′ N

019° 11,65′ V

14

58° 39,09′ N

019° 14,28′ V

15

58° 38,11′ N

019° 01,29′ V

16

58° 53,14′ N

018° 43,54′ V

17

59° 00,29′ N

018° 01,31′ V

18

59° 08,01′ N

017° 49,31′ V

19

59° 08,75′ N

018° 01,47′ V

20

59° 15,16′ N

018° 01,56′ V

21

59° 24,17′ N

017° 31,22′ V

22

59° 21,77′ N

017° 15,36′ V

23

59° 26,91′ N

017° 01,66′ V

24

59° 42,69′ N

016° 45,96′ V

25

59° 20,97′ N

015° 44,75 V

26

59° 21′ N

015° 40′ V

27

59° 26′ N

014° 30′ V

Logachev Mound:

| Punkt nr. | Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- |
| 1 | 55° 17′ N | 016° 10′ V |
| 2 | 55° 34′ N | 015° 07′ V |
| 3 | 55° 50′ N | 015° 15′ V |
| 4 | 55° 33′ N | 016° 16′ V |
| 5 | 55° 17′ N | 016° 10′ V« |

Punkt nr.

Breddegrad

Længdegrad

1

55° 17′ N

016° 10′ V

2

55° 34′ N

015° 07′ V

3

55° 50′ N

015° 15′ V

4

55° 33′ N

016° 16′ V

5

55° 17′ N

016° 10′ V«

| g) | tilføjes følgende punkt i punkt 15:






  »15.10 | Hvis mængden af levende koraller eller levende svampe for en fangst pr. træk under fiskeri i nye og eksisterende bundfiskeriområder i det NEAFC-regulerede område overstiger 60 kg levende koraller og/eller 800 kg levende svampe, underretter fartøjet sin flagstat, indstiller fiskeriet og bevæger sig mindst 2 sømil væk fra den position, som synes tættest på det nøjagtige sted for denne fangst.« |
| --- | --- | --- |

g)

tilføjes følgende punkt i punkt 15:

»15.10

Hvis mængden af levende koraller eller levende svampe for en fangst pr. træk under fiskeri i nye og eksisterende bundfiskeriområder i det NEAFC-regulerede område overstiger 60 kg levende koraller og/eller 800 kg levende svampe, underretter fartøjet sin flagstat, indstiller fiskeriet og bevæger sig mindst 2 sømil væk fra den position, som synes tættest på det nøjagtige sted for denne fangst.«

| h) | erstattes »den 15. august til den 15. november 2009« med »den 15. august til den 30. november 2010« i punkt 24, litra a). |
| --- | --- |

h)

erstattes »den 15. august til den 15. november 2009« med »den 15. august til den 30. november 2010« i punkt 24, litra a).

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2010 til den 30. juni 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. november 2009.

På Rådets vegne

C. BILDT

Formand

---

(1)  Udtalelse af 22.4.2009 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT C 218 af 11.9.2009, s. 43.

2

(3)  EFT L 125 af 27.4.1998, s. 1.

3

(4)  EUT L 22 af 26.1.2009, s. 1.

4

---

V Retsakter vedtaget fra og med den 1. december 2009 i henhold til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og Euratomtraktaten

RETSAKTER, HVIS OFFENTLIGGØRELSE ER OBLIGATORISK

| 24.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 347/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 347/9

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1289/2009

af 23. december 2009

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtning:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 24. december 2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. december 2009.

For Kommissionen På formandens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | AL | 44,1 |
| MA | 54,7 |
| TN | 100,3 |
| TR | 98,9 |
| ZZ | 74,5 |
| 0707 00 05 | EG | 155,5 |
| JO | 81,7 |
| MA | 76,4 |
| TR | 119,9 |
| ZZ | 108,4 |
| 0709 90 70 | MA | 40,2 |
| TR | 123,3 |
| ZZ | 81,8 |
| 0805 10 20 | EG | 64,0 |
| MA | 52,2 |
| TR | 56,1 |
| ZA | 81,6 |
| ZZ | 63,5 |
| 0805 20 10 | MA | 63,7 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 64,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 37,9 |
| IL | 76,2 |
| TR | 77,0 |
| ZZ | 63,7 |
| 0805 50 10 | EG | 78,0 |
| TR | 72,2 |
| ZZ | 75,1 |
| 0808 10 80 | CA | 71,9 |
| CN | 96,6 |
| MK | 23,6 |
| US | 94,7 |
| ZZ | 71,7 |
| 0808 20 50 | CN | 47,6 |
| US | 148,3 |
| ZZ | 98,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

AL

44,1

MA

54,7

TN

100,3

TR

98,9

ZZ

74,5

0707 00 05

EG

155,5

JO

81,7

MA

76,4

TR

119,9

ZZ

108,4

0709 90 70

MA

40,2

TR

123,3

ZZ

81,8

0805 10 20

EG

64,0

MA

52,2

TR

56,1

ZA

81,6

ZZ

63,5

0805 20 10

MA

63,7

TR

65,0

ZZ

64,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

37,9

IL

76,2

TR

77,0

ZZ

63,7

0805 50 10

EG

78,0

TR

72,2

ZZ

75,1

0808 10 80

CA

71,9

CN

96,6

MK

23,6

US

94,7

ZZ

71,7

0808 20 50

CN

47,6

US

148,3

ZZ

98,0

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 24.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 347/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 347/11

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1290/2009

af 23. december 2009

om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 1. januar 2010

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1)

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/96 af 28. juni 1996 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår importtold for korn (2), særlig artikel 2, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 er importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002, ex 1005 undtagen hybridmajs til udsæd, og ex 1007 undtagen hybridsorghum til udsæd, lig med interventionsprisen for sådanne produkter ved import forhøjet med 55 % minus cif-importprisen for den pågældende sending. Denne told kan dog ikke overstige toldsatsen i den fælles toldtarif. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 er importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002, ex 1005 undtagen hybridmajs til udsæd, og ex 1007 undtagen hybridsorghum til udsæd, lig med interventionsprisen for sådanne produkter ved import forhøjet med 55 % minus cif-importprisen for den pågældende sending. Denne told kan dog ikke overstige toldsatsen i den fælles toldtarif.

| (2) | Ifølge artikel 136, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1234/2007 skal der med henblik på beregning af importtolden som omhandlet i nævnte artikels stk. 1 regelmæssigt fastsættes repræsentative cif-importpriser for de pågældende produkter. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 136, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1234/2007 skal der med henblik på beregning af importtolden som omhandlet i nævnte artikels stk. 1 regelmæssigt fastsættes repræsentative cif-importpriser for de pågældende produkter.

| (3) | Ifølge artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96 er den pris, der skal anvendes ved beregning af importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 og 1007 00 90 den daglige repræsentative cif-importpris fastlagt efter metoden i nævnte forordnings artikel 4. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96 er den pris, der skal anvendes ved beregning af importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 og 1007 00 90 den daglige repræsentative cif-importpris fastlagt efter metoden i nævnte forordnings artikel 4.

| (4) | Importtolden bør fastsættes for perioden fra den 1. januar 2010 og gælde, indtil en ny importtold træder i kraft — |
| --- | --- |

(4)

Importtolden bør fastsættes for perioden fra den 1. januar 2010 og gælde, indtil en ny importtold træder i kraft —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Fra den 1. januar 2010 gælder den importtold, der er fastsat i bilag I til nærværende forordning på grundlag af elementerne i bilag II, for korn som omhandlet i artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 24. december 2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. december 2009.

For Kommissionen På formandens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EFT L 161 af 29.6.1996, s. 125.

2

---

BILAG I

Importtold for produkter som omhandlet i artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 gældende fra den 1. januar 2010

| KN-kode | Varebeskrivelse | Importtold (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Hård HVEDE af høj kvalitet | 0,00 |
| af middel kvalitet | 0,00 |
| af lav kvalitet | 2,44 |
| 1001 90 91 | Blød HVEDE, til udsæd | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Blød HVEDE af høj kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUG | 29,58 |
| 1005 10 90 | MAJS til udsæd, undtagen hybridmajs | 18,00 |
| 1005 90 00 | MAJS, undtagen til udsæd (2) | 18,00 |
| 1007 00 90 | SORGHUM i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd | 29,58 |

KN-kode

Varebeskrivelse

Importtold (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Hård HVEDE af høj kvalitet

0,00

af middel kvalitet

0,00

af lav kvalitet

2,44

1001 90 91

Blød HVEDE, til udsæd

0,00

ex 1001 90 99

Blød HVEDE af høj kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd

0,00

1002 00 00

RUG

29,58

1005 10 90

MAJS til udsæd, undtagen hybridmajs

18,00

1005 90 00

MAJS, undtagen til udsæd (2)

18,00

1007 00 90

SORGHUM i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd

29,58

---

(1)  For varer, der ankommer til Fællesskabet via Atlanterhavet eller Suezkanalen, kan importøren i henhold til artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1249/96 opnå en nedsættelse af tolden på:

| — | 3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet, eller |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet, eller

| — | 2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst.

(2)  Importøren kan opnå en fast nedsættelse på 24 EUR/t, når betingelserne i artikel 2, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1249/96 opfyldes.

---

BILAG II

Elementer til beregning af tolden, jf. bilag I

15.12.2009-22.12.2009

| 1) | Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Blød hvede (1) | Majs | Hård hvede, høj kvalitet | Hård hvede, middel kvalitet (2) | Hård hvede, lav kvalitet (3) | Byg |
| Børs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Notering | 150,20 | 109,83 | — | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 135,93 | 125,93 | 105,93 | 80,74 |
| Præmie for Golfen | — | 8,71 | — | — | — | — |
| Præmie for The Great Lakes | 7,46 | — | — | — | — | — |

1)

Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:

(EUR/t)

Blød hvede (1)

Majs

Hård hvede, høj kvalitet

Hård hvede, middel kvalitet (2)

Hård hvede, lav kvalitet (3)

Byg

Børs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Notering

150,20

109,83

—

—

—

—

Pris fob USA

—

—

135,93

125,93

105,93

80,74

Præmie for Golfen

—

8,71

—

—

—

—

Præmie for The Great Lakes

7,46

—

—

—

—

—

| 2) | Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:






  Fragt/omkostninger: Mexicanske Golf–Rotterdam | 22,62 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fragt/omkostninger: The Great Lakes–Rotterdam | 48,66 EUR/t |

2)

Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:

Fragt/omkostninger: Mexicanske Golf–Rotterdam

22,62 EUR/t

Fragt/omkostninger: The Great Lakes–Rotterdam

48,66 EUR/t

---

(1)  Positiv præmie på 14 EUR/t indbefattet (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

(2)  Negativ præmie på 10 EUR/t (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

(3)  Negativ præmie på 30 EUR/t (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

---

| 24.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 347/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 347/14

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1291/2009

af 18. december 2009

om udvælgelse af regnskabsførende bedrifter med henblik på at konstatere landbrugsbedrifters indkomstforhold

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1217/2009 af 30 november 2009 om oprettelse af et informationsnet for landøkonomisk bogføring til belysning af indkomstforhold og driftsøkonomiske forhold i landbruget i Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 5, stk. 4, artikel 6, stk. 5, og artikel 7, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 1859/82 af 12. juli 1982 om udvælgelse af regnskabsførende bedrifter med henblik på at konstatere indkomstforhold i landbrugsbedrifter (2) blev der fastsat en tærskel for bedrifternes økonomiske størrelse og antallet af regnskabsførende bedrifter med henblik på gennemførelse af forordning (EF) nr. 1217/2009. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 1859/82 af 12. juli 1982 om udvælgelse af regnskabsførende bedrifter med henblik på at konstatere indkomstforhold i landbrugsbedrifter (2) blev der fastsat en tærskel for bedrifternes økonomiske størrelse og antallet af regnskabsførende bedrifter med henblik på gennemførelse af forordning (EF) nr. 1217/2009.

| (2) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1242/2008 af 8. december 2008 om opstilling af en fællesskabsklassifikation af landbrugsbedrifter (3) blev der indført et nyt begreb for »økonomisk størrelse«, som nu udtrykkes i euro, og ændret nogle andre kriterier i klassifikationen. |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1242/2008 af 8. december 2008 om opstilling af en fællesskabsklassifikation af landbrugsbedrifter (3) blev der indført et nyt begreb for »økonomisk størrelse«, som nu udtrykkes i euro, og ændret nogle andre kriterier i klassifikationen.

| (3) | Som følge af den ændring, der blev foretaget ved Rådets forordning (EF) nr. 1791/2006 (4), bør områderne i Bulgarien og Rumænien tages i betragtning. For at opnå større præcision bør der foretages nogle yderligere ændringer i forordning (EØF) nr. 1859/82. Af klarhedshensyn bør forordning (EØF) nr. 1859/82 derfor ophæves og afløses af nærværende forordning. |
| --- | --- |

(3)

Som følge af den ændring, der blev foretaget ved Rådets forordning (EF) nr. 1791/2006 (4), bør områderne i Bulgarien og Rumænien tages i betragtning. For at opnå større præcision bør der foretages nogle yderligere ændringer i forordning (EØF) nr. 1859/82. Af klarhedshensyn bør forordning (EØF) nr. 1859/82 derfor ophæves og afløses af nærværende forordning.

| (4) | De regnskabsførende bedrifter skal udvælges ensartet i de enkelte områder, og derfor bør der fastsættes gennemførelsesbestemmelser til de pågældende forskrifter i forordning (EF) nr. 1217/2009. |
| --- | --- |

(4)

De regnskabsførende bedrifter skal udvælges ensartet i de enkelte områder, og derfor bør der fastsættes gennemførelsesbestemmelser til de pågældende forskrifter i forordning (EF) nr. 1217/2009.

| (5) | De landbrugsbedrifter, hvorfra der indsamles oplysninger via Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring, indgår i undersøgelsesområdet for strukturundersøgelser og i Fællesskabets og medlemsstaternes tællinger vedrørende landbrugsbedrifter. |
| --- | --- |

(5)

De landbrugsbedrifter, hvorfra der indsamles oplysninger via Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring, indgår i undersøgelsesområdet for strukturundersøgelser og i Fællesskabets og medlemsstaternes tællinger vedrørende landbrugsbedrifter.

| (6) | Da de data, der foreligger til udarbejdelse af planen for udvælgelse af landbrugsbedrifter (udvælgelsesplanen) for hvert regnskabsår, og landbrugs- forholdene afviger fra medlemsstat til medlemsstat, er det nødvendigt at vedtage tærskelværdier for økonomisk størrelse, som er forskellige for de enkelte medlemsstater og i visse tilfælde endog forskellige for de enkelte områder. |
| --- | --- |

(6)

Da de data, der foreligger til udarbejdelse af planen for udvælgelse af landbrugsbedrifter (udvælgelsesplanen) for hvert regnskabsår, og landbrugs- forholdene afviger fra medlemsstat til medlemsstat, er det nødvendigt at vedtage tærskelværdier for økonomisk størrelse, som er forskellige for de enkelte medlemsstater og i visse tilfælde endog forskellige for de enkelte områder.

| (7) | Erfaringen har vist, at Informationsnettet lettere kan fungere, hvis det antal regnskabsførende bedrifter, der udvælges pr. område, kan variere med op til ± 20 %, forudsat at dette ikke medfører et fald i det samlede antal regnskabsførende bedrifter pr. medlemsstat. |
| --- | --- |

(7)

Erfaringen har vist, at Informationsnettet lettere kan fungere, hvis det antal regnskabsførende bedrifter, der udvælges pr. område, kan variere med op til ± 20 %, forudsat at dette ikke medfører et fald i det samlede antal regnskabsførende bedrifter pr. medlemsstat.

| (8) | Da den finansielle forvaltning af en sådan foranstaltning er vanskelig, blev der for hver medlemsstat indført en begrænsning af det samlede antal behørigt udfyldte bedriftsskemaer, som EF kan finansiere, ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 1915/83 af 13. juli 1983 om visse gennemførelsesbestemmelser vedrørende bogføring med henblik på konstatering af landbrugsbedrifternes indkomster (5). For at opnå klarhed og sammenhæng bør dette afspejles i nærværende forordning. Der bør kunne tillades en vis fleksibilitet med hensyn til antallet af regnskabsførende bedrifter pr. område, når blot det samlede antal regnskabsførende bedrifter i den pågældende medlemsstat overholdes. |
| --- | --- |

(8)

Da den finansielle forvaltning af en sådan foranstaltning er vanskelig, blev der for hver medlemsstat indført en begrænsning af det samlede antal behørigt udfyldte bedriftsskemaer, som EF kan finansiere, ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 1915/83 af 13. juli 1983 om visse gennemførelsesbestemmelser vedrørende bogføring med henblik på konstatering af landbrugsbedrifternes indkomster (5). For at opnå klarhed og sammenhæng bør dette afspejles i nærværende forordning. Der bør kunne tillades en vis fleksibilitet med hensyn til antallet af regnskabsførende bedrifter pr. område, når blot det samlede antal regnskabsførende bedrifter i den pågældende medlemsstat overholdes.

| (9) | Udvælgelsesplanen bør omfatte et minimumsantal af elementer, så det kan vurderes, om den er duelig i forhold til de mål, som er opstillet for Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring. |
| --- | --- |

(9)

Udvælgelsesplanen bør omfatte et minimumsantal af elementer, så det kan vurderes, om den er duelig i forhold til de mål, som er opstillet for Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring.

| (10) | Med henblik på udvælgelsesplanen bør undersøgelsesområdet stratificeres på basis af de områder, som er anført i bilaget til forordning (EF) nr. 1217/2009, og de driftsformer og økonomiske størrelsesklasser, som er defineret i forordning (EF) nr. 1242/2008. |
| --- | --- |

(10)

Med henblik på udvælgelsesplanen bør undersøgelsesområdet stratificeres på basis af de områder, som er anført i bilaget til forordning (EF) nr. 1217/2009, og de driftsformer og økonomiske størrelsesklasser, som er defineret i forordning (EF) nr. 1242/2008.

| (11) | Udvælgelsesplanen bør udarbejdes, før det tilsvarende regnskabsår begynder, således at den kan godkendes, inden den anvendes til udvælgelsen af de regnskabsførende bedrifter. For regnskabsåret 2010 har medlemsstaterne dog brug for en længere periode til at udarbejde udvælgelsesplanen, fordi ikke alle de nødvendige referencekilder er tilgængelige tilstrækkeligt lang tid i forvejen. Derfor bør der fastsættes en anden frist for fremsendelse af udvælgelsesplanen for det pågældende regnskabsår. |
| --- | --- |

(11)

Udvælgelsesplanen bør udarbejdes, før det tilsvarende regnskabsår begynder, således at den kan godkendes, inden den anvendes til udvælgelsen af de regnskabsførende bedrifter. For regnskabsåret 2010 har medlemsstaterne dog brug for en længere periode til at udarbejde udvælgelsesplanen, fordi ikke alle de nødvendige referencekilder er tilgængelige tilstrækkeligt lang tid i forvejen. Derfor bør der fastsættes en anden frist for fremsendelse af udvælgelsesplanen for det pågældende regnskabsår.

| (12) | Da forordning (EF) nr. 1242/2008 anvendes fra regnskabsåret 2010, bør nærværende forordning anvendes fra samme år. |
| --- | --- |

(12)

Da forordning (EF) nr. 1242/2008 anvendes fra regnskabsåret 2010, bør nærværende forordning anvendes fra samme år.

| (13) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Fællesskabskomitéen for Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring — |
| --- | --- |

(13)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Fællesskabskomitéen for Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| a) | »landbrugsbedrift« en teknisk-økonomisk enhed som defineret i forbindelse med EF-undersøgelser og -tællinger i landbruget |
| --- | --- |

a)

»landbrugsbedrift« en teknisk-økonomisk enhed som defineret i forbindelse med EF-undersøgelser og -tællinger i landbruget

| b) | »klassifikation« den fællesskabsklassifikation af landbrugsbedrifter, der er omhandlet i forordning (EF) nr. 1242/2008. |
| --- | --- |

b)

»klassifikation« den fællesskabsklassifikation af landbrugsbedrifter, der er omhandlet i forordning (EF) nr. 1242/2008.

Artikel 2

Tærskel for økonomisk størrelse

For regnskabsåret 2010 (en periode på 12 på hinanden følgende måneder, der begynder mellem den 1. januar 2010 og den 1. juli 2010) og for de følgende regnskabsår fastsættes tærsklen for økonomisk størrelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1217/2009, således:

| — | : | Belgien | : | 25 000 EUR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Bulgarien | : | 2 000 EUR |
| — | : | Tjekkiet | : | 8 000 EUR |
| — | : | Danmark | : | 15 000 EUR |
| — | : | Tyskland | : | 25 000 EUR |
| — | : | Estland | : | 4 000 EUR |
| — | : | Irland | : | 4 000 EUR |
| — | : | Grækenland | : | 4 000 EUR |
| — | : | Spanien | : | 4 000 EUR |
| — | : | Frankrig | : | 25 000 EUR |
| — | : | Italien | : | 4 000 EUR |
| — | : | Cypern | : | 4 000 EUR |
| — | : | Letland | : | 4 000 EUR |
| — | : | Litauen | : | 4 000 EUR |
| — | : | Luxembourg | : | 25 000 EUR |
| — | : | Ungarn | : | 4 000 EUR |
| — | : | Malta | : | 4 000 EUR |
| — | : | Nederlandene | : | 25 000 EUR |
| — | : | Østrig | : | 8 000 EUR |
| — | : | Polen | : | 4 000 EUR |
| — | : | Portugal | : | 4 000 EUR |
| — | : | Rumænien | : | 2 000 EUR |
| — | : | Slovenien | : | 4 000 EUR |
| — | : | Slovakiet | : | 15 000 EUR |
| — | : | Finland | : | 8 000 EUR |
| — | : | Sverige | : | 15 000 EUR |
| — | : | Det Forenede Kongerige (bortset fra Nordirland) | : | 25 000 EUR |
| — | : | Det Forenede Kongerige (kun Nordirland) | : | 15 000 EUR. |

—

:

Belgien

:

25 000 EUR

—

:

Bulgarien

:

2 000 EUR

—

:

Tjekkiet

:

8 000 EUR

—

:

Danmark

:

15 000 EUR

—

:

Tyskland

:

25 000 EUR

—

:

Estland

:

4 000 EUR

—

:

Irland

:

4 000 EUR

—

:

Grækenland

:

4 000 EUR

—

:

Spanien

:

4 000 EUR

—

:

Frankrig

:

25 000 EUR

—

:

Italien

:

4 000 EUR

—

:

Cypern

:

4 000 EUR

—

:

Letland

:

4 000 EUR

—

:

Litauen

:

4 000 EUR

—

:

Luxembourg

:

25 000 EUR

—

:

Ungarn

:

4 000 EUR

—

:

Malta

:

4 000 EUR

—

:

Nederlandene

:

25 000 EUR

—

:

Østrig

:

8 000 EUR

—

:

Polen

:

4 000 EUR

—

:

Portugal

:

4 000 EUR

—

:

Rumænien

:

2 000 EUR

—

:

Slovenien

:

4 000 EUR

—

:

Slovakiet

:

15 000 EUR

—

:

Finland

:

8 000 EUR

—

:

Sverige

:

15 000 EUR

—

:

Det Forenede Kongerige (bortset fra Nordirland)

:

25 000 EUR

—

:

Det Forenede Kongerige (kun Nordirland)

:

15 000 EUR.

Artikel 3

Antal regnskabsførende bedrifter

Antallet af regnskabsførende bedrifter pr. medlemsstat og pr. område er fastsat i bilaget.

Antallet af regnskabsførende bedrifter, der skal udvælges pr. område, kan afvige fra det antal, der er fastsat i bilaget, med op til ± 20 %, forudsat at det samlede antal regnskabsførende bedrifter i den pågældende medlemsstat overholdes.

Artikel 4

Udvælgelsesplan

Planen for udvælgelse af regnskabsførende bedrifter skal sikre, at de regnskabsførende bedrifter som helhed er repræsentative.

Den skal indeholde følgende oplysninger:

| a) | det grundmateriale, planen bygger på, dvs.:






  — | oplysning om, hvilke statistiske kilder der er brugt som reference |
| --- | --- | --- |

a)

det grundmateriale, planen bygger på, dvs.:

—

oplysning om, hvilke statistiske kilder der er brugt som reference

| — | retningslinjerne for stratificering af undersøgelsesområdet baseret på de områder, der er anført i bilaget til forordning (EF) nr. 1217/2009, og de driftsformer og økonomiske størrelsesklasser, som er defineret i klassifikationen |
| --- | --- |

—

retningslinjerne for stratificering af undersøgelsesområdet baseret på de områder, der er anført i bilaget til forordning (EF) nr. 1217/2009, og de driftsformer og økonomiske størrelsesklasser, som er defineret i klassifikationen

| — | retningslinjerne for fastlæggelse af den udvælgelsesgrad, der anvendes for hvert stratum |
| --- | --- |

—

retningslinjerne for fastlæggelse af den udvælgelsesgrad, der anvendes for hvert stratum

| — | retningslinjerne for udvælgelse af de regnskabsførende bedrifter |
| --- | --- |

—

retningslinjerne for udvælgelse af de regnskabsførende bedrifter

| b) | fordelingen af bedrifterne i undersøgelsesområdet efter driftsformer og økonomiske størrelsesklasser som defineret i klassifikationen (mindst svarende til de teknisk-økonomiske hoveddriftsformer) og |
| --- | --- |

b)

fordelingen af bedrifterne i undersøgelsesområdet efter driftsformer og økonomiske størrelsesklasser som defineret i klassifikationen (mindst svarende til de teknisk-økonomiske hoveddriftsformer) og

| c) | antallet af regnskabsførende bedrifter, der skal udvælges for hvert stratum. |
| --- | --- |

c)

antallet af regnskabsførende bedrifter, der skal udvælges for hvert stratum.

Artikel 5

Meddelelse

Medlemsstaterne sender hvert år Kommissionen den udvælgelsesplan, der er nævnt i artikel 4, senest to måneder før det regnskabsår, den vedrører, begynder.

For regnskabsåret 2010 sendes den dog senest en måned før regnskabsårets begyndelse.

Den sendes elektronisk via de informationssystemer, som Kommissionen eller medlemsstaterne har stillet til myndighedernes rådighed.

Oplysningernes form og indhold skal være i overensstemmelse med forlæg, som stilles til rådighed for medlemsstaterne via informationssystemerne. De forlæg og metoder, der skal anvendes, tilpasses og ajourføres, efter at Fællesskabskomitéen for Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring er blevet underrettet.

Meddelelsernes data indlæses og ajourføres i informationssystemerne under medlemsstatens myndigheders ansvar i overensstemmelse med de adgangsrettigheder, som disse myndigheder har tildelt.

Artikel 6

Ophævelse

Forordning (EØF) nr. 1859/82 ophæves med virkning fra den 30. juni 2010.

Henvisninger til den ophævede forordning gælder som henvisninger til nærværende forordning.

Artikel 7

Ikrafttrædelse og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra regnskabsåret 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. december 2009.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 328 af 15.12.2009, s. 27.

1

(2)  EFT L 205 af 13.7.1982, s. 5.

2

(3)  EUT L 335 af 13.12.2008, s. 3.

3

(4)  EUT L 363 af 20.12.2006, s. 1.

4

(5)  EFT L 190 af 14.7.1983, s. 25.

5

---

BILAG

| Løbenummer | Områdebetegnelse | Antal regnskabsførende bedrifter pr. regnskabsår |
| --- | --- | --- |
| | BELGIEN | |
| 341 | Vlaanderen | 720 |
| 342 | Bruxelles-Brussel | — |
| 343 | Wallonie | 480 |
| Belgien i alt | 1 200 |
| | BULGARIEN | |
| 831 | Северозападен, (Severozapaden) | 346 |
| 832 | Северен централен, (Severen tsentralen) | 358 |
| 833 | Североизточен, (Severoiztochen) | 373 |
| 834 | Югозападен, (Yugozapaden) | 335 |
| 835 | Южен централен, (Yuzhen tsentralen) | 394 |
| 836 | Югоизточен, (Yugoiztochen) | 396 |
| Bulgarien i alt | 2 202 |
| 745 | TJEKKIET | 1 417 |
| 370 | DANMARK | 2 150 |
| | TYSKLAND | |
| 010 | Schleswig-Holstein | 565 |
| 020 | Hamburg | 97 |
| 030 | Niedersachsen | 1 307 |
| 040 | Bremen | — |
| 050 | Nordrhein-Westfalen | 1 010 |
| 060 | Hessen | 558 |
| 070 | Rheinland-Pfalz | 887 |
| 080 | Baden-Württemberg | 1 190 |
| 090 | Bayern | 1 678 |
| 100 | Saarland | 90 |
| 110 | Berlin | — |
| 112 | Brandenburg | 284 |
| 113 | Mecklenburg-Vorpommern | 268 |
| 114 | Sachsen | 313 |
| 115 | Sachsen-Anhalt | 270 |
| 116 | Thüringen | 283 |
| Tyskland i alt | 8 800 |
| 755 | ESTLAND | 658 |
| 380 | IRLAND | 1 300 |
| | GRÆKENLAND | |
| 450 | Makedonia-Thraki | 2 000 |
| 460 | Ipiros-Peloponnisos-Nissi Ioniou | 1 350 |
| 470 | Thessalia | 700 |
| 480 | Sterea Ellas-Nissi Egaeou-Kriti | 1 450 |
| Grækenland i alt | 5 500 |
| | SPANIEN | |
| 500 | Galicia | 450 |
| 505 | Asturias | 190 |
| 510 | Cantabria | 150 |
| 515 | País Vasco | 352 |
| 520 | Navarra | 316 |
| 525 | La Rioja | 244 |
| 530 | Aragón | 676 |
| 535 | Cataluña | 664 |
| 540 | Illes Balears | 180 |
| 545 | Castilla y León | 950 |
| 550 | Madrid | 190 |
| 555 | Castilla-La Mancha | 900 |
| 560 | Comunidad Valenciana | 638 |
| 565 | Murcia | 348 |
| 570 | Extremadura | 718 |
| 575 | Andalucía | 1 504 |
| 580 | Canarias | 230 |
| Spanien i alt | 8 700 |
| | FRANKRIG | |
| 121 | Île-de-France | 210 |
| 131 | Champagne-Ardenne | 380 |
| 132 | Picardie | 270 |
| 133 | Haute-Normandie | 170 |
| 134 | Centre | 410 |
| 135 | Basse-Normandie | 240 |
| 136 | Bourgogne | 360 |
| 141 | Nord-Pas-de-Calais | 290 |
| 151 | Lorraine | 240 |
| 152 | Alsace | 200 |
| 153 | Franche-Comté | 220 |
| 162 | Pays de la Loire | 460 |
| 163 | Bretagne | 480 |
| 164 | Poitou-Charentes | 370 |
| 182 | Aquitaine | 550 |
| 183 | Midi-Pyrénées | 490 |
| 184 | Limousin | 230 |
| 192 | Rhône-Alpes | 480 |
| 193 | Auvergne | 380 |
| 201 | Languedoc-Roussillon | 430 |
| 203 | Provence-Alpes-Côte d'Azur | 440 |
| 204 | Corse | 170 |
| Frankrig i alt | 7 470 |
| | ITALIEN | |
| 221 | Valle d'Aosta | 159 |
| 222 | Piemonte | 598 |
| 230 | Lombardia | 657 |
| 241 | Trentino | 279 |
| 242 | Alto Adige | 262 |
| 243 | Veneto | 741 |
| 244 | Friuli-Venezia Giulia | 549 |
| 250 | Liguria | 559 |
| 260 | Emilia-Romagna | 857 |
| 270 | Toscana | 635 |
| 281 | Marche | 493 |
| 282 | Umbria | 512 |
| 291 | Lazio | 550 |
| 292 | Abruzzo | 444 |
| 301 | Molise | 359 |
| 302 | Campania | 597 |
| 303 | Calabria | 479 |
| 311 | Puglia | 748 |
| 312 | Basilicata | 430 |
| 320 | Sicilia | 672 |
| 330 | Sardegna | 557 |
| Italien i alt | 11 137 |
| 740 | CYPERN | 500 |
| 770 | LETLAND | 1 000 |
| 775 | LITAUEN | 1 000 |
| 350 | LUXEMBOURG | 450 |
| | UNGARN | |
| 760 | Közép-Magyarország | 166 |
| 761 | Közép-Dunántúl | 187 |
| 762 | Nyugat-Dunántúl | 228 |
| 763 | Dél-Dunántúl | 260 |
| 764 | Észak- Magyarország | 209 |
| 765 | Észak-Alföld | 380 |
| 766 | Dél-Alföld | 470 |
| Ungarn i alt | 1 900 |
| 780 | MALTA | 536 |
| 360 | NEDERLANDENE | 1 500 |
| 660 | ØSTRIG | 2 000 |
| | POLEN | |
| 785 | Pomorze og Mazury | 1 860 |
| 790 | Wielkopolska og Śląsk | 4 350 |
| 795 | Mazowsze og Podlasie | 4 490 |
| 800 | Małopolska og Pogórze | 1 400 |
| Polen i alt | 12 100 |
| | PORTUGAL | |
| 615 | Norte e Centro | 1 233 |
| 630 | Ribatejo e Oeste | 351 |
| 640 | Alentejo e Algarve | 399 |
| 650 | Açores e Madeira | 317 |
| Portugal i alt | 2 300 |
| | RUMÆNIEN | |
| 840 | Nord-Est | 852 |
| 841 | Sud-Est | 1 074 |
| 842 | Sud-Muntenia | 1 008 |
| 843 | Sud-Vest-Oltenia | 611 |
| 844 | Vest | 703 |
| 845 | Nord-Vest | 825 |
| 846 | Centru | 834 |
| 847 | București-Ilfov | 93 |
| Rumænien i alt | 6 000 |
| 820 | SLOVENIEN | 908 |
| 810 | SLOVAKIET | 523 |
| | FINLAND | |
| 670 | Etelä-Suomi | 461 |
| 680 | Sisä-Suomi | 251 |
| 690 | Pohjanmaa | 221 |
| 700 | Pohjois-Suomi | 167 |
| Finland i alt | 1 100 |
| | SVERIGE | |
| 710 | Lavlandet i Syd- og Midtsverige | 637 |
| 720 | Skovområder og blandede landbrugs- og skovområder i Syd- og Midtsverige | 258 |
| 730 | Områder i Nordsverige | 130 |
| Sverige i alt | 1 025 |
| | DET FORENEDE KONGERIGE | |
| 411 | England — North Region | 420 |
| 412 | England — East Region | 650 |
| 413 | England — West Region | 430 |
| 421 | Wales | 300 |
| 431 | Scotland | 380 |
| 441 | Northern Ireland | 320 |
| Det Forenede Kongerige i alt | 2 500 |

Løbenummer

Områdebetegnelse

Antal regnskabsførende bedrifter pr. regnskabsår

BELGIEN

341

Vlaanderen

720

342

Bruxelles-Brussel

—

343

Wallonie

480

Belgien i alt

1 200

BULGARIEN

831

Северозападен, (Severozapaden)

346

832

Северен централен, (Severen tsentralen)

358

833

Североизточен, (Severoiztochen)

373

834

Югозападен, (Yugozapaden)

335

835

Южен централен, (Yuzhen tsentralen)

394

836

Югоизточен, (Yugoiztochen)

396

Bulgarien i alt

2 202

745

TJEKKIET

1 417

370

DANMARK

2 150

TYSKLAND

010

Schleswig-Holstein

565

020

Hamburg

97

030

Niedersachsen

1 307

040

Bremen

—

050

Nordrhein-Westfalen

1 010

060

Hessen

558

070

Rheinland-Pfalz

887

080

Baden-Württemberg

1 190

090

Bayern

1 678

100

Saarland

90

110

Berlin

—

112

Brandenburg

284

113

Mecklenburg-Vorpommern

268

114

Sachsen

313

115

Sachsen-Anhalt

270

116

Thüringen

283

Tyskland i alt

8 800

755

ESTLAND

658

380

IRLAND

1 300

GRÆKENLAND

450

Makedonia-Thraki

2 000

460

Ipiros-Peloponnisos-Nissi Ioniou

1 350

470

Thessalia

700

480

Sterea Ellas-Nissi Egaeou-Kriti

1 450

Grækenland i alt

5 500

SPANIEN

500

Galicia

450

505

Asturias

190

510

Cantabria

150

515

País Vasco

352

520

Navarra

316

525

La Rioja

244

530

Aragón

676

535

Cataluña

664

540

Illes Balears

180

545

Castilla y León

950

550

Madrid

190

555

Castilla-La Mancha

900

560

Comunidad Valenciana

638

565

Murcia

348

570

Extremadura

718

575

Andalucía

1 504

580

Canarias

230

Spanien i alt

8 700

FRANKRIG

121

Île-de-France

210

131

Champagne-Ardenne

380

132

Picardie

270

133

Haute-Normandie

170

134

Centre

410

135

Basse-Normandie

240

136

Bourgogne

360

141

Nord-Pas-de-Calais

290

151

Lorraine

240

152

Alsace

200

153

Franche-Comté

220

162

Pays de la Loire

460

163

Bretagne

480

164

Poitou-Charentes

370

182

Aquitaine

550

183

Midi-Pyrénées

490

184

Limousin

230

192

Rhône-Alpes

480

193

Auvergne

380

201

Languedoc-Roussillon

430

203

Provence-Alpes-Côte d'Azur

440

204

Corse

170

Frankrig i alt

7 470

ITALIEN

221

Valle d'Aosta

159

222

Piemonte

598

230

Lombardia

657

241

Trentino

279

242

Alto Adige

262

243

Veneto

741

244

Friuli-Venezia Giulia

549

250

Liguria

559

260

Emilia-Romagna

857

270

Toscana

635

281

Marche

493

282

Umbria

512

291

Lazio

550

292

Abruzzo

444

301

Molise

359

302

Campania

597

303

Calabria

479

311

Puglia

748

312

Basilicata

430

320

Sicilia

672

330

Sardegna

557

Italien i alt

11 137

740

CYPERN

500

770

LETLAND

1 000

775

LITAUEN

1 000

350

LUXEMBOURG

450

UNGARN

760

Közép-Magyarország

166

761

Közép-Dunántúl

187

762

Nyugat-Dunántúl

228

763

Dél-Dunántúl

260

764

Észak- Magyarország

209

765

Észak-Alföld

380

766

Dél-Alföld

470

Ungarn i alt

1 900

780

MALTA

536

360

NEDERLANDENE

1 500

660

ØSTRIG

2 000

POLEN

785

Pomorze og Mazury

1 860

790

Wielkopolska og Śląsk

4 350

795

Mazowsze og Podlasie

4 490

800

Małopolska og Pogórze

1 400

Polen i alt

12 100

PORTUGAL

615

Norte e Centro

1 233

630

Ribatejo e Oeste

351

640

Alentejo e Algarve

399

650

Açores e Madeira

317

Portugal i alt

2 300

RUMÆNIEN

840

Nord-Est

852

841

Sud-Est

1 074

842

Sud-Muntenia

1 008

843

Sud-Vest-Oltenia

611

844

Vest

703

845

Nord-Vest

825

846

Centru

834

847

București-Ilfov

93

Rumænien i alt

6 000

820

SLOVENIEN

908

810

SLOVAKIET

523

FINLAND

670

Etelä-Suomi

461

680

Sisä-Suomi

251

690

Pohjanmaa

221

700

Pohjois-Suomi

167

Finland i alt

1 100

SVERIGE

710

Lavlandet i Syd- og Midtsverige

637

720

Skovområder og blandede landbrugs- og skovområder i Syd- og Midtsverige

258

730

Områder i Nordsverige

130

Sverige i alt

1 025

DET FORENEDE KONGERIGE

411

England — North Region

420

412

England — East Region

650

413

England — West Region

430

421

Wales

300

431

Scotland

380

441

Northern Ireland

320

Det Forenede Kongerige i alt

2 500

---

| 24.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 347/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 347/22

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1292/2009

af 21. december 2009

om fravigelse af forordning (EF) nr. 675/2009, (EF) nr. 676/2009 og (EF) nr. 677/2009 om åbning af licitationer over nedsættelsen af importtolden for sorghum til Spanien, nedsættelsen af importtolden for majs til Spanien og nedsættelsen af importtolden for majs til Portugal fra tredjelande, for så vidt angår licitationernes slutdato

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 144, sammenholdt med artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens forordning (EF) nr. 675/2009 (2), (EF) nr. 676/2009 (3) og (EF) nr. 677/2009 (4) har åbnet licitationer over nedsættelsen af importtolden i henhold til artikel 136 i forordning (EF) nr. 1234/2007 for henholdsvis sorghum, der importeres til Spanien, majs, der importeres til Spanien, og majs, der importeres til Portugal. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens forordning (EF) nr. 675/2009 (2), (EF) nr. 676/2009 (3) og (EF) nr. 677/2009 (4) har åbnet licitationer over nedsættelsen af importtolden i henhold til artikel 136 i forordning (EF) nr. 1234/2007 for henholdsvis sorghum, der importeres til Spanien, majs, der importeres til Spanien, og majs, der importeres til Portugal.

| (2) | Mellem licitationernes åbningsdato og den 17. november 2009 omfatter den til Spanien indførte majsmængde, der kan bogføres under kontingentet til nedsat importtold efter fraregning af mængderne af kornsubstitutionsprodukter, jf. artikel 2, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1296/2008 af 18. december 2008 om gennemførelsesbestemmelser for toldkontingenter for indførsel af henholdsvis majs og sorghum til Spanien og af majs til Portugal (5), blot 13 % af kontingentet. Den til Spanien indførte mængde sorghum, der kan bogføres under kontingentet til nedsat importtold, er ubetydelig. Den til Portugal indførte majsmængde, der kan bogføres under kontingentet til nedsat importtold, omfatter blot 13 % af kontingentet. På baggrund af markedsvilkårene i Spanien og Portugal vil åbningen af licitationerne indtil den 17. december 2009 ikke muliggøre import af tilstrækkelige mængder til at dække kontingenterne. |
| --- | --- |

(2)

Mellem licitationernes åbningsdato og den 17. november 2009 omfatter den til Spanien indførte majsmængde, der kan bogføres under kontingentet til nedsat importtold efter fraregning af mængderne af kornsubstitutionsprodukter, jf. artikel 2, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1296/2008 af 18. december 2008 om gennemførelsesbestemmelser for toldkontingenter for indførsel af henholdsvis majs og sorghum til Spanien og af majs til Portugal (5), blot 13 % af kontingentet. Den til Spanien indførte mængde sorghum, der kan bogføres under kontingentet til nedsat importtold, er ubetydelig. Den til Portugal indførte majsmængde, der kan bogføres under kontingentet til nedsat importtold, omfatter blot 13 % af kontingentet. På baggrund af markedsvilkårene i Spanien og Portugal vil åbningen af licitationerne indtil den 17. december 2009 ikke muliggøre import af tilstrækkelige mængder til at dække kontingenterne.

| (3) | Derfor bør licitationerne over nedsættelsen af importtolden for majs og sorghum i Spanien og for majs i Portugal forlænges indtil sidst i maj 2010, således at importkontingenterne kan udnyttes fuldt ud. |
| --- | --- |

(3)

Derfor bør licitationerne over nedsættelsen af importtolden for majs og sorghum i Spanien og for majs i Portugal forlænges indtil sidst i maj 2010, således at importkontingenterne kan udnyttes fuldt ud.

| (4) | Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist — |
| --- | --- |

(4)

Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Uanset artikel 2 i forordning (EF) nr. 675/2009, artikel 2 i forordning (EF) nr. 676/2009 og artikel 2 i forordning (EF) nr. 677/2009 er licitationerne åbne indtil den 27. maj 2010.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den udløber den 28. maj 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2009.

For Kommissionen

På formandens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 196 af 28.7.2009, s. 5.

2

(3)  EUT L 196 af 28.7.2009, s. 6.

3

(4)  EUT L 196 af 28.7.2009, s. 7.

4

(5)  EUT L 340 af 19.12.2008, s. 57.

5

---

| 24.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 347/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 347/23

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1293/2009

af 23. december 2009

om ændring af forordning (EF) nr. 1126/2008 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår IAS 32

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder (1), særlig artikel 3, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1126/2008 (2) blev der vedtaget visse internationale standarder og fortolkningsbidrag, der eksisterede pr. 15. oktober 2008. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1126/2008 (2) blev der vedtaget visse internationale standarder og fortolkningsbidrag, der eksisterede pr. 15. oktober 2008.

| (2) | Den 8. oktober 2009 offentliggjorde International Accounting Standards Board (IASB) en ændring til IAS 32, Finansielle instrumenter: Præsentation – Klassifikation af tegningsretsudstedelser (herefter benævnt »ændring til IAS 32«). Med ændringen til IAS 32 præciseres det, hvordan visse rettigheder skal behandles regnskabsmæssigt, når de udstedte instrumenter er denomineret i en anden valuta end udstederens funktionelle valuta. Hvis sådanne instrumenter udstedes på pro rata-basis til udstederens eksisterende ejere for et fast kontant beløb, bør de klassificeres som egenkapitalinstrumenter, selv når deres udnyttelsespris er denomineret i en anden valuta end udstederens funktionelle valuta. |
| --- | --- |

(2)

Den 8. oktober 2009 offentliggjorde International Accounting Standards Board (IASB) en ændring til IAS 32, Finansielle instrumenter: Præsentation – Klassifikation af tegningsretsudstedelser (herefter benævnt »ændring til IAS 32«). Med ændringen til IAS 32 præciseres det, hvordan visse rettigheder skal behandles regnskabsmæssigt, når de udstedte instrumenter er denomineret i en anden valuta end udstederens funktionelle valuta. Hvis sådanne instrumenter udstedes på pro rata-basis til udstederens eksisterende ejere for et fast kontant beløb, bør de klassificeres som egenkapitalinstrumenter, selv når deres udnyttelsespris er denomineret i en anden valuta end udstederens funktionelle valuta.

| (3) | Høringen af Den Tekniske Ekspertgruppe (TEG) under European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) bekræfter, at ændringen til IAS 32 opfylder de tekniske kriterier for vedtagelse som omhandlet i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1606/2002. I overensstemmelse med Kommissionens afgørelse 2006/505/EF af 14. juli 2006 om oprettelse af en undersøgelsesgruppe for rådgivning om regnskabsstandarder, som skal rådgive Kommissionen om objektiviteten og neutraliteten af udtalelser fra European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) (3), behandlede undersøgelsesgruppen for rådgivning om regnskabsstandarder EFRAG's udtalelse om godkendelse og meddelte Kommissionen, at den var afbalanceret og objektiv. |
| --- | --- |

(3)

Høringen af Den Tekniske Ekspertgruppe (TEG) under European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) bekræfter, at ændringen til IAS 32 opfylder de tekniske kriterier for vedtagelse som omhandlet i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1606/2002. I overensstemmelse med Kommissionens afgørelse 2006/505/EF af 14. juli 2006 om oprettelse af en undersøgelsesgruppe for rådgivning om regnskabsstandarder, som skal rådgive Kommissionen om objektiviteten og neutraliteten af udtalelser fra European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) (3), behandlede undersøgelsesgruppen for rådgivning om regnskabsstandarder EFRAG's udtalelse om godkendelse og meddelte Kommissionen, at den var afbalanceret og objektiv.

| (4) | Forordning (EF) nr. 1126/2008 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EF) nr. 1126/2008 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Regnskabskontroludvalget — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Regnskabskontroludvalget —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I bilaget til forordning (EF) nr. 1126/2008 ændres den internationale regnskabsstandard IAS 32, Finansielle instrumenter: Præsentation, som anført i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Virksomhederne anvender ændringen til IAS 32 som anført i bilaget til denne forordning senest fra den dato, der indleder deres første regnskabsår efter den 31. januar 2010.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. december 2009.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 243 af 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 320 af 29.11.2008, s. 1.

2

(3)  EUT L 199 af 21.7.2006, s. 33.

3

---

BILAG

INTERNATIONALE REGNSKABSSTANDARDER

| IAS 32 | Ændring til IAS 32 Finansielle instrumenter: Præsentation |
| --- | --- |

IAS 32

Ændring til IAS 32 Finansielle instrumenter: Præsentation

»Kopiering tilladt inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Alle eksisterende rettigheder forbeholdes uden for EØS med undtagelse af retten til at kopiere til personlig brug eller anden form for »fair dealing«. Yderligere oplysninger fås hos IASB på adressen www.iasb.org«

KLASSIFIKATION AF TEGNINGSRETSUDSTEDELSER

Ændring af IAS 32

Finansielle Instrumenter: Præsentation

Afsnit 11 og 16 er ændret. Afsnit 97E er tilføjet.

DEFINITIONER (SE DESUDEN AFSNIT AG3-AG23)

| 11 | Nedenstående udtryk anvendes i denne standard med følgende betydning:

  ...


  En finansiel forpligtelse er enhver forpligtelse, der består af:








  a) | ... |
| --- | --- | --- |

11

...

En finansiel forpligtelse er enhver forpligtelse, der består af:

a)

...

| b) | en kontrakt, som skal eller kan afregnes i virksomhedens egne egenkapitalinstrumenter, og som er:








  i) | et ikke-afledt finansielt instrument, for hvilket virksomheden er eller kan blive forpligtet til at levere et variabelt antal af virksomhedens egne egenkapitalinstrumenter, eller |
| --- | --- | --- |

b)

en kontrakt, som skal eller kan afregnes i virksomhedens egne egenkapitalinstrumenter, og som er:

i)

et ikke-afledt finansielt instrument, for hvilket virksomheden er eller kan blive forpligtet til at levere et variabelt antal af virksomhedens egne egenkapitalinstrumenter, eller

| ii) | et afledt finansielt instrument, som skal eller kan afregnes på anden måde end ved udveksling af et fast beløb i likvide beholdninger eller andre finansielle aktiver med et bestemt antal af virksomhedens egne egenkapitalinstrumenter. I denne forbindelse udgør rettigheder, optioner eller warrants til erhvervelse af et fast antal af virksomhedens egne egenkapitalinstrumenter for et fast beløb i en hvilken som helst valuta egenkapitalinstrumenter, hvis virksomheden tilbyder rettighederne, optionerne eller warrantene på pro rata-basis til alle sine eksisterende ejere af samme kategori af ikke-afledte egenkapitalinstrumenter. I samme forbindelse omfatter virksomhedens egne egenkapitalinstrumenter ... |
| --- | --- |

ii)

et afledt finansielt instrument, som skal eller kan afregnes på anden måde end ved udveksling af et fast beløb i likvide beholdninger eller andre finansielle aktiver med et bestemt antal af virksomhedens egne egenkapitalinstrumenter. I denne forbindelse udgør rettigheder, optioner eller warrants til erhvervelse af et fast antal af virksomhedens egne egenkapitalinstrumenter for et fast beløb i en hvilken som helst valuta egenkapitalinstrumenter, hvis virksomheden tilbyder rettighederne, optionerne eller warrantene på pro rata-basis til alle sine eksisterende ejere af samme kategori af ikke-afledte egenkapitalinstrumenter. I samme forbindelse omfatter virksomhedens egne egenkapitalinstrumenter ...

PRÆSENTATION

Forpligtelser og egenkapital (jf. desuden afsnit AG13-AG14J og AG25-AG29A)

| 16 | Når udsteder anvender definitionerne i afsnit 11 for at afgøre, hvorvidt et finansielt instrument er et egenkapitalinstrument frem for en finansiel forpligtelse, skal instrumentet udelukkende anses for et egenkapitalinstrument, hvis både betingelse a) og b) nedenfor er opfyldt.






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

16

Når udsteder anvender definitionerne i afsnit 11 for at afgøre, hvorvidt et finansielt instrument er et egenkapitalinstrument frem for en finansiel forpligtelse, skal instrumentet udelukkende anses for et egenkapitalinstrument, hvis både betingelse a) og b) nedenfor er opfyldt.

a)

...

| b) | Hvis instrumentet skal eller kan afregnes i udsteders egne egenkapitalinstrumenter, er det:






  i) | et ikke-afledt finansielt instrument, som ikke indeholder nogen kontraktlig forpligtelse for udsteder til at overdrage et variabelt antal af dennes egne egenkapitalinstrumenter, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Hvis instrumentet skal eller kan afregnes i udsteders egne egenkapitalinstrumenter, er det:

i)

et ikke-afledt finansielt instrument, som ikke indeholder nogen kontraktlig forpligtelse for udsteder til at overdrage et variabelt antal af dennes egne egenkapitalinstrumenter, eller

| ii) | et afledt finansielt instrument, som udelukkende kan afregnes ved, at udsteder udveksler et fast beløb i likvide beholdninger eller andre finansielle aktiver med et bestemt antal af virksomhedens egne egenkapitalinstrumenter. I denne forbindelse udgør rettigheder, optioner eller warrants til erhvervelse af et fast antal af virksomhedens egne egenkapitalinstrumenter for et fast beløb i en hvilken som helst valuta egenkapitalinstrumenter, hvis virksomheden tilbyder rettighederne, optionerne eller warrantene på pro rata-basis til alle sine eksisterende ejere af samme kategori af ikke-afledte egenkapitalinstrumenter. I samme forbindelse omfatter udsteders egne egenkapitalinstrumenter ikke instrumenter, der har alle de kendetegn og opfylder de betingelser, der er beskrevet i afsnit 16A og 16B eller i afsnit 16C og 16D, eller instrumenter, der udgør kontrakter vedrørende fremtidig modtagelse eller overdragelse af udsteders egne egenkapitalinstrumenter. |
| --- | --- |

ii)

et afledt finansielt instrument, som udelukkende kan afregnes ved, at udsteder udveksler et fast beløb i likvide beholdninger eller andre finansielle aktiver med et bestemt antal af virksomhedens egne egenkapitalinstrumenter. I denne forbindelse udgør rettigheder, optioner eller warrants til erhvervelse af et fast antal af virksomhedens egne egenkapitalinstrumenter for et fast beløb i en hvilken som helst valuta egenkapitalinstrumenter, hvis virksomheden tilbyder rettighederne, optionerne eller warrantene på pro rata-basis til alle sine eksisterende ejere af samme kategori af ikke-afledte egenkapitalinstrumenter. I samme forbindelse omfatter udsteders egne egenkapitalinstrumenter ikke instrumenter, der har alle de kendetegn og opfylder de betingelser, der er beskrevet i afsnit 16A og 16B eller i afsnit 16C og 16D, eller instrumenter, der udgør kontrakter vedrørende fremtidig modtagelse eller overdragelse af udsteders egne egenkapitalinstrumenter.

En kontraktlig forpligtelse ...

IKRAFTTRÆDELSESTIDSPUNKT OG OVERGANG

| 97E | Afsnit 11 og 16 blev ændret ved Klassifikation af tegningsretsudstedelser, der blev udgivet i oktober 2009. Virksomheder skal anvende denne ændring for regnskabsår, som begynder 1. februar 2010 eller derefter. Det er tilladt at anvende standarden før dette tidspunkt. Hvis en virksomhed anvender denne standard for et tidligere regnskabsår, skal den give oplysning om dette. |
| --- | --- |

97E

Afsnit 11 og 16 blev ændret ved Klassifikation af tegningsretsudstedelser, der blev udgivet i oktober 2009. Virksomheder skal anvende denne ændring for regnskabsår, som begynder 1. februar 2010 eller derefter. Det er tilladt at anvende standarden før dette tidspunkt. Hvis en virksomhed anvender denne standard for et tidligere regnskabsår, skal den give oplysning om dette.

---

RETSAKTER, HVIS OFFENTLIGGØRELSE IKKE ER OBLIGATORISK

| 24.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 347/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 347/26

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

af 17. december 2009

om ændring af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår den flerårige finansielle ramme — Finansiering af projekter på energiområdet i forbindelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan

(2009/1005/EU)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 21, punkt 22, første og andet afsnit, og punkt 23,

under henvisning til det ændrede forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | På budgetsamrådet den 18. november 2009 nåede Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen til enighed om retningslinjerne for yderligere finansiering inden for rammerne af den europæiske økonomiske genopretningsplan af projekter på energiområdet og vedrørende udvikling af bredbåndsinternet samt investeringer til styrkelse af foranstaltninger i forbindelse med de »nye udfordringer«, der blev defineret i forbindelse med evalueringen af midtvejsreformen i 2003 af den fælles landbrugspolitik (sundhedstjekket) (2). Finansieringen kræver, at der foretages en revision af den flerårige finansielle ramme for 2007-2013 i henhold til punkt 21, 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale, således at loftet for forpligtelsesbevillinger under underudgiftsområde 1a i 2010 forhøjes med 1 779 mio. EUR i løbende priser. |
| --- | --- |

(1)

På budgetsamrådet den 18. november 2009 nåede Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen til enighed om retningslinjerne for yderligere finansiering inden for rammerne af den europæiske økonomiske genopretningsplan af projekter på energiområdet og vedrørende udvikling af bredbåndsinternet samt investeringer til styrkelse af foranstaltninger i forbindelse med de »nye udfordringer«, der blev defineret i forbindelse med evalueringen af midtvejsreformen i 2003 af den fælles landbrugspolitik (sundhedstjekket) (2). Finansieringen kræver, at der foretages en revision af den flerårige finansielle ramme for 2007-2013 i henhold til punkt 21, 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale, således at loftet for forpligtelsesbevillinger under underudgiftsområde 1a i 2010 forhøjes med 1 779 mio. EUR i løbende priser.

| (2) | Forhøjelsen af loftet for underudgiftsområde 1a for 2010 vil fuldt ud blive udlignet ved nedsættelse af loftet over forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 1a, 1b, 2, 3a og 5 for 2009 samt lofterne over forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 1a, 2 og 5 for 2010. |
| --- | --- |

(2)

Forhøjelsen af loftet for underudgiftsområde 1a for 2010 vil fuldt ud blive udlignet ved nedsættelse af loftet over forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 1a, 1b, 2, 3a og 5 for 2009 samt lofterne over forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 1a, 2 og 5 for 2010.

| (3) | For at opretholde et rimeligt forhold mellem forpligtelser og betalinger bør der foretages en tilpasning af de årlige lofter for betalingsbevillinger. Tilpasningen vil være neutral. |
| --- | --- |

(3)

For at opretholde et rimeligt forhold mellem forpligtelser og betalinger bør der foretages en tilpasning af de årlige lofter for betalingsbevillinger. Tilpasningen vil være neutral.

| (4) | Bilag I til den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning bør derfor ændres i overensstemmelse hermed (3) — |
| --- | --- |

(4)

Bilag I til den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning bør derfor ændres i overensstemmelse hermed (3) —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Eneste artikel

Bilag I til den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk udvikling erstattes af bilaget til denne afgørelse.

Udfærdiget i Strasbourg, den 17. december 2009.

På Europa-Parlamentets vegne

J. BUZEK

Formand

På Rådets vegne

H. LINDBLAD

Formand

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s.1.

1

(2)  KOM(2008) 800, KOM(2008) 859, KOM(2009) 171 og EUT L 132 af 29.5.2009, s. 8.

2

(3)  Til det formål omregnes de tal, der er resultatet af ovennævnte aftale, til 2004-priser.

3

---

BILAG

FINANSIEL RAMME 2007-2013

| (mio. EUR - løbende priser 2004 |
| --- |
| Forpligtelsesbevillinger | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | I alt
  2007-2013 |
| 1. | Bæredygtig vækst |

(mio. EUR - løbende priser 2004

Forpligtelsesbevillinger

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

I alt

2007-2013

1.

50 865

53 262

55 879

56 435

55 400

56 866

58 256

386 963

| 1a | Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse |
| --- | --- |

1a

Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse

8 404

9 595

12 018

12 580

11 306

12 122

12 914

78 939

| 1b | Samhørighed for vækst og beskæftigelse |
| --- | --- |

1b

Samhørighed for vækst og beskæftigelse

42 461

43 667

43 861

43 855

44 094

44 744

45 342

308 024

| 2. | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcerne |
| --- | --- |

2.

51 962

54 685

51 023

53 238

52 528

51 901

51 284

366 621

heraf markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger

43 120

42 697

42 279

41 864

41 453

41 047

40 645

293 105

| 3. | EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3.

1 199

1 258

1 375

1 503

1 645

1 797

1 988

10 765

| 3a | Frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3a

Frihed, sikkerhed og retfærdighed

600

690

785

910

1 050

1 200

1 390

6 625

| 3b | Unionsborgerskab |
| --- | --- |

3b

Unionsborgerskab

599

568

590

593

595

597

598

4 140

| 4. | EU som global partner |
| --- | --- |

4.

6 199

6 469

6 739

7 009

7 339

7 679

8 029

49 463

| 5. | Administration
   (1) |
| --- | --- |

5.

6 633

6 818

6 816

6 999

7 255

7 400

7 610

49 531

| 6. | Kompensationer |
| --- | --- |

6.

419

191

190

800

FORPLIGTELSESBEVILLINGER I ALT

117 277

122 683

122 022

125 184

124 167

125 643

127 167

864 143

% af BNI

1,08 %

1,09 %

1,06 %

1,06 %

1,03 %

1,02 %

1,01 %

1,048 %

BETALINGSBEVILLINGER I ALT

115 142

119 805

109 091

119 245

116 884

120 575

119 784

820 526

% af BNI

1,06 %

1,06 %

0,95 %

1,01 %

0,97 %

0,98 %

0,95 %

1,00 %

Disponibel margen

0,18 %

0,18 %

0,29 %

0,23 %

0,27 %

0,26 %

0,29 %

0,24 %

Loft over egne indtægter som en procentdel af BNI

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

---

(1)  De udgifter til pensioner, der er medtaget under loftet for dette udgiftsområde, er beregnet med fradrag af personalets bidrag til ordningen inden for en grænse af 500 mio. EUR i 2004-priser for perioden 2007-2013.

---

| 24.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 347/28 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 347/28

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

af 17. december 2009

om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning

(2009/1006/EU)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 28,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2), særlig artikel 12, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (fonden) blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til afskedigede arbejdstagere, som er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (fonden) blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til afskedigede arbejdstagere, som er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet.

| (2) | Anvendelsesområdet for fonden blev udvidet for ansøgninger indgivet fra 1. maj 2009, så det kom til at omfatte støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise. |
| --- | --- |

(2)

Anvendelsesområdet for fonden blev udvidet for ansøgninger indgivet fra 1. maj 2009, så det kom til at omfatte støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise.

| (3) | Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende fonden inden for et årligt loft på 500 mio. EUR. |
| --- | --- |

(3)

Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende fonden inden for et årligt loft på 500 mio. EUR.

| (4) | Sverige fremsendte den 5. juni 2009 en ansøgning om anvendelse af fonden i forbindelse med afskedigelser inden for bilsektoren. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006, og Kommissionen foreslår derfor, at der ydes en støtte på 9 839 674 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Sverige fremsendte den 5. juni 2009 en ansøgning om anvendelse af fonden i forbindelse med afskedigelser inden for bilsektoren. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006, og Kommissionen foreslår derfor, at der ydes en støtte på 9 839 674 EUR.

| (5) | Østrig fremsendte den 9. juli 2009 en ansøgning om anvendelse af fonden i forbindelse med afskedigelser inden for bilsektoren. Ansøgningen opfylder kravene til fastsættelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006, og Kommissionen foreslår derfor, at der ydes 5 705 635 EUR i støtte. |
| --- | --- |

(5)

Østrig fremsendte den 9. juli 2009 en ansøgning om anvendelse af fonden i forbindelse med afskedigelser inden for bilsektoren. Ansøgningen opfylder kravene til fastsættelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006, og Kommissionen foreslår derfor, at der ydes 5 705 635 EUR i støtte.

| (6) | Nederlandene fremsendte den 4. august 2009 en ansøgning om anvendelse af fonden i forbindelse med afskedigelser inden for bygge- og anlægssektoren. Ansøgningen opfylder kravene til fastsættelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006, og Kommissionen foreslår derfor, at der ydes 386 114 EUR i støtte. |
| --- | --- |

(6)

Nederlandene fremsendte den 4. august 2009 en ansøgning om anvendelse af fonden i forbindelse med afskedigelser inden for bygge- og anlægssektoren. Ansøgningen opfylder kravene til fastsættelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006, og Kommissionen foreslår derfor, at der ydes 386 114 EUR i støtte.

| (7) | Der bør derfor som følge af ansøgningerne fra Sverige, Østrig og Nederlandene ydes støtte fra fonden — |
| --- | --- |

(7)

Der bør derfor som følge af ansøgningerne fra Sverige, Østrig og Nederlandene ydes støtte fra fonden —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I forbindelse med Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2009 stilles der fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen et beløb på 15 931 423 EUR til rådighed i form af forpligtelses- og betalingsbevillinger.

Artikel 2

Denne beslutning offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Strasbourg, den 17. december 2009.

På Europa-Parlamentets vegne

J. BUZEK

Formand

På Rådets vegne

H. LINDBLAD

Formand

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 24.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 347/29 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 347/29

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

af 17. december 2009

om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet i henhold til punkt 27 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning

(2009/1007/EU)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 27, femte afsnit,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtning:

Budgetmyndighedens to parter enedes efter at have undersøgt alle muligheder for omfordeling af bevillingerne under underudgiftsområde 1a på budgetsamrådet den 18. november 2009 om at tage fleksibilitetsinstrumentet i anvendelse for at supplere finansieringen i 2010-budgettet ud over loftet for underudgiftsområde 1a med:

| — | 120 mio. EUR til finansiering af energiprojekter i forbindelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan |
| --- | --- |

—

120 mio. EUR til finansiering af energiprojekter i forbindelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan

| — | 75 mio. EUR til nedlukning af Kozloduy-kernekraftværket — |
| --- | --- |

—

75 mio. EUR til nedlukning af Kozloduy-kernekraftværket —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

For Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2010 tages fleksibilitetsinstrumentet i anvendelse med henblik på at tilvejebringe forpligtelsesbevillinger på 195 mio. EUR under underudgiftsområde 1a.

Dette beløb skal anvendes til at supplere finansieringen af:

| — | 120 mio. EUR til finansiering af energiprojekter i forbindelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan |
| --- | --- |

—

120 mio. EUR til finansiering af energiprojekter i forbindelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan

| — | 75 mio. EUR til nedlukning af Kozloduy-kernekraftværket. |
| --- | --- |

—

75 mio. EUR til nedlukning af Kozloduy-kernekraftværket.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Strasbourg, den 17. december 2009.

På Europa-Parlamentets vegne

J. BUZEK

Formand

På Rådets vegne

H. LINDBLAD

Formand

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

1

---

| 24.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 347/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 347/30

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 7. december 2009

om bemyndigelse af Republikken Letland til at udvide anvendelsen af en foranstaltning, der fraviger bestemmelserne i artikel 193 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem

(2009/1008/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 (1), særlig artikel 395, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved brev registreret i Kommissionens Generalsekretariat den 3. marts 2009 anmodede Republikken Letland (i det følgende benævnt »Letland«) om bemyndigelse til fortsat at anvende en foranstaltning, der fraviger de bestemmelser i direktiv 2006/112/EF, der regulerer, hvem der er betalingspligtig for moms over for statskassen. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev registreret i Kommissionens Generalsekretariat den 3. marts 2009 anmodede Republikken Letland (i det følgende benævnt »Letland«) om bemyndigelse til fortsat at anvende en foranstaltning, der fraviger de bestemmelser i direktiv 2006/112/EF, der regulerer, hvem der er betalingspligtig for moms over for statskassen.

| (2) | I overensstemmelse med artikel 395, stk. 2, i direktiv 2006/112/EF underrettede Kommissionen ved brev af 22. september 2009 de øvrige medlemsstater om Letlands anmodning. Ved brev af 24. september 2009 meddelte Kommissionen Letland, at den rådede over alle de oplysninger, den fandt nødvendige for at kunne vurdere anmodningen. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med artikel 395, stk. 2, i direktiv 2006/112/EF underrettede Kommissionen ved brev af 22. september 2009 de øvrige medlemsstater om Letlands anmodning. Ved brev af 24. september 2009 meddelte Kommissionen Letland, at den rådede over alle de oplysninger, den fandt nødvendige for at kunne vurdere anmodningen.

| (3) | Tømmermarkedet i Letland er domineret af små lokale virksomheder og enkeltstående leverandører. Den særlige karakter af tømmermarkedet og de involverede virksomheder har givet anledning til momssvig, som skattemyndighederne har svært ved at kontrollere. Derfor blev der indføjet en særlig bestemmelse i den lettiske momslov, som fastsatte, at afgiftspligten ved transaktioner med tømmer påhviler den afgiftspligtige person, som aftager den afgiftspligtige vare eller ydelse. |
| --- | --- |

(3)

Tømmermarkedet i Letland er domineret af små lokale virksomheder og enkeltstående leverandører. Den særlige karakter af tømmermarkedet og de involverede virksomheder har givet anledning til momssvig, som skattemyndighederne har svært ved at kontrollere. Derfor blev der indføjet en særlig bestemmelse i den lettiske momslov, som fastsatte, at afgiftspligten ved transaktioner med tømmer påhviler den afgiftspligtige person, som aftager den afgiftspligtige vare eller ydelse.

| (4) | Foranstaltningen fraviger artikel 193 i direktiv 2006/112/EF, som fastsætter, at merværdiafgiften ved indenlandsk virksomhed normalt påhviler den afgiftspligtige person, som leverer varer eller ydelser. |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningen fraviger artikel 193 i direktiv 2006/112/EF, som fastsætter, at merværdiafgiften ved indenlandsk virksomhed normalt påhviler den afgiftspligtige person, som leverer varer eller ydelser.

| (5) | Foranstaltningen er tidligere blevet tilladt ved tiltrædelsesakten af 2003 (2), særlig i kapitel 7, punkt 1, litra b), i bilag VIII, og ved beslutning 2006/42/EF af 24. januar 2006 (3) i henhold til det dagældende sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter — Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag (4). |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningen er tidligere blevet tilladt ved tiltrædelsesakten af 2003 (2), særlig i kapitel 7, punkt 1, litra b), i bilag VIII, og ved beslutning 2006/42/EF af 24. januar 2006 (3) i henhold til det dagældende sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter — Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag (4).

| (6) | Kommissionen forstår, at de retlige og faktiske forhold, der berettigede den nuværende anvendelse af foranstaltningen, ikke har forandret sig og fortsat er til stede. Letland bør derfor bemyndiges til at anvende foranstaltningen for endnu en begrænset periode. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen forstår, at de retlige og faktiske forhold, der berettigede den nuværende anvendelse af foranstaltningen, ikke har forandret sig og fortsat er til stede. Letland bør derfor bemyndiges til at anvende foranstaltningen for endnu en begrænset periode.

| (7) | Undtagelsen vil ikke få negativ indvirkning på Unionens egne indtægter hidrørende fra moms — |
| --- | --- |

(7)

Undtagelsen vil ikke få negativ indvirkning på Unionens egne indtægter hidrørende fra moms —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Uanset artikel 193 i direktiv 2006/112/EF bemyndiges Letland til fortsat at udpege modtageren som den person, der er betalingspligtig for moms ved transaktioner med tømmer.

Artikel 2

Denne afgørelse anvendes fra den 1. januar 2010 til den 31. december 2012.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Republikken Letland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. december 2009.

På Rådets vegne

C. MALMSTRÖM

Formand

---

(1)  EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 236 af 23.9.2003, s. 33.

2

(3)  EUT L 25 af 28.1.2006, s. 31.

3

(4)  EFT L 145 af 13.6.1977, s. 1.

4

---

| 24.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 347/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 347/31

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 22 december 2009

om udnævnelse af generalsekretæren for Rådet for Den Europæiske Union for perioden fra den 26. juni 2011 til den 30. juni 2015

(2009/1009/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 240, stk. 2, første afsnit, og ud fra følgende betragtning:

Der bør udnævnes en generalsekretær for Rådet for perioden fra den 26. juni 2011 til den 30. juni 2015 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Uwe CORSEPIUS udnævnes til generalsekretær for Rådet for Den Europæiske Union for perioden fra den 26. juni 2011 til den 30. juni 2015.

Artikel 2

Denne afgørelse meddeles Uwe CORSEPIUS af formanden for Rådet.

Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. december 2009.

På Rådets vegne

A. CARLGREN

Formand

---

Berigtigelser

| 24.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 347/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 347/32

---

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 352/2009 om vedtagelse af en fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og vurdering som nævnt i artikel 6, stk. 3, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 108 af 29.4.2009, s. 4
  )

Forordning (EF) nr. 352/2009 læses således:

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 352/2009

af 24. april 2009

om vedtagelse af en fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og vurdering som nævnt i artikel 6, stk. 3, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF af 29. april 2004 om jernbanesikkerhed i EU og om ændring af Rådets direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder og direktiv 2001/14/EF om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (jernbanesikkerhedsdirektivet) (1), særlig artikel 6, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 6, stk. 1, i direktiv 2004/49/EF skal Kommissionen på grundlag af en anbefaling fra Det Europæiske Jernbaneagentur vedtage den første serie af fælles sikkerhedsmetoder, der som minimum omfatter de risikoevaluerings- og risikovurderingsmetoder, der er nævnt direktivets artikel 6, stk. 3, litra a). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 6, stk. 1, i direktiv 2004/49/EF skal Kommissionen på grundlag af en anbefaling fra Det Europæiske Jernbaneagentur vedtage den første serie af fælles sikkerhedsmetoder, der som minimum omfatter de risikoevaluerings- og risikovurderingsmetoder, der er nævnt direktivets artikel 6, stk. 3, litra a).

| (2) | Det Europæiske Jernbaneagentur fremsatte en anbefaling om den første serie af fælles sikkerhedsmetoder (ERA-REC-02-2007-SAF) den 6. december 2007. |
| --- | --- |

(2)

Det Europæiske Jernbaneagentur fremsatte en anbefaling om den første serie af fælles sikkerhedsmetoder (ERA-REC-02-2007-SAF) den 6. december 2007.

| (3) | Der bør i henhold til direktiv 2004/49/EF gradvis indføres fælles sikkerhedsmetoder for at sikre, at der opretholdes et højt sikkerhedsniveau, og at niveauet forbedres, når det er nødvendigt og praktisk muligt. |
| --- | --- |

(3)

Der bør i henhold til direktiv 2004/49/EF gradvis indføres fælles sikkerhedsmetoder for at sikre, at der opretholdes et højt sikkerhedsniveau, og at niveauet forbedres, når det er nødvendigt og praktisk muligt.

| (4) | Ifølge artikel 9, stk. 1, i direktiv 2004/49/EF skal jernbaneinfrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder sikre, at jernbanesystemet som minimum kan opfylde de fælles sikkerhedsmål. I henhold til punkt 2, litra d), i bilag III til direktiv 2004/49/EF skal sikkerhedsledelsessystemet indbefatte procedurer og metoder for risikovurderinger og implementering af risikostyringsforanstaltninger, såfremt en ændring i driftsvilkårene eller nyt materiel indebærer nye risici i relation til infrastrukturen eller driften. Nærværende forordning omfatter dette grundelement i sikkerhedsledelsessystemet. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge artikel 9, stk. 1, i direktiv 2004/49/EF skal jernbaneinfrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder sikre, at jernbanesystemet som minimum kan opfylde de fælles sikkerhedsmål. I henhold til punkt 2, litra d), i bilag III til direktiv 2004/49/EF skal sikkerhedsledelsessystemet indbefatte procedurer og metoder for risikovurderinger og implementering af risikostyringsforanstaltninger, såfremt en ændring i driftsvilkårene eller nyt materiel indebærer nye risici i relation til infrastrukturen eller driften. Nærværende forordning omfatter dette grundelement i sikkerhedsledelsessystemet.

| (5) | Som følge af anvendelsen af Rådets direktiv 91/440/EF af 29. juli 1991 om udvikling af Fællesskabets jernbaner (2) og af artikel 9, stk. 2, i direktiv 2004/49/EF bør særlig opmærksomhed tildeles risikostyringen i grænsefladerne mellem de aktører, der deltager i anvendelsen af nærværende forordning. |
| --- | --- |

(5)

Som følge af anvendelsen af Rådets direktiv 91/440/EF af 29. juli 1991 om udvikling af Fællesskabets jernbaner (2) og af artikel 9, stk. 2, i direktiv 2004/49/EF bør særlig opmærksomhed tildeles risikostyringen i grænsefladerne mellem de aktører, der deltager i anvendelsen af nærværende forordning.

| (6) | Artikel 15 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF af 17. juni 2008 om interoperabilitet i jernbanesystemet i Fællesskabet (3) bestemmer, at medlemsstaterne træffer alle fornødne foranstaltninger for at sikre, at de strukturelt definerede delsystemer, der indgår i jernbanesystemet, kan tages i brug, medmindre de er planlagt, udført og installeret på en sådan måde, at de relevante væsentlige krav er opfyldt, når delsystemerne integreres i jernbanesystemet. Medlemsstaterne kontrollerer navnlig den tekniske sammenhæng mellem disse delsystemer og det jernbanesystem, som de integreres i, og at disse delsystemer er sikkert integreret i overensstemmelse med denne forordning. |
| --- | --- |

(6)

Artikel 15 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF af 17. juni 2008 om interoperabilitet i jernbanesystemet i Fællesskabet (3) bestemmer, at medlemsstaterne træffer alle fornødne foranstaltninger for at sikre, at de strukturelt definerede delsystemer, der indgår i jernbanesystemet, kan tages i brug, medmindre de er planlagt, udført og installeret på en sådan måde, at de relevante væsentlige krav er opfyldt, når delsystemerne integreres i jernbanesystemet. Medlemsstaterne kontrollerer navnlig den tekniske sammenhæng mellem disse delsystemer og det jernbanesystem, som de integreres i, og at disse delsystemer er sikkert integreret i overensstemmelse med denne forordning.

| (7) | Det har vist sig, at en af hindringerne for liberaliseringen af jernbanemarkedet beror på den omstændighed, at der ikke findes en fælles fremgangsmåde med hensyn til at specificere og dokumentere, at jernbanesystemets sikkerhedsniveauer og -krav er opfyldt. Derfor udførte medlemsstaterne tidligere deres egen vurdering med henblik på at godkende systemer eller dele heraf, som allerede var blevet udviklet og påvist sikre i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(7)

Det har vist sig, at en af hindringerne for liberaliseringen af jernbanemarkedet beror på den omstændighed, at der ikke findes en fælles fremgangsmåde med hensyn til at specificere og dokumentere, at jernbanesystemets sikkerhedsniveauer og -krav er opfyldt. Derfor udførte medlemsstaterne tidligere deres egen vurdering med henblik på at godkende systemer eller dele heraf, som allerede var blevet udviklet og påvist sikre i andre medlemsstater.

| (8) | For at lette medlemsstaternes gensidige anerkendelse bør de metoder, der benyttes til at identificere og styre risici, harmoniseres blandt de aktører, som deltager i udviklingen og driften af jernbanesystemet, i lighed med metoderne til dokumentation af, at jernbanesystemet på Fællesskabets område opfylder sikkerhedskravene. Det er i første omgang nødvendigt at harmonisere procedurer og metoder for udførelsen af risikovurderinger og for gennemførelsen af risikostyringsforanstaltninger, når en ændring i driftsvilkårene eller nyt materiel indebærer nye risici i relation til infrastrukturen eller driften som nævnt i punkt 2, litra d), i bilag III til direktiv 2004/49/EF. |
| --- | --- |

(8)

For at lette medlemsstaternes gensidige anerkendelse bør de metoder, der benyttes til at identificere og styre risici, harmoniseres blandt de aktører, som deltager i udviklingen og driften af jernbanesystemet, i lighed med metoderne til dokumentation af, at jernbanesystemet på Fællesskabets område opfylder sikkerhedskravene. Det er i første omgang nødvendigt at harmonisere procedurer og metoder for udførelsen af risikovurderinger og for gennemførelsen af risikostyringsforanstaltninger, når en ændring i driftsvilkårene eller nyt materiel indebærer nye risici i relation til infrastrukturen eller driften som nævnt i punkt 2, litra d), i bilag III til direktiv 2004/49/EF.

| (9) | Findes der ingen meddelte nationale forskrifter, som fastlægger, hvorvidt en ændring er signifikant eller ej i en medlemsstat, bør personen med ansvar for ændringens gennemførelse(i det følgende benævnt »forslagsstilleren«) indledningsvist tage stilling til den pågældende ændrings potentielle konsekvenser for sikkerheden i jernbanesystemet. Har den foreslåede ændring indflydelse på sikkerheden, bør forslagsstilleren på grundlag af en ekspertvurdering bedømme ændringens signifikans ud fra et sæt af kriterier, som bør fastsættes i denne forordning. Denne bedømmelse bør munde ud i en af tre konklusioner. I det første tilfælde anses ændringen ikke for at være signifikant, og forslagsstilleren bør benytte sin egen sikkerhedsmetode til at gennemføre i ændringen. I det andet tilfælde anses ændringen for at være signifikant, og forslagsstilleren bør anvende denne forordning til at gennemføre ændringen, dog uden at dette medfører et behov for sikkerhedsmyndighedens særlige indgriben. I det tredje tilfælde anses ændringen for at være signifikant, men der findes fællesskabsbestemmelser, som kræver en særlig indgriben fra den relevante sikkerhedsmyndigheds side, såsom en ny tilladelse til ibrugtagning af et køretøj eller en revision/ajourføring af en jernbanevirksomheds sikkerhedscertifikat eller en revision/ajourføring af en jernbaneinfrastrukturforvalters sikkerhedsgodkendelse. |
| --- | --- |

(9)

Findes der ingen meddelte nationale forskrifter, som fastlægger, hvorvidt en ændring er signifikant eller ej i en medlemsstat, bør personen med ansvar for ændringens gennemførelse(i det følgende benævnt »forslagsstilleren«) indledningsvist tage stilling til den pågældende ændrings potentielle konsekvenser for sikkerheden i jernbanesystemet. Har den foreslåede ændring indflydelse på sikkerheden, bør forslagsstilleren på grundlag af en ekspertvurdering bedømme ændringens signifikans ud fra et sæt af kriterier, som bør fastsættes i denne forordning. Denne bedømmelse bør munde ud i en af tre konklusioner. I det første tilfælde anses ændringen ikke for at være signifikant, og forslagsstilleren bør benytte sin egen sikkerhedsmetode til at gennemføre i ændringen. I det andet tilfælde anses ændringen for at være signifikant, og forslagsstilleren bør anvende denne forordning til at gennemføre ændringen, dog uden at dette medfører et behov for sikkerhedsmyndighedens særlige indgriben. I det tredje tilfælde anses ændringen for at være signifikant, men der findes fællesskabsbestemmelser, som kræver en særlig indgriben fra den relevante sikkerhedsmyndigheds side, såsom en ny tilladelse til ibrugtagning af et køretøj eller en revision/ajourføring af en jernbanevirksomheds sikkerhedscertifikat eller en revision/ajourføring af en jernbaneinfrastrukturforvalters sikkerhedsgodkendelse.

| (10) | Når der foretages en ændring af et jernbanesystem, som allerede er i drift, bør ændringens signifikans også bedømmes under hensyn til alle sikkerhedsrelaterede ændringer, der påvirker den samme del af systemet, siden denne forordning trådte i kraft, eller siden den risikostyringsproces, der er beskrevet i denne forordning, sidst blev taget i anvendelse, alt efter hvilket tidspunkt der er det seneste. Formålet er at vurdere, hvorvidt disse ændringer som helhed udgør en signifikant ændring, som kræver, at de fælles sikkerhedsmetoder til risikoevaluering og -vurdering anvendes fuldt ud. |
| --- | --- |

(10)

Når der foretages en ændring af et jernbanesystem, som allerede er i drift, bør ændringens signifikans også bedømmes under hensyn til alle sikkerhedsrelaterede ændringer, der påvirker den samme del af systemet, siden denne forordning trådte i kraft, eller siden den risikostyringsproces, der er beskrevet i denne forordning, sidst blev taget i anvendelse, alt efter hvilket tidspunkt der er det seneste. Formålet er at vurdere, hvorvidt disse ændringer som helhed udgør en signifikant ændring, som kræver, at de fælles sikkerhedsmetoder til risikoevaluering og -vurdering anvendes fuldt ud.

| (11) | Et eller flere af de følgende risikoacceptprincipper bør benyttes ved evalueringen af, hvorvidt risikoen ved en signifikant ændring er acceptabel: anvendelse af en anerkendt praksis, en sammenligning med tilsvarende dele af jernbanesystemet og en eksplicit risikoestimering. Alle principper er benyttet med et vellykket resultat i en række anvendelser i jernbanesystemet og inden for andre transportformer og industrigrene. Princippet om eksplicit risikoestimering anvendes ofte til komplekse eller innovative ændringer. Forslagsstilleren bør være ansvarlig for valget af det princip, som skal anvendes. |
| --- | --- |

(11)

Et eller flere af de følgende risikoacceptprincipper bør benyttes ved evalueringen af, hvorvidt risikoen ved en signifikant ændring er acceptabel: anvendelse af en anerkendt praksis, en sammenligning med tilsvarende dele af jernbanesystemet og en eksplicit risikoestimering. Alle principper er benyttet med et vellykket resultat i en række anvendelser i jernbanesystemet og inden for andre transportformer og industrigrene. Princippet om eksplicit risikoestimering anvendes ofte til komplekse eller innovative ændringer. Forslagsstilleren bør være ansvarlig for valget af det princip, som skal anvendes.

| (12) | I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. traktatens artikel 5, bør denne forordning ikke gå ud over, hvad der er nødvendigt for at nå målet, som er at etablere en fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering. Når en almindeligt anerkendt praksis anvendes, bør det derfor være muligt at begrænse de virkninger, der følger af anvendelsen af den fælles sikkerhedsmetode. Tilsvarende bør sikkerhedsmyndigheden kunne fungere som uafhængig assessor i tilfælde, hvor fællesskabsbestemmelser gør dennes særlige indgriben påkrævet, for derved at undgå dobbeltkontrol, unødvendige omkostninger for erhvervslivet og større tidsforbrug end nødvendigt, førend produktet kan bringes i omsætning. |
| --- | --- |

(12)

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. traktatens artikel 5, bør denne forordning ikke gå ud over, hvad der er nødvendigt for at nå målet, som er at etablere en fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering. Når en almindeligt anerkendt praksis anvendes, bør det derfor være muligt at begrænse de virkninger, der følger af anvendelsen af den fælles sikkerhedsmetode. Tilsvarende bør sikkerhedsmyndigheden kunne fungere som uafhængig assessor i tilfælde, hvor fællesskabsbestemmelser gør dennes særlige indgriben påkrævet, for derved at undgå dobbeltkontrol, unødvendige omkostninger for erhvervslivet og større tidsforbrug end nødvendigt, førend produktet kan bringes i omsætning.

| (13) | I henhold til artikel 6, stk. 5, i direktiv 2004/49/EF skal medlemsstaterne foretage de nødvendige ændringer af deres nationale sikkerhedsforskrifter for at efterkomme de fælles sikkerhedsmetoder. |
| --- | --- |

(13)

I henhold til artikel 6, stk. 5, i direktiv 2004/49/EF skal medlemsstaterne foretage de nødvendige ændringer af deres nationale sikkerhedsforskrifter for at efterkomme de fælles sikkerhedsmetoder.

| (14) | Som følge af de forskellige fremgangsmåder, som sikkerheden pt. vurderes efter, er der behov for en overgangsperiode, således at de berørte aktører gives tilstrækkelig tid til, om nødvendigt, at gøre sig bekendt med, anvende og opnå erfaring med den nye fælles fremgangsmåde. |
| --- | --- |

(14)

Som følge af de forskellige fremgangsmåder, som sikkerheden pt. vurderes efter, er der behov for en overgangsperiode, således at de berørte aktører gives tilstrækkelig tid til, om nødvendigt, at gøre sig bekendt med, anvende og opnå erfaring med den nye fælles fremgangsmåde.

| (15) | Eftersom en formaliseret, risikobaseret fremgangsmåde er relativt ny i nogle medlemsstater, bør den fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering være frivillig med hensyn til driftsmæssige eller organisatoriske ændringer frem til 1. juli 2012. Dette giver Det Europæiske Jernbaneagentur lejlighed til så vidt muligt at yde bistand i forbindelse med sådanne anvendelser og om nødvendigt foreslå forbedringer af denne fælles sikkerhedsmetode før den 1. juli 2012. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom en formaliseret, risikobaseret fremgangsmåde er relativt ny i nogle medlemsstater, bør den fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering være frivillig med hensyn til driftsmæssige eller organisatoriske ændringer frem til 1. juli 2012. Dette giver Det Europæiske Jernbaneagentur lejlighed til så vidt muligt at yde bistand i forbindelse med sådanne anvendelser og om nødvendigt foreslå forbedringer af denne fælles sikkerhedsmetode før den 1. juli 2012.

| (16) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, som blev nedsat ved artikel 27, stk. 1, i direktiv 2004/49/EF — |
| --- | --- |

(16)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, som blev nedsat ved artikel 27, stk. 1, i direktiv 2004/49/EF —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Formål

1.   Ved denne forordning oprettes en fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering som nævnt i artikel 6, stk. 3, litra a), i direktiv 2004/49/EF.

2.   Formålet med den fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering er at bevare eller forbedre sikkerhedsniveauet for Fællesskabets jernbaner, når dette er nødvendigt og praktisk muligt. Den fælles sikkerhedsmetode skal lette markedsadgangen til jernbanetransporttjenester ved at harmonisere:

| a) | de risikostyringsprocesser, der benyttes til at vurdere sikkerhedsniveauerne og opfyldelsen af sikkerhedskravene |
| --- | --- |

a)

de risikostyringsprocesser, der benyttes til at vurdere sikkerhedsniveauerne og opfyldelsen af sikkerhedskravene

| b) | udvekslingen af sikkerhedsrelevante oplysninger mellem forskellige aktører i jernbanesektoren for at styre sikkerheden på tværs af de forskellige grænseflader, der måtte findes inden for denne sektor |
| --- | --- |

b)

udvekslingen af sikkerhedsrelevante oplysninger mellem forskellige aktører i jernbanesektoren for at styre sikkerheden på tværs af de forskellige grænseflader, der måtte findes inden for denne sektor

| c) | den dokumentation, der følger af anvendelsen af en risikostyringsproces. |
| --- | --- |

c)

den dokumentation, der følger af anvendelsen af en risikostyringsproces.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   Den fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering anvendes på alle de ændringer af en medlemsstats jernbanesystem, jf. punkt 2, litra d), i bilag III til direktiv 2004/49/EF, som anses for at være signifikante i henhold til artikel 4 i denne forordning. Ændringerne kan være af teknisk, driftsmæssig eller organisatorisk art. For så vidt angår organisatoriske ændringer tages der kun hensyn til de ændringer, som kunne få indflydelse på driftsvilkårene.

2.   Når de signifikante ændringer vedrører strukturelt definerede delsystemer, som er omfattet af direktiv 2008/57/EF, finder den fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering anvendelse:

| a) | hvis en risikovurdering er påkrævet ifølge de relevante tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI’er). I dette tilfælde skal TSI i givet fald specificere, hvilke dele af den fælles sikkerhedsmetode der finder anvendelse |
| --- | --- |

a)

hvis en risikovurdering er påkrævet ifølge de relevante tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI’er). I dette tilfælde skal TSI i givet fald specificere, hvilke dele af den fælles sikkerhedsmetode der finder anvendelse

| b) | for at sikre, at de strukturelt definerede delsystemer, som TSI'erne gælder for, integreres på en sikker måde i et eksisterende system i medfør af artikel 15, stk. 1, i direktiv 2008/57/EF. |
| --- | --- |

b)

for at sikre, at de strukturelt definerede delsystemer, som TSI'erne gælder for, integreres på en sikker måde i et eksisterende system i medfør af artikel 15, stk. 1, i direktiv 2008/57/EF.

Anvendelsen af den fælles sikkerhedsmetode i det tilfælde, der er nævnt i første afsnit, litra b), må dog ikke føre til krav, der strider mod de obligatoriske krav i de relevante TSI'er.

Hvis anvendelsen af den fælles sikkerhedsmetode fører til krav, der strider mod et krav i den relevante TSI, informerer forslagsstilleren den pågældende medlemsstat, som kan beslutte at anmode om en revision af den pågældende TSI efter artikel 6, stk. 2, eller artikel 7 i direktiv 2008/57/EF eller anmode om en undtagelse efter artikel 9 i samme direktiv.

3.   Denne forordning finder ikke anvendelse på:

| a) | metroer, sporvogne og andre letbanesystemer |
| --- | --- |

a)

metroer, sporvogne og andre letbanesystemer

| b) | net, som funktionsmæssigt er adskilt fra resten af jernbanesystemet, og som kun er beregnet til personbefordring i lokal-, by- og forstadsområder, samt jernbanevirksomheder, der udelukkende opererer på disse net |
| --- | --- |

b)

net, som funktionsmæssigt er adskilt fra resten af jernbanesystemet, og som kun er beregnet til personbefordring i lokal-, by- og forstadsområder, samt jernbanevirksomheder, der udelukkende opererer på disse net

| c) | privatejet jernbaneinfrastruktur, der udelukkende bruges til ejerens egen godstransport |
| --- | --- |

c)

privatejet jernbaneinfrastruktur, der udelukkende bruges til ejerens egen godstransport

| d) | veterankøretøjer, der kører på nationale net, når de opfylder de nationale sikkerhedsrelaterede love og administrative forskrifter, således at sikkerheden i forbindelse med kørslen med disse køretøjer er sikret |
| --- | --- |

d)

veterankøretøjer, der kører på nationale net, når de opfylder de nationale sikkerhedsrelaterede love og administrative forskrifter, således at sikkerheden i forbindelse med kørslen med disse køretøjer er sikret

| e) | veteran-, museums- og turistjernbaner, der opererer på eget net, herunder workshopper, køretøjer og personale. |
| --- | --- |

e)

veteran-, museums- og turistjernbaner, der opererer på eget net, herunder workshopper, køretøjer og personale.

4.   Denne forordning finder ikke anvendelse på systemer og ændringer, der på datoen for denne forordnings ikrafttrædelse er et projekt på et avanceret udviklingstrin, jf. artikel 2, litra t), i direktiv 2008/57/EF.

Artikel 3

Definitioner

I denne forordning finder definitionerne i artikel 3 i direktiv 2004/49/EF anvendelse.

Følgende definitioner finder endvidere anvendelse:

1)   »risiko«: den relative hyppighed, hvormed ulykker og hændelser medfører skade (forårsaget af en fare) og denne skades alvorsgrad

2)   »risikoanalyse«: den systematiske anvendelse af alle tilgængelige oplysninger til at identificere farer og estimere risikoen

3)   »risikoevaluering«: den procedure, der med afsæt i risikoanalysen fastslår, om der er opnået en acceptabel risiko

4)   »risikovurdering«: den samlede proces, som omfatter en risikoanalyse og en risikoevaluering

5)   »sikkerhed«: fravær af uacceptable skadesrisici

6)   »risikostyring«: den systematiske anvendelse af ledelsespolitikker, -procedurer og -praksis med henblik på at analysere og evaluere risici og holde risici under kontrol

7)   »grænseflader«: alle interaktionspunkter i løbet af et systems eller et delsystems livscyklus, herunder drift og vedligeholdelse, hvor forskellige aktører i jernbanesektoren samarbejder om at styre risiciene

8)   »aktører«: alle parter, som direkte eller via aftaleforhold deltager i anvendelsen af denne forordning i henhold til artikel 5, stk. 2

9)   »sikkerhedskrav«: de nødvendige sikkerhedsegenskaber (kvalitative eller kvantitative) for et system og driften heraf (herunder driftsforskrifter) med henblik på at opfylde lovbestemte eller virksomheders sikkerhedsmål

10)   »sikkerhedsforanstaltninger«: en række tiltag, der enten mindsker den relative hyppighed af en fare eller afbøder dens konsekvenser med henblik på at nå frem til eller bibeholde et acceptabelt risikoniveau

11)   »forslagsstiller«: jernbanevirksomheder eller jernbaneinfrastrukturforvaltere inden for rammerne af de risikokontrolforanstaltninger, de skal gennemføre i henhold til artikel 4 i direktiv 2004/49/EF; ordregivere eller fabrikanter, når de opfordrer et bemyndiget organ til at anvende »EF«-verifikationsproceduren i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i direktiv 2008/57/EF, eller den, der ansøger om tilladelse til at tage et køretøj i brug

12)   »sikkerhedsvurderingsrapport«: et dokument, der indeholder konklusionerne af en vurdering, der er foretaget af en assessor, af det vurderede system

13)   »fare«: en situation, der kunne føre til en ulykke

14)   »assessor«: en uafhængig og kompetent person, organisation eller enhed, der foretager efterforskninger med henblik på at nå frem til en dokumenteret afgørelse om et systems egnethed til at opfylde sikkerhedskravene til dette

15)   »risikoacceptkriterier«: referencegrundlaget for vurderingen af, hvorvidt en specifik risiko er acceptabel. Disse kriterier benyttes til at fastslå, at risikoniveauet er så lavt, at det er unødvendigt at træffe øjeblikkelige tiltag for at mindske det yderligere

16)   »fareregister«: det dokument, hvori der registreres og henvises til kendte farer, foranstaltninger i tilknytning hertil og deres årsager, og hvori der henvises til den organisation, som tager højde for dem

17)   »fareidentifikation«: den proces, der består i at afdække, registrere og karakterisere farer

18)   »risikoacceptprincip«: de regler, der anvendes for at fastslå, hvorvidt risikoen ved en eller flere specifikke farer er acceptabel

19)   »anerkendt praksis«: et skriftligt regelsæt, der, når det følges, kan benyttes til at holde en eller flere specifikke farer under kontrol

20)   »referencesystem«: et system, som i praksis har vist sig at have et acceptabelt sikkerhedsniveau, og som kan benyttes til sammenligning af, hvorvidt risikoen er acceptabel i et system, der er taget op til vurdering

21)   »risikoestimering«: en proces, som benyttes til at kvantificere niveauet for de risici, der analyseres, og som består af følgende trin: estimering af frekvens, konsekvensanalyse og deres indbyrdes integration

22)   »teknisk system«: et produkt eller en helhed af produkter, herunder udformning, implementering og dokumentation. Udviklingen af et teknisk system indledes med kravspecifikationer til dette og afsluttes med en godkendelse af systemet. Selv om udformningen af grænseflader, hvor menneskelig adfærd får betydning, tages i betragtning, inddrages operatører og deres handlinger ikke i et teknisk system. Vedligeholdelsesprocessen beskrives i vedligeholdelseshåndbøgerne, men er ikke i sig selv en del af det tekniske system

23)   »katastrofale følger«: dødsfald og/eller flere alvorlige kvæstelser og/eller betydelige miljøskader som følge af en ulykke

24)   »accept af sikkerhed«: den status, som forslagsstilleren giver ændringen ud fra assessors sikkerhedsvurderingsrapport

25)   »system«: enhver del af jernbanesystemet, hvori der foretages ændringer

26)   »meddelt national forskrift«: alle nationale forskrifter, som medlemsstaterne har underrettet Kommissionen om i medfør af Rådets direktiv 96/48/EF (4), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF (5) og direktiv 2004/49/EF samt direktiv 2008/57/EF.

Artikel 4

Signifikante ændringer

1.   Er der ingen meddelte nationale forskrifter, der fastlægger, hvorvidt en ændring er signifikant eller ej i en medlemsstat, tager forslagsstilleren stilling til den pågældende ændrings potentielle indflydelse på sikkerheden i jernbanesystemet.

Har den foreslåede ændring ingen indflydelse på sikkerheden, er der ikke behov for at anvende den risikostyringsproces, som er beskrevet i artikel 5.

2.   Har den foreslåede ændring indflydelse på sikkerheden, træffer forslagsstilleren på grundlag af en ekspertvurdering afgørelse om ændringens signifikans ud fra følgende kriterier:

| a) | konsekvens af svigt: et sandsynligt, værst tænkeligt scenario i tilfælde af svigt i det system, der er under betragtning, under hensyn til sikkerhedsbarrierer uden for systemet |
| --- | --- |

a)

konsekvens af svigt: et sandsynligt, værst tænkeligt scenario i tilfælde af svigt i det system, der er under betragtning, under hensyn til sikkerhedsbarrierer uden for systemet

| b) | nyskabelser, der anvendes til at gennemføre ændringen: Dette gælder både for det, der er innovativt for jernbanesektoren, og det, som alene er nyt for den organisation, der gennemfører ændringen |
| --- | --- |

b)

nyskabelser, der anvendes til at gennemføre ændringen: Dette gælder både for det, der er innovativt for jernbanesektoren, og det, som alene er nyt for den organisation, der gennemfører ændringen

| c) | ændringens kompleksitet |
| --- | --- |

c)

ændringens kompleksitet

| d) | overvågning: manglende evne til at kontrolovervåge den gennemførte ændring i systemets samlede livscyklus og foretage hensigtsmæssige indgreb |
| --- | --- |

d)

overvågning: manglende evne til at kontrolovervåge den gennemførte ændring i systemets samlede livscyklus og foretage hensigtsmæssige indgreb

| e) | reversibilitet: manglende evne til at vende tilbage til systemet, som det var før ændringen |
| --- | --- |

e)

reversibilitet: manglende evne til at vende tilbage til systemet, som det var før ændringen

| f) | akkumulation: vurdering af ændringens signifikans under hensyn til alle nylige sikkerhedsrelaterede ændringer, som ikke blev anset for signifikante, af det system, der er taget op til vurdering. |
| --- | --- |

f)

akkumulation: vurdering af ændringens signifikans under hensyn til alle nylige sikkerhedsrelaterede ændringer, som ikke blev anset for signifikante, af det system, der er taget op til vurdering.

Forslagsstilleren skal opbevare tilstrækkelig dokumentation til at kunne begrunde sin afgørelse.

Artikel 5

Risikostyringsproces

1.   Den i bilag I beskrevne risikostyringsproces finder anvendelse:

| a) | ved en signifikant ændring som specificeret i artikel 4, herunder ved ibrugtagning af strukturelt definerede delsystemer som nævnt i artikel 2, stk. 2, litra b) |
| --- | --- |

a)

ved en signifikant ændring som specificeret i artikel 4, herunder ved ibrugtagning af strukturelt definerede delsystemer som nævnt i artikel 2, stk. 2, litra b)

| b) | når der i TSI, jf. artikel 2, stk. 2, litra a), henvises til nærværende forordning for at påbyde den i bilag I beskrevne risikostyringsproces. |
| --- | --- |

b)

når der i TSI, jf. artikel 2, stk. 2, litra a), henvises til nærværende forordning for at påbyde den i bilag I beskrevne risikostyringsproces.

2.   Den i bilag I beskrevne risikostyringsproces anvendes af forslagsstilleren.

3.   Forslagsstilleren sikrer, at der tages højde for de risici, som foranlediges af leverandører, tjenesteudbydere og deres underleverandører. Forslagsstilleren kan med henblik herpå anmode om, at leverandører, tjenesteudbydere og deres underleverandører deltager i den i bilag I beskrevne risikostyringsproces.

Artikel 6

Uafhængig vurdering

1.   En uafhængig vurdering af, hvorvidt den i bilag I beskrevne risikostyringsproces anvendes korrekt, samt af resultaterne af denne anvendelse udføres af et organ, som skal opfylde de i bilag II anførte kriterier. Hvis assessor ikke allerede er udpeget i fællesskabslovgivningen eller i national lovgivning, udnævner forslagsstilleren sin egen assessor, der kan være en anden organisation eller en intern afdeling.

2.   Dobbeltarbejde skal undgås for så vidt angår den overensstemmelsesvurdering af sikkerhedsledelsessystemet, som kræves i henhold til direktiv 2004/49/EF, den overensstemmelsesvurdering, der udføres af et bemyndiget organ eller et nationalt organ i henhold til direktiv 2008/57/EF, og den sikkerhedsvurdering, der udføres af assessor i overensstemmelse med nærværende forordning.

3.   Sikkerhedsmyndigheden kan fungere som assessor, når de signifikante ændringer vedrører et af følgende tilfælde:

| a) | når et køretøj har brug for en tilladelse til ibrugtagning som nævnt i artikel 22, stk. 2, og artikel 24, stk. 2, i direktiv 2008/57/EF |
| --- | --- |

a)

når et køretøj har brug for en tilladelse til ibrugtagning som nævnt i artikel 22, stk. 2, og artikel 24, stk. 2, i direktiv 2008/57/EF

| b) | når et køretøj har brug for en supplerende tilladelse til ibrugtagning som nævnt i artikel 23, stk. 5, og artikel 25, stk. 4, i direktiv 2008/57/EF |
| --- | --- |

b)

når et køretøj har brug for en supplerende tilladelse til ibrugtagning som nævnt i artikel 23, stk. 5, og artikel 25, stk. 4, i direktiv 2008/57/EF

| c) | når et sikkerhedscertifikat skal ajourføres på grund af en ændring af karakteren eller omfanget af de pågældende aktiviteter som nævnt i artikel 10, stk. 5, i direktiv 2004/49/EF |
| --- | --- |

c)

når et sikkerhedscertifikat skal ajourføres på grund af en ændring af karakteren eller omfanget af de pågældende aktiviteter som nævnt i artikel 10, stk. 5, i direktiv 2004/49/EF

| d) | når et sikkerhedscertifikat skal ajourføres på grund af væsentlige ændringer i de overordnede sikkerhedsforskrifter som nævnt i artikel 10, stk. 5, i direktiv 2004/49/EF |
| --- | --- |

d)

når et sikkerhedscertifikat skal ajourføres på grund af væsentlige ændringer i de overordnede sikkerhedsforskrifter som nævnt i artikel 10, stk. 5, i direktiv 2004/49/EF

| e) | når sikkerhedsgodkendelsen skal ajourføres på grund af væsentlige ændringer af infrastrukturen, signalsystemet eller energiforsyningen eller principperne for deres drift og vedligeholdelse, som nævnt i dette direktivs artikel 11, stk. 2, i direktiv 2004/49/EF |
| --- | --- |

e)

når sikkerhedsgodkendelsen skal ajourføres på grund af væsentlige ændringer af infrastrukturen, signalsystemet eller energiforsyningen eller principperne for deres drift og vedligeholdelse, som nævnt i dette direktivs artikel 11, stk. 2, i direktiv 2004/49/EF

| f) | når sikkerhedsgodkendelsen skal ajourføres på grund af væsentlige ændringer i de overordnede sikkerhedsforskrifter som nævnt i artikel 11, stk. 2, i direktiv 2004/49/EF |
| --- | --- |

f)

når sikkerhedsgodkendelsen skal ajourføres på grund af væsentlige ændringer i de overordnede sikkerhedsforskrifter som nævnt i artikel 11, stk. 2, i direktiv 2004/49/EF

4.   Hvis de signifikante ændringer vedrører strukturelt definerede delsystemer, hvor der er behov for en tilladelse til ibrugtagning som nævnt i artikel 15, stk. 1, eller artikel 20 i direktiv 2008/57/EF, kan sikkerhedsmyndigheden fungere som assessor, medmindre forslagsstilleren allerede har overdraget denne opgave til et bemyndiget organ i henhold til nævnte direktivs artikel 18, stk. 2.

Artikel 7

Sikkerhedsvurderingsrapporter

1.   Assessor forelægger forslagsstilleren en sikkerhedsvurderingsrapport.

2.   I det i artikel 5, stk. 1, litra a), nævnte tilfælde tager den nationale sikkerhedsmyndighed sikkerhedsvurderingsrapporten i betragtning i forbindelse med afgørelsen om ibrugtagning af delsystemer og køretøjer.

3.   I det i artikel 5, stk. 1, litra b), nævnte tilfælde udgør den uafhængige vurdering en del af det bemyndigede organs opgaver, medmindre andet er foreskrevet i TSI.

Er den uafhængige vurdering ikke en del af det bemyndigede organs opgaver, tages sikkerhedsvurderingsrapporten i betragtning af det bemyndigede organ, der har ansvaret for at udstede overensstemmelsesattesten, eller af ordregiveren, der har ansvaret for at udfærdige EF-verifikationserklæringen.

4.   Er et system eller et delsystem allerede accepteret som afslutning på den risikostyringsproces, der specificeres i nærværende forordning, må den deraf følgende sikkerhedsvurderingsrapport ikke drages i tvivl af nogen anden assessor med ansvar for at udføre en ny vurdering af det samme system. Anerkendelsen gives alene, hvis det dokumenteres, at systemet vil blive anvendt på de samme funktionelle, operationelle og miljømæssige betingelser, som det er tilfældet for det allerede accepterede system, og at tilsvarende risikoacceptkriterier er benyttet.

Artikel 8

Ledelse af risikostyring/interne og eksterne revisioner

1.   Jernbanevirksomheder og jernbaneinfrastrukturforvaltere lader revisioner af anvendelsen af den fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering indgå i deres løbende revisionsplaner for sikkerhedsledelsessystemet, jf. artikel 9 i direktiv 2004/49/EF.

2.   Inden for rammerne af de opgaver, der er opstillet i artikel 16, stk. 2, litra e), i direktiv 2004/49/EF, fører den nationale sikkerhedsmyndighed tilsyn med anvendelsen af den fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering.

Artikel 9

Tilbagemelding og tekniske fremskridt

1.   Hver jernbanevirksomhed og jernbaneinfrastrukturforvalter rapporterer i sin årlige sikkerhedsrapport, jf. artikel 9, stk. 4, i direktiv 2004/49/EF, kortfattet om sine erfaringer med anvendelsen af den fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering. Rapporten skal også indeholde en sammenfatning af afgørelserne om ændringernes signifikans.

2.   Hver national sikkerhedsmyndighed rapporterer i sin årlige sikkerhedsrapport, jf. artikel 18 i direktiv 2004/49/EF, om forslagsstillernes erfaringer med anvendelsen af den fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering og om egne erfaringer, hvor dette er relevant.

3.   Det Europæiske Jernbaneagentur fører tilsyn med og indsamler tilbagemeldinger om anvendelsen af den fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering og — hvor dette er relevant — forelægger Kommissionen anbefalinger med henblik på mulige forbedringer af metoden.

4.   Det Europæiske Jernbaneagentur forelægger senest den 31. december 2011 Kommissionen en rapport, der skal indeholde:

| a) | en analyse af erfaringerne med anvendelsen af den fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering, herunder tilfælde, hvor forslagsstillere på frivillig basis har anvendt den fælles sikkerhedsmetode før den relevante dato for anvendelse i artikel 10 |
| --- | --- |

a)

en analyse af erfaringerne med anvendelsen af den fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering, herunder tilfælde, hvor forslagsstillere på frivillig basis har anvendt den fælles sikkerhedsmetode før den relevante dato for anvendelse i artikel 10

| b) | en analyse af forslagsstillernes erfaringer med afgørelserne om ændringernes signifikans |
| --- | --- |

b)

en analyse af forslagsstillernes erfaringer med afgørelserne om ændringernes signifikans

| c) | en analyse af de tilfælde, hvor en anerkendt praksis er fulgt, jf. beskrivelsen i afsnit 2.3.8, i bilag I |
| --- | --- |

c)

en analyse af de tilfælde, hvor en anerkendt praksis er fulgt, jf. beskrivelsen i afsnit 2.3.8, i bilag I

| d) | en analyse af den samlede effektivitet af den fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering. |
| --- | --- |

d)

en analyse af den samlede effektivitet af den fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering.

Sikkerhedsmyndighederne bistår agenturet ved fastlæggelsen af de tilfælde, hvor den fælles sikkerhedsmetode til risikoevaluering og -vurdering er taget i anvendelse.

Artikel 10

Ikrafttrædelse

1.   Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

2.   Denne forordning finder anvendelse fra 1. juli 2012.

Den finder dog anvendelse fra 19. juli 2010:

| a) | på alle signifikante tekniske ændringer, som får indflydelse på køretøjer, jf. artikel 2, litra c), i direktiv 2008/57/EF |
| --- | --- |

a)

på alle signifikante tekniske ændringer, som får indflydelse på køretøjer, jf. artikel 2, litra c), i direktiv 2008/57/EF

| b) | på alle signifikante ændringer vedrørende strukturelle delsystemer, når det er påkrævet i henhold til artikel 15, stk. 1, i direktiv 2008/57/EF eller i henhold til en TSI. |
| --- | --- |

b)

på alle signifikante ændringer vedrørende strukturelle delsystemer, når det er påkrævet i henhold til artikel 15, stk. 1, i direktiv 2008/57/EF eller i henhold til en TSI.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. april 2009.

På Kommissionens vegne

Antonio TAJANI

Næstformand

BILAG I

1.   GENERELLE PRINCIPPER FOR RISIKOSTYRINGSPROCESSEN

1.1.   Generelle principper og forpligtelser

| 1.1.1. | Risikostyringsprocessen i denne forordning tager udgangspunkt i en definition af det vurderede system og omfatter følgende aktiviteter:






  a) | risikovurderingsprocessen, hvori der foretages en identifikation af farerne, risiciene, de tilknyttede sikkerhedsforanstaltninger og de deraf følgende sikkerhedskrav, som det vurderede system skal opfylde |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

Risikostyringsprocessen i denne forordning tager udgangspunkt i en definition af det vurderede system og omfatter følgende aktiviteter:

a)

risikovurderingsprocessen, hvori der foretages en identifikation af farerne, risiciene, de tilknyttede sikkerhedsforanstaltninger og de deraf følgende sikkerhedskrav, som det vurderede system skal opfylde

| b) | påvisning af, at systemet opfylder de fastlagte sikkerhedskrav, og |
| --- | --- |

b)

påvisning af, at systemet opfylder de fastlagte sikkerhedskrav, og

| c) | styring af alle identificerede farer og de tilknyttede sikkerhedsforanstaltninger. |
| --- | --- |

c)

styring af alle identificerede farer og de tilknyttede sikkerhedsforanstaltninger.

Denne risikostyringsproces er en iterativ proces, og den er afbildet i diagrammet i tillægget. Processen afsluttes, når det er påvist, at systemet opfylder alle sikkerhedskrav, der er nødvendige for at acceptere de risici, der er forbundet med de identificerede farer.

| 1.1.2. | Denne iterative risikostyringsproces:






  a) | skal omfatte egnede kvalitetssikringsaktiviteter og udføres af kompetente medarbejdere |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

Denne iterative risikostyringsproces:

a)

skal omfatte egnede kvalitetssikringsaktiviteter og udføres af kompetente medarbejdere

| b) | skal gøres til genstand for en uafhængig vurdering af en eller flere assessorer. |
| --- | --- |

b)

skal gøres til genstand for en uafhængig vurdering af en eller flere assessorer.

| 1.1.3. | Forslagsstilleren med ansvar for den risikostyringsproces, der kræves ifølge denne forordning, udarbejder løbende et fareregister i henhold til afsnit 4. |
| --- | --- |

1.1.3.

Forslagsstilleren med ansvar for den risikostyringsproces, der kræves ifølge denne forordning, udarbejder løbende et fareregister i henhold til afsnit 4.

| 1.1.4. | De aktører, der allerede har indført risikovurderingsmetoder eller -værktøjer, kan fortsat anvende disse, såfremt de kan forenes med denne forordnings bestemmelser og på følgende betingelser:






  a) | risikovurderingsmetoderne eller -værktøjerne beskrives i et sikkerhedsledelsessystem, der er accepteret af en national sikkerhedsmyndighed i henhold til artikel 10, stk. 2, litra a), eller artikel 11, stk. 1, litra a), i direktiv 2004/49/EF eller |
| --- | --- | --- |

1.1.4.

De aktører, der allerede har indført risikovurderingsmetoder eller -værktøjer, kan fortsat anvende disse, såfremt de kan forenes med denne forordnings bestemmelser og på følgende betingelser:

a)

risikovurderingsmetoderne eller -værktøjerne beskrives i et sikkerhedsledelsessystem, der er accepteret af en national sikkerhedsmyndighed i henhold til artikel 10, stk. 2, litra a), eller artikel 11, stk. 1, litra a), i direktiv 2004/49/EF eller

| b) | risikovurderingsmetoderne eller -værktøjerne er påkrævet i henhold til TSI eller opfylder offentligt tilgængelige anerkendte standarder, der er specificeret i meddelte nationale forskrifter. |
| --- | --- |

b)

risikovurderingsmetoderne eller -værktøjerne er påkrævet i henhold til TSI eller opfylder offentligt tilgængelige anerkendte standarder, der er specificeret i meddelte nationale forskrifter.

| 1.1.5. | Medmindre andet fremgår af medlemsstaternes retsforskrifter vedrørende civilt erstatningsansvar, har forslagsstilleren ansvaret for risikovurderingsprocessen. Med de berørte aktørers samtykke træffer forslagsstilleren bl.a. afgørelse om, hvem der bærer ansvaret for at opfylde de sikkerhedskrav, der følger af risikovurderingen. Denne afgørelse skal afhænge af den type sikkerhedsforanstaltninger, som er valgt med henblik på at holde risiciene på et acceptabelt niveau. Opfyldelsen af sikkerhedskravene påvises i overensstemmelse med afsnit 3. |
| --- | --- |

1.1.5.

Medmindre andet fremgår af medlemsstaternes retsforskrifter vedrørende civilt erstatningsansvar, har forslagsstilleren ansvaret for risikovurderingsprocessen. Med de berørte aktørers samtykke træffer forslagsstilleren bl.a. afgørelse om, hvem der bærer ansvaret for at opfylde de sikkerhedskrav, der følger af risikovurderingen. Denne afgørelse skal afhænge af den type sikkerhedsforanstaltninger, som er valgt med henblik på at holde risiciene på et acceptabelt niveau. Opfyldelsen af sikkerhedskravene påvises i overensstemmelse med afsnit 3.

| 1.1.6. | I risikostyringsprocessens første fase dokumenterer forslagsstilleren skriftligt de forskellige aktørers opgaver og risikostyringsaktiviteter. Forslagsstilleren koordinerer et tæt samarbejde mellem de forskellige berørte aktører i henhold til deres respektive opgaver med henblik på at håndtere farerne og de tilknyttede sikkerhedsforanstaltninger. |
| --- | --- |

1.1.6.

I risikostyringsprocessens første fase dokumenterer forslagsstilleren skriftligt de forskellige aktørers opgaver og risikostyringsaktiviteter. Forslagsstilleren koordinerer et tæt samarbejde mellem de forskellige berørte aktører i henhold til deres respektive opgaver med henblik på at håndtere farerne og de tilknyttede sikkerhedsforanstaltninger.

| 1.1.7. | Det påhviler den uafhængige assessor at evaluere, om den i denne forordning beskrevne risikostyringsproces anvendes korrekt. |
| --- | --- |

1.1.7.

Det påhviler den uafhængige assessor at evaluere, om den i denne forordning beskrevne risikostyringsproces anvendes korrekt.

1.2.   Styring af grænseflader

| 1.2.1. | For hver grænseflade af relevans for det vurderede system og med forbehold af grænsefladespecifikationer, der er defineret i relevante TSI, samarbejder de berørte jernbanesektoraktører om at identificere og i fællesskab håndtere farer og tilknyttede sikkerhedsforanstaltninger, der må tages fat på i disse grænseflader. Forslagsstilleren koordinerer styringen af fælles risici i grænsefladerne. |
| --- | --- |

1.2.1.

For hver grænseflade af relevans for det vurderede system og med forbehold af grænsefladespecifikationer, der er defineret i relevante TSI, samarbejder de berørte jernbanesektoraktører om at identificere og i fællesskab håndtere farer og tilknyttede sikkerhedsforanstaltninger, der må tages fat på i disse grænseflader. Forslagsstilleren koordinerer styringen af fælles risici i grænsefladerne.

| 1.2.2. | Når en aktør ved opfyldelsen af et sikkerhedskrav konstaterer et behov for en sikkerhedsforanstaltning, som aktøren ikke selv kan gennemføre, overdrager aktøren efter aftale med en anden aktør håndteringen af den pågældende fare til sidstnævnte med den i afsnit 4 beskrevne proces. |
| --- | --- |

1.2.2.

Når en aktør ved opfyldelsen af et sikkerhedskrav konstaterer et behov for en sikkerhedsforanstaltning, som aktøren ikke selv kan gennemføre, overdrager aktøren efter aftale med en anden aktør håndteringen af den pågældende fare til sidstnævnte med den i afsnit 4 beskrevne proces.

| 1.2.3. | For så vidt angår det vurderede system er enhver aktør, der konstaterer, at en sikkerhedsforanstaltning ikke er i overensstemmelse, eller at den er utilstrækkelig, ansvarlig for at meddele dette til forslagsstilleren, der efterfølgende informerer den aktør, som gennemfører sikkerhedsforanstaltningen. |
| --- | --- |

1.2.3.

For så vidt angår det vurderede system er enhver aktør, der konstaterer, at en sikkerhedsforanstaltning ikke er i overensstemmelse, eller at den er utilstrækkelig, ansvarlig for at meddele dette til forslagsstilleren, der efterfølgende informerer den aktør, som gennemfører sikkerhedsforanstaltningen.

| 1.2.4. | Den aktør, der gennemfører sikkerhedsforanstaltningen, informerer derefter alle berørte aktører om problemet enten inden for rammerne af det vurderede system eller — såfremt aktøren har kendskab til dette — inden for andre eksisterende systemer, hvor den samme sikkerhedsforanstaltning benyttes. |
| --- | --- |

1.2.4.

Den aktør, der gennemfører sikkerhedsforanstaltningen, informerer derefter alle berørte aktører om problemet enten inden for rammerne af det vurderede system eller — såfremt aktøren har kendskab til dette — inden for andre eksisterende systemer, hvor den samme sikkerhedsforanstaltning benyttes.

| 1.2.5. | Opstår der uenighed mellem to eller flere aktører, påhviler det forslagsstilleren at finde en egnet løsning. |
| --- | --- |

1.2.5.

Opstår der uenighed mellem to eller flere aktører, påhviler det forslagsstilleren at finde en egnet løsning.

| 1.2.6. | Kan en aktør ikke opfylde et krav i meddelte nationale forskrifter, søger forslagsstilleren rådgivning hos den relevante kompetente myndighed. |
| --- | --- |

1.2.6.

Kan en aktør ikke opfylde et krav i meddelte nationale forskrifter, søger forslagsstilleren rådgivning hos den relevante kompetente myndighed.

| 1.2.7. | Uafhængigt af definitionen af det vurderede system bærer forslagsstilleren ansvaret for at sikre, at risikostyringen omfatter selve systemet og dettes integration i det samlede jernbanesystem. |
| --- | --- |

1.2.7.

Uafhængigt af definitionen af det vurderede system bærer forslagsstilleren ansvaret for at sikre, at risikostyringen omfatter selve systemet og dettes integration i det samlede jernbanesystem.

2.   BESKRIVELSE AF RISIKOVURDERINGSPROCESSEN

2.1.   Generel beskrivelse

| 2.1.1. | Risikovurderingsprocessen er den overordnede iterative proces, som omfatter:






  a) | systemdefinitionen |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

Risikovurderingsprocessen er den overordnede iterative proces, som omfatter:

a)

systemdefinitionen

| b) | risikoanalysen, herunder fareidentifikationen |
| --- | --- |

b)

risikoanalysen, herunder fareidentifikationen

| c) | risikoevalueringen. |
| --- | --- |

c)

risikoevalueringen.

Risikovurderingsprocessen skal indgå i et samspil med håndteringen af farer i overensstemmelse med afsnit 4.1.

| 2.1.2. | Systemdefinitionen bør som minimum tage fat på følgende områder:






  a) | en systemmålsætning, f.eks. det tilsigtede formål |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

Systemdefinitionen bør som minimum tage fat på følgende områder:

a)

en systemmålsætning, f.eks. det tilsigtede formål

| b) | systemfunktioner og -elementer, når dette er relevant (herunder eksempelvis menneskelige, tekniske og operationelle elementer) |
| --- | --- |

b)

systemfunktioner og -elementer, når dette er relevant (herunder eksempelvis menneskelige, tekniske og operationelle elementer)

| c) | systemafgrænsning, herunder vekselvirkninger med andre systemer |
| --- | --- |

c)

systemafgrænsning, herunder vekselvirkninger med andre systemer

| d) | fysiske (dvs. vekselvirkende systemer) og funktionelle (dvs. funktionelt input og output) grænseflader |
| --- | --- |

d)

fysiske (dvs. vekselvirkende systemer) og funktionelle (dvs. funktionelt input og output) grænseflader

| e) | systemmiljøet (f.eks. energi- og varmestrømme, stød, vibrationer, elektromagnetisk interferens, operationel anvendelse) |
| --- | --- |

e)

systemmiljøet (f.eks. energi- og varmestrømme, stød, vibrationer, elektromagnetisk interferens, operationel anvendelse)

| f) | eksisterende sikkerhedsforanstaltninger og, efter en iterativ proces, definition af de sikkerhedskrav, der er identificeret i forbindelse med risikovurderingsprocessen |
| --- | --- |

f)

eksisterende sikkerhedsforanstaltninger og, efter en iterativ proces, definition af de sikkerhedskrav, der er identificeret i forbindelse med risikovurderingsprocessen

| g) | antagelser med henblik på at afgrænse risikovurderingen. |
| --- | --- |

g)

antagelser med henblik på at afgrænse risikovurderingen.

| 2.1.3. | En fareidentifikation for det definerede system udføres i henhold til afsnit 2.2. |
| --- | --- |

2.1.3.

En fareidentifikation for det definerede system udføres i henhold til afsnit 2.2.

| 2.1.4. | Et eller flere af de følgende risikoacceptprincipper benyttes ved evalueringen af, hvorvidt risikoen for det vurderede system er acceptabel:






  a) | anvendelse af anerkendt praksis (afsnit 2.3) |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

Et eller flere af de følgende risikoacceptprincipper benyttes ved evalueringen af, hvorvidt risikoen for det vurderede system er acceptabel:

a)

anvendelse af anerkendt praksis (afsnit 2.3)

| b) | sammenligning med tilsvarende systemer (afsnit 2.4) |
| --- | --- |

b)

sammenligning med tilsvarende systemer (afsnit 2.4)

| c) | eksplicit risikoestimering (afsnit 2.5). |
| --- | --- |

c)

eksplicit risikoestimering (afsnit 2.5).

I overensstemmelse med det overordnede princip som omhandlet i punkt 1.1.5 afstår assessor fra at pålægge forslagsstilleren at benytte et specifikt risikoacceptprincip.

| 2.1.5. | Forslagsstilleren dokumenterer i risikoevalueringen, at det valgte risikoacceptprincip er anvendt hensigtsmæssigt. Forslagsstilleren kontrollerer desuden, at de valgte risikoacceptprincipper benyttes konsekvent. |
| --- | --- |

2.1.5.

Forslagsstilleren dokumenterer i risikoevalueringen, at det valgte risikoacceptprincip er anvendt hensigtsmæssigt. Forslagsstilleren kontrollerer desuden, at de valgte risikoacceptprincipper benyttes konsekvent.

| 2.1.6. | Ved anvendelsen af disse risikoacceptprincipper udpeges mulige sikkerhedsforanstaltninger, der gør risikoen eller risiciene ved det vurderede system acceptabel. Blandt disse sikkerhedsforanstaltninger skal de, som udvælges med henblik på at begrænse risikoen eller risiciene, gøres til sikkerhedskrav, der skal opfyldes af systemet. Dokumentationen af, at disse sikkerhedskrav er opfyldt, foretages i overensstemmelse med afsnit 3. |
| --- | --- |

2.1.6.

Ved anvendelsen af disse risikoacceptprincipper udpeges mulige sikkerhedsforanstaltninger, der gør risikoen eller risiciene ved det vurderede system acceptabel. Blandt disse sikkerhedsforanstaltninger skal de, som udvælges med henblik på at begrænse risikoen eller risiciene, gøres til sikkerhedskrav, der skal opfyldes af systemet. Dokumentationen af, at disse sikkerhedskrav er opfyldt, foretages i overensstemmelse med afsnit 3.

| 2.1.7. | Den iterative risikovurderingsproces kan anses for at være afsluttet, når det er dokumenteret, at alle sikkerhedskrav er opfyldt, og der ikke skal tages hensyn til yderligere farer, som med rimelighed kan forudses. |
| --- | --- |

2.1.7.

Den iterative risikovurderingsproces kan anses for at være afsluttet, når det er dokumenteret, at alle sikkerhedskrav er opfyldt, og der ikke skal tages hensyn til yderligere farer, som med rimelighed kan forudses.

2.2.   Fareidentifikation

| 2.2.1. | Forslagsstilleren identificerer på systematisk vis og med bistand fra et bredtfavnende hold af kompetente eksperter alle farer, der med rimelighed kan forudses for det samlede vurderede system, dettes funktioner, når dette er relevant, og dets grænseflader:
  Alle identificerede farer registreres i fareregistret i henhold til afsnit 4. |
| --- | --- |

2.2.1.

Forslagsstilleren identificerer på systematisk vis og med bistand fra et bredtfavnende hold af kompetente eksperter alle farer, der med rimelighed kan forudses for det samlede vurderede system, dettes funktioner, når dette er relevant, og dets grænseflader:

Alle identificerede farer registreres i fareregistret i henhold til afsnit 4.

| 2.2.2. | For at målrette risikovurderingsindsatsen mod de væsentligste risici skal farerne klassificeres i henhold til den estimerede risiko, de indebærer. På grundlag af en ekspertvurdering skal farer, der indebærer stort set acceptable risici, ikke analyseres yderligere, men registreres i fareregistret. Klassificeringen af disse skal begrundes således, at en assessor kan foretage en uafhængig vurdering. |
| --- | --- |

2.2.2.

For at målrette risikovurderingsindsatsen mod de væsentligste risici skal farerne klassificeres i henhold til den estimerede risiko, de indebærer. På grundlag af en ekspertvurdering skal farer, der indebærer stort set acceptable risici, ikke analyseres yderligere, men registreres i fareregistret. Klassificeringen af disse skal begrundes således, at en assessor kan foretage en uafhængig vurdering.

| 2.2.3. | Risici fra farer kan klassificeres som stort set acceptable ud fra det kriterium, at risikoen skal være så lille, at det ikke er rimeligt at gennemføre yderligere sikkerhedsforanstaltninger. Ekspertvurderingen skal tage i betragtning, at bidraget fra alle de stort set acceptable risici ikke må overstige en fastsat andel af den samlede risiko. |
| --- | --- |

2.2.3.

Risici fra farer kan klassificeres som stort set acceptable ud fra det kriterium, at risikoen skal være så lille, at det ikke er rimeligt at gennemføre yderligere sikkerhedsforanstaltninger. Ekspertvurderingen skal tage i betragtning, at bidraget fra alle de stort set acceptable risici ikke må overstige en fastsat andel af den samlede risiko.

| 2.2.4. | Sikkerhedsforanstaltninger kan udpeges i forbindelse med fareidentifikationen. De registreres i fareregistret i henhold til afsnit 4. |
| --- | --- |

2.2.4.

Sikkerhedsforanstaltninger kan udpeges i forbindelse med fareidentifikationen. De registreres i fareregistret i henhold til afsnit 4.

| 2.2.5. | Fareidentifikationen udføres kun til det detailniveau, der er nødvendigt for at fastslå, at sikkerhedsforanstaltninger kan forventes at holde risiciene under kontrol i overensstemmelse med et af de risikoacceptprincipper, der er nævnt i punkt 2.1.4. Der kan således være behov for en iterativ proces mellem risikoanalyse- og risikoevalueringsfasen, indtil der er opnået et tilstrækkeligt detailniveau med hensyn til fareidentifikationen. |
| --- | --- |

2.2.5.

Fareidentifikationen udføres kun til det detailniveau, der er nødvendigt for at fastslå, at sikkerhedsforanstaltninger kan forventes at holde risiciene under kontrol i overensstemmelse med et af de risikoacceptprincipper, der er nævnt i punkt 2.1.4. Der kan således være behov for en iterativ proces mellem risikoanalyse- og risikoevalueringsfasen, indtil der er opnået et tilstrækkeligt detailniveau med hensyn til fareidentifikationen.

| 2.2.6. | Når en anerkendt praksis eller et referencesystem anvendes til at holde risikoen under kontrol, kan fareidentifikationen afgrænses til:






  a) | en verifikation af relevansen af den anerkendte praksis eller af referencesystemet |
| --- | --- | --- |

2.2.6.

Når en anerkendt praksis eller et referencesystem anvendes til at holde risikoen under kontrol, kan fareidentifikationen afgrænses til:

a)

en verifikation af relevansen af den anerkendte praksis eller af referencesystemet

| b) | en identifikation af afvigelserne fra anerkendt praksis eller referencesystemet. |
| --- | --- |

b)

en identifikation af afvigelserne fra anerkendt praksis eller referencesystemet.

2.3.   Anvendelse af anerkendt praksis og risikoevaluering

| 2.3.1. | Forslagsstilleren analyserer med støtte fra andre deltagende aktører og på grundlag af kravene i punkt 2.3.2, om en eller flere farer er tilstrækkeligt dækket ind med anvendelsen af en relevant anerkendt praksis. |
| --- | --- |

2.3.1.

Forslagsstilleren analyserer med støtte fra andre deltagende aktører og på grundlag af kravene i punkt 2.3.2, om en eller flere farer er tilstrækkeligt dækket ind med anvendelsen af en relevant anerkendt praksis.

| 2.3.2. | Anerkendt praksis skal som minimum opfylde følgende krav. De skal:






  a) | være almindeligt anerkendt i jernbanesektoren. Er dette ikke tilfældet, skal den anerkendte praksis begrundes, og assessor skal kunne acceptere dem |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

Anerkendt praksis skal som minimum opfylde følgende krav. De skal:

a)

være almindeligt anerkendt i jernbanesektoren. Er dette ikke tilfældet, skal den anerkendte praksis begrundes, og assessor skal kunne acceptere dem

| b) | have relevans for, at de pågældende farer i det vurderede system holdes under kontrol |
| --- | --- |

b)

have relevans for, at de pågældende farer i det vurderede system holdes under kontrol

| c) | være offentligt tilgængelige for alle aktører, som ønsker at benytte dem. |
| --- | --- |

c)

være offentligt tilgængelige for alle aktører, som ønsker at benytte dem.

| 2.3.3. | Når der i direktiv 2008/57/EF stilles krav om opfyldelse af TSI, og den relevante TSI ikke pålægger den risikostyringsproces, der er fastlagt ved denne forordning, kan TSI betragtes som en anerkendt praksis med henblik på at holde farer under kontrol under den forudsætning, at kravet i litra c) i punkt 2.3.2 er opfyldt. |
| --- | --- |

2.3.3.

Når der i direktiv 2008/57/EF stilles krav om opfyldelse af TSI, og den relevante TSI ikke pålægger den risikostyringsproces, der er fastlagt ved denne forordning, kan TSI betragtes som en anerkendt praksis med henblik på at holde farer under kontrol under den forudsætning, at kravet i litra c) i punkt 2.3.2 er opfyldt.

| 2.3.4. | Nationale forskrifter, der er meddelt i overensstemmelse med artikel 8 i direktiv 2004/49/EF, og artikel 17, stk. 3, i direktiv 2008/57/EF, kan betragtes som en anerkendt praksis under forudsætning af, at kravene i punkt 2.3.2 er opfyldt. |
| --- | --- |

2.3.4.

Nationale forskrifter, der er meddelt i overensstemmelse med artikel 8 i direktiv 2004/49/EF, og artikel 17, stk. 3, i direktiv 2008/57/EF, kan betragtes som en anerkendt praksis under forudsætning af, at kravene i punkt 2.3.2 er opfyldt.

| 2.3.5. | Hvis en eller flere farer holdes under kontrol med en anerkendt praksis, som opfylder kravene i punkt 2.3.2, anses risiciene ved disse farer for at være acceptable. Dette indebærer følgende:






  a) | der ikke er behov for at analysere disse risici yderligere |
| --- | --- | --- |

2.3.5.

Hvis en eller flere farer holdes under kontrol med en anerkendt praksis, som opfylder kravene i punkt 2.3.2, anses risiciene ved disse farer for at være acceptable. Dette indebærer følgende:

a)

der ikke er behov for at analysere disse risici yderligere

| b) | anvendelsen af en anerkendt praksis skal registreres i fareregistret som sikkerhedskrav til de relevante farer. |
| --- | --- |

b)

anvendelsen af en anerkendt praksis skal registreres i fareregistret som sikkerhedskrav til de relevante farer.

| 2.3.6. | I tilfælde af, at en alternativ fremgangsmåde ikke er i fuld overensstemmelse med en anerkendt praksis, skal forslagsstilleren påvise, at den alternative fremgangsmåde fører til mindst det samme sikkerhedsniveau. |
| --- | --- |

2.3.6.

I tilfælde af, at en alternativ fremgangsmåde ikke er i fuld overensstemmelse med en anerkendt praksis, skal forslagsstilleren påvise, at den alternative fremgangsmåde fører til mindst det samme sikkerhedsniveau.

| 2.3.7. | Kan risikoen ved en særlig fare ikke bringes på et acceptabelt niveau ved anvendelse af en anerkendt praksis, skal der identificeres yderligere sikkerhedsforanstaltninger ved at anvende et af de to andre risikoacceptprincipper. |
| --- | --- |

2.3.7.

Kan risikoen ved en særlig fare ikke bringes på et acceptabelt niveau ved anvendelse af en anerkendt praksis, skal der identificeres yderligere sikkerhedsforanstaltninger ved at anvende et af de to andre risikoacceptprincipper.

| 2.3.8. | Når alle farer holdes under kontrol med en anerkendt praksis, kan risikostyringsprocessen afgrænses til:






  a) | fareidentifikation, jf. afsnit 2.2.6 |
| --- | --- | --- |

2.3.8.

Når alle farer holdes under kontrol med en anerkendt praksis, kan risikostyringsprocessen afgrænses til:

a)

fareidentifikation, jf. afsnit 2.2.6

| b) | registrering af anvendelsen af en anerkendt praksis i fareregistret, jf. afsnit 2.3.5 |
| --- | --- |

b)

registrering af anvendelsen af en anerkendt praksis i fareregistret, jf. afsnit 2.3.5

| c) | dokumentation af anvendelsen af risikostyringsprocessen, jf. afsnit 5 |
| --- | --- |

c)

dokumentation af anvendelsen af risikostyringsprocessen, jf. afsnit 5

| d) | en uafhængig vurdering, jf. artikel 6. |
| --- | --- |

d)

en uafhængig vurdering, jf. artikel 6.

2.4.   Anvendelse af et referencesystem og risikoevaluering

| 2.4.1. | Forslagsstilleren analyserer med bistand fra andre deltagende aktører, om en eller flere farer er dækket ind ved et tilsvarende system, der kunne benyttes som et referencesystem. |
| --- | --- |

2.4.1.

Forslagsstilleren analyserer med bistand fra andre deltagende aktører, om en eller flere farer er dækket ind ved et tilsvarende system, der kunne benyttes som et referencesystem.

| 2.4.2. | Et referencesystem skal som minimum opfylde følgende krav:






  a) | det skal allerede i praksis have vist sig at have et acceptabelt sikkerhedsniveau, og det skal fortsat kunne godkendes i den medlemsstat, hvor ændringen skal indføres |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

Et referencesystem skal som minimum opfylde følgende krav:

a)

det skal allerede i praksis have vist sig at have et acceptabelt sikkerhedsniveau, og det skal fortsat kunne godkendes i den medlemsstat, hvor ændringen skal indføres

| b) | dets funktioner og grænseflader svarer til det vurderede systems |
| --- | --- |

b)

dets funktioner og grænseflader svarer til det vurderede systems

| c) | det anvendes under driftsbetingelser, der svarer til det vurderede systems |
| --- | --- |

c)

det anvendes under driftsbetingelser, der svarer til det vurderede systems

| d) | det anvendes under miljøforhold, der svarer til det vurderede systems. |
| --- | --- |

d)

det anvendes under miljøforhold, der svarer til det vurderede systems.

| 2.4.3. | Opfylder et referencesystem kravene i punkt 2.4.2, gælder det for det vurderede system, at:






  a) | de risici ved farer, der er dækket ind af referencesystemet, anses for at være acceptable |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

Opfylder et referencesystem kravene i punkt 2.4.2, gælder det for det vurderede system, at:

a)

de risici ved farer, der er dækket ind af referencesystemet, anses for at være acceptable

| b) | sikkerhedskravene angående farerne, der er dækket ind af referencesystemet, kan udledes af sikkerhedsanalyser eller af en evaluering af sikkerhedsredegørelser for referencesystemet |
| --- | --- |

b)

sikkerhedskravene angående farerne, der er dækket ind af referencesystemet, kan udledes af sikkerhedsanalyser eller af en evaluering af sikkerhedsredegørelser for referencesystemet

| c) | disse sikkerhedskrav skal registreres i fareregistret som sikkerhedskrav til de relevante farer. |
| --- | --- |

c)

disse sikkerhedskrav skal registreres i fareregistret som sikkerhedskrav til de relevante farer.

| 2.4.4. | Afviger det vurderede system fra referencesystemet, skal det i risikoevalueringen dokumenteres, at det vurderede system opnår mindst det samme sikkerhedsniveau som referencesystemet. De risici ved farer, der er dækket ind af referencesystemet, anses i så tilfælde for at være acceptable. |
| --- | --- |

2.4.4.

Afviger det vurderede system fra referencesystemet, skal det i risikoevalueringen dokumenteres, at det vurderede system opnår mindst det samme sikkerhedsniveau som referencesystemet. De risici ved farer, der er dækket ind af referencesystemet, anses i så tilfælde for at være acceptable.

| 2.4.5. | Kan det ikke dokumenteres, at der opnås et sikkerhedsniveau svarende til referencesystemets, identificeres der yderligere sikkerhedsforanstaltninger for afvigelserne, idet et af de to øvrige risikoacceptprincipper anvendes. |
| --- | --- |

2.4.5.

Kan det ikke dokumenteres, at der opnås et sikkerhedsniveau svarende til referencesystemets, identificeres der yderligere sikkerhedsforanstaltninger for afvigelserne, idet et af de to øvrige risikoacceptprincipper anvendes.

2.5.   Eksplicit risikoestimering og -evaluering

| 2.5.1. | Når farerne ikke dækkes ind af et af de to risikoacceptprincipper, der er beskrevet i afsnit 2.3 og 2.4, påvises det, at risikoen for det vurderede system er acceptabel, med en eksplicit risikoestimering og -evaluering. Risici, der opstår som følge af disse farer, skal estimeres enten kvantitativt eller kvalitativt under hensyntagen til eksisterende sikkerhedsforanstaltninger. |
| --- | --- |

2.5.1.

Når farerne ikke dækkes ind af et af de to risikoacceptprincipper, der er beskrevet i afsnit 2.3 og 2.4, påvises det, at risikoen for det vurderede system er acceptabel, med en eksplicit risikoestimering og -evaluering. Risici, der opstår som følge af disse farer, skal estimeres enten kvantitativt eller kvalitativt under hensyntagen til eksisterende sikkerhedsforanstaltninger.

| 2.5.2. | Evalueringen af, hvorvidt de estimerede risici er acceptable, foretages ud fra risikoacceptkriterier, som enten udledes af eller bygger på retsforskrifter i enten fællesskabslovgivningen eller i meddelte nationale forskrifter. Afhængig af risikoacceptkriterierne kan evalueringen af, hvorvidt de estimerede risici er acceptable, foretages enten hver for sig for hver tilknyttet fare eller samlet for alle farer under ét, der tages i betragtning i den eksplicitte risikoestimering.
  Kan den estimerede risiko ikke accepteres, skal der identificeres og gennemføres yderligere sikkerhedsforanstaltninger for at begrænse risikoen til et acceptabelt niveau. |
| --- | --- |

2.5.2.

Evalueringen af, hvorvidt de estimerede risici er acceptable, foretages ud fra risikoacceptkriterier, som enten udledes af eller bygger på retsforskrifter i enten fællesskabslovgivningen eller i meddelte nationale forskrifter. Afhængig af risikoacceptkriterierne kan evalueringen af, hvorvidt de estimerede risici er acceptable, foretages enten hver for sig for hver tilknyttet fare eller samlet for alle farer under ét, der tages i betragtning i den eksplicitte risikoestimering.

Kan den estimerede risiko ikke accepteres, skal der identificeres og gennemføres yderligere sikkerhedsforanstaltninger for at begrænse risikoen til et acceptabelt niveau.

| 2.5.3. | Når risikoen ved en fare eller en kombination af flere farer anses for at være acceptabel, registreres de identificerede sikkerhedsforanstaltninger i fareregistret. |
| --- | --- |

2.5.3.

Når risikoen ved en fare eller en kombination af flere farer anses for at være acceptabel, registreres de identificerede sikkerhedsforanstaltninger i fareregistret.

| 2.5.4. | Opstår farer som følge af svigt i tekniske systemer, der ikke er omfattet af anerkendt praksis eller anvendelsen af et referencesystem, finder det følgende risikoacceptkriterium anvendelse i forbindelse med udformningen af det tekniske system:
  For tekniske systemer, hvor en funktionsfejl har et troværdigt direkte potentiale for katastrofale følger, skal den tilknyttede risiko ikke begrænses yderligere, hvis den relative fejlhyppighed er mindre end eller lig 10-9 pr. driftstime. |
| --- | --- |

2.5.4.

Opstår farer som følge af svigt i tekniske systemer, der ikke er omfattet af anerkendt praksis eller anvendelsen af et referencesystem, finder det følgende risikoacceptkriterium anvendelse i forbindelse med udformningen af det tekniske system:

For tekniske systemer, hvor en funktionsfejl har et troværdigt direkte potentiale for katastrofale følger, skal den tilknyttede risiko ikke begrænses yderligere, hvis den relative fejlhyppighed er mindre end eller lig 10-9 pr. driftstime.

| 2.5.5. | Medmindre andet fremgår af proceduren i artikel 8 i direktiv 2004/49/EF, kan der på grundlag af en national forskrift opfordres til, at et strengere kriterium benyttes for at opretholde et nationalt sikkerhedsniveau. Drejer det sig imidlertid om supplerende tilladelser til ibrugtagning af køretøjer, finder procedurerne i artikel 23 og 25 i direktiv 2008/57/EF anvendelse. |
| --- | --- |

2.5.5.

Medmindre andet fremgår af proceduren i artikel 8 i direktiv 2004/49/EF, kan der på grundlag af en national forskrift opfordres til, at et strengere kriterium benyttes for at opretholde et nationalt sikkerhedsniveau. Drejer det sig imidlertid om supplerende tilladelser til ibrugtagning af køretøjer, finder procedurerne i artikel 23 og 25 i direktiv 2008/57/EF anvendelse.

| 2.5.6. | Udvikles et teknisk system under anvendelse af 10-9-kriteriet, jf. punkt 2.5.4, gælder princippet om gensidig anerkendelse efter denne forordnings artikel 7, stk. 4.
  Kan forslagsstilleren imidlertid dokumentere, at det nationale sikkerhedsniveau i anvendelsesmedlemsstaten kan opretholdes med en relativ fejlhyppighed, som er højere end 10-9 pr. driftstime, kan forslagsstilleren benytte dette kriterium i denne medlemsstat. |
| --- | --- |

2.5.6.

Udvikles et teknisk system under anvendelse af 10-9-kriteriet, jf. punkt 2.5.4, gælder princippet om gensidig anerkendelse efter denne forordnings artikel 7, stk. 4.

Kan forslagsstilleren imidlertid dokumentere, at det nationale sikkerhedsniveau i anvendelsesmedlemsstaten kan opretholdes med en relativ fejlhyppighed, som er højere end 10-9 pr. driftstime, kan forslagsstilleren benytte dette kriterium i denne medlemsstat.

| 2.5.7. | Den eksplicitte risikoestimering og -evaluering skal som minimum opfylde følgende krav:






  a) | de metoder, der benyttes til eksplicit risikoestimering, skal på korrekt vis afspejle det vurderede system og dettes parametre (herunder alle driftstilstande) |
| --- | --- | --- |

2.5.7.

Den eksplicitte risikoestimering og -evaluering skal som minimum opfylde følgende krav:

a)

de metoder, der benyttes til eksplicit risikoestimering, skal på korrekt vis afspejle det vurderede system og dettes parametre (herunder alle driftstilstande)

| b) | resultaterne skal være tilstrækkeligt nøjagtige til at danne et solidt beslutningsgrundlag, dvs. at mindre ændringer i inddatagrundlaget eller forudsætningerne ikke må medføre signifikante ændringer af kravene. |
| --- | --- |

b)

resultaterne skal være tilstrækkeligt nøjagtige til at danne et solidt beslutningsgrundlag, dvs. at mindre ændringer i inddatagrundlaget eller forudsætningerne ikke må medføre signifikante ændringer af kravene.

3.   DOKUMENTATION AF OPFYLDELSEN AF SIKKERHEDSKRAVENE

3.1.   Forud for accepten af sikkerheden i forbindelse med ændringen dokumenteres opfyldelsen af sikkerhedskravene, der følger af risikovurderingsfasen, under forslagsstillerens tilsyn.

3.2.   Denne dokumentation udføres af hver af de aktører, som bærer ansvaret for at opfylde sikkerhedskravene, således som det er besluttet i overensstemmelse med punkt 1.1.5.

3.3.   Den fremgangsmåde, som er valgt med henblik på at dokumentere opfyldelse af sikkerhedskravene, og selve dokumentationen skal underkastes en assessors uafhængige vurdering.

3.4.   Eventuelle mangler med hensyn til de sikkerhedsforanstaltninger, der forventes at skulle opfylde sikkerhedskravene, eller eventuelle farer, der opdages i forbindelse med dokumentationen af overensstemmelse med sikkerhedskravene, skal føre til, at forslagsstilleren på ny overvejer og evaluerer de tilknyttede risici i henhold til afsnit 2. De nye farer registreres i fareregistret i henhold til afsnit 4.

4.   FAREHÅNDTERING

4.1.   Farehåndteringsproces

| 4.1.1. | Et eller flere fareregistre skal udarbejdes eller ajourføres (hvis de allerede eksisterer) af forslagsstilleren i løbet af projekterings- og gennemførelsesfasen, og indtil ændringen er accepteret, eller indtil sikkerhedsvurderingsrapporten er forelagt. Fareregistret skal følge fremskridt angående kontrolovervågning af risici ved de identificerede farer. I henhold til punkt 2, litra g), i bilag III til direktiv 2004/49/EF skal fareregistret, når systemet er accepteret og sat i drift, efterfølgende ajourføres af jernbaneinfrastrukturforvalteren eller jernbanevirksomheden, som bærer ansvaret for driften af det system, der er taget op til vurdering, som en integreret del af dennes sikkerhedsledelsessystem. |
| --- | --- |

4.1.1.

Et eller flere fareregistre skal udarbejdes eller ajourføres (hvis de allerede eksisterer) af forslagsstilleren i løbet af projekterings- og gennemførelsesfasen, og indtil ændringen er accepteret, eller indtil sikkerhedsvurderingsrapporten er forelagt. Fareregistret skal følge fremskridt angående kontrolovervågning af risici ved de identificerede farer. I henhold til punkt 2, litra g), i bilag III til direktiv 2004/49/EF skal fareregistret, når systemet er accepteret og sat i drift, efterfølgende ajourføres af jernbaneinfrastrukturforvalteren eller jernbanevirksomheden, som bærer ansvaret for driften af det system, der er taget op til vurdering, som en integreret del af dennes sikkerhedsledelsessystem.

| 4.1.2. | Fareregistret skal indbefatte alle farer sammen med alle relaterede sikkerhedsforanstaltninger og antagelser vedrørende systemet, som er identificeret i forbindelse med risikovurderingsprocessen. Den skal navnlig indeholde en klar henvisning til oprindelsen og de udvalgte risikoacceptprincipper samt en klar udpegning af den eller de aktører, der er ansvarlige for at holde hver fare under kontrol. |
| --- | --- |

4.1.2.

Fareregistret skal indbefatte alle farer sammen med alle relaterede sikkerhedsforanstaltninger og antagelser vedrørende systemet, som er identificeret i forbindelse med risikovurderingsprocessen. Den skal navnlig indeholde en klar henvisning til oprindelsen og de udvalgte risikoacceptprincipper samt en klar udpegning af den eller de aktører, der er ansvarlige for at holde hver fare under kontrol.

4.2.   Udveksling af oplysninger

Alle farer og tilknyttede sikkerhedskrav, der ikke kan holdes under kontrol af en enkelt aktør, skal meddeles til andre relevante aktører for i fællesskab at finde en egnet løsning. De farer, der er registreret i fareregistret af den aktør, som overdrager dem, skal kun »holdes under kontrol«, når den anden aktør har foretaget evalueringen af de risici, som er tilknyttet disse farer, og alle berørte parter er enige om løsningen.

5.   DOKUMENTATION FRA ANVENDELSEN AF RISIKOSTYRINGSPROCESSEN

5.1.   Forslagsstilleren dokumenterer den risikostyringsproces, der benyttes til at vurdere sikkerhedsniveauer og opfyldelsen af sikkerhedskrav, således at en assessor har adgang til den samlede nødvendige dokumentation for, at risikostyringsprocessen er anvendt korrekt. Assessoren opstiller sine konklusioner i en sikkerhedsvurderingsrapport.

5.2.   Det dokument, som forslagsstilleren udarbejder efter punkt 5.1, skal som minimum indeholde:

| a) | en beskrivelse af den organisation og de eksperter, der er udpeget til at udføre risikovurderingsprocessen |
| --- | --- |

a)

en beskrivelse af den organisation og de eksperter, der er udpeget til at udføre risikovurderingsprocessen

| b) | resultaterne af risikovurderingens forskellige faser og en liste over alle de nødvendige sikkerhedskrav, som må opfyldes for at holde risikoen på et acceptabelt niveau. |
| --- | --- |

b)

resultaterne af risikovurderingens forskellige faser og en liste over alle de nødvendige sikkerhedskrav, som må opfyldes for at holde risikoen på et acceptabelt niveau.

Tillæg

Risikostyringsprocessen og den uafhængige vurdering

Image

BILAG II

KRITERIER, SOM ASSESSORERNE SKAL OPFYLDE

| 1. | Assessoren må hverken direkte eller som godkendte repræsentanter være involveret i projektering, fremstilling, konstruktion, markedsføring, drift eller vedligeholdelse af det system, der er taget op til vurdering. Dette udelukker ikke, at der kan udveksles tekniske oplysninger mellem dette organ og alle de deltagende aktører. |
| --- | --- |

1.

Assessoren må hverken direkte eller som godkendte repræsentanter være involveret i projektering, fremstilling, konstruktion, markedsføring, drift eller vedligeholdelse af det system, der er taget op til vurdering. Dette udelukker ikke, at der kan udveksles tekniske oplysninger mellem dette organ og alle de deltagende aktører.

| 2. | Assessoren skal udføre vurderingen med den største faglige integritet og tekniske kompetence og være uafhængige af enhver form for pression eller incitament, navnlig af økonomisk art, som kunne øve indflydelse på deres vurdering eller resultaterne af deres vurdering, især fra personer eller grupper af personer, der har interesse i vurderingerne. |
| --- | --- |

2.

Assessoren skal udføre vurderingen med den største faglige integritet og tekniske kompetence og være uafhængige af enhver form for pression eller incitament, navnlig af økonomisk art, som kunne øve indflydelse på deres vurdering eller resultaterne af deres vurdering, især fra personer eller grupper af personer, der har interesse i vurderingerne.

| 3. | Assessoren skal råde over de nødvendige midler til på fyldestgørende måde at udføre de tekniske og administrative opgaver i forbindelse med udførelsen af vurderinger; det skal også have adgang til det udstyr, der er nødvendigt for at gennemføre ekstraordinære vurderinger. |
| --- | --- |

3.

Assessoren skal råde over de nødvendige midler til på fyldestgørende måde at udføre de tekniske og administrative opgaver i forbindelse med udførelsen af vurderinger; det skal også have adgang til det udstyr, der er nødvendigt for at gennemføre ekstraordinære vurderinger.

| 4. | Assessorpersonalet skal være i besiddelse af:






  — | en god teknisk og faglig uddannelse |
| --- | --- | --- |

4.

Assessorpersonalet skal være i besiddelse af:

—

en god teknisk og faglig uddannelse

| — | tilstrækkeligt kendskab til forskrifterne for den vurdering, det udfører, og tilstrækkelig erfaring med en sådan vurdering |
| --- | --- |

—

tilstrækkeligt kendskab til forskrifterne for den vurdering, det udfører, og tilstrækkelig erfaring med en sådan vurdering

| — | den fornødne færdighed i at udarbejde de sikkerhedsvurderingsrapporter, som gengiver konklusionerne af den udførte vurdering. |
| --- | --- |

—

den fornødne færdighed i at udarbejde de sikkerhedsvurderingsrapporter, som gengiver konklusionerne af den udførte vurdering.

| 5. | Personalet, der bærer ansvaret for den uafhængige vurdering, skal sikres fuld uafhængighed. Aflønningen af hver enkelt ansat må hverken være afhængig af, hvor mange vurderinger den pågældende udfører, eller af vurderingens resultater. |
| --- | --- |

5.

Personalet, der bærer ansvaret for den uafhængige vurdering, skal sikres fuld uafhængighed. Aflønningen af hver enkelt ansat må hverken være afhængig af, hvor mange vurderinger den pågældende udfører, eller af vurderingens resultater.

| 6. | Hvis assessoren ikke er en del af forslagsstillerens organisation, skal organet have en forsikring, som dækker dettes civilretlige ansvar, medmindre dette ansvar ifølge nationale retsregler dækkes af staten, eller medlemsstaten selv er direkte ansvarlig for vurderingen. |
| --- | --- |

6.

Hvis assessoren ikke er en del af forslagsstillerens organisation, skal organet have en forsikring, som dækker dettes civilretlige ansvar, medmindre dette ansvar ifølge nationale retsregler dækkes af staten, eller medlemsstaten selv er direkte ansvarlig for vurderingen.

| 7. | Hvis assessoren ikke er en del af forslagsstillerens organisation, har organets personale tavshedspligt (undtagen over for de kompetente administrative myndigheder i den stat, hvor det udøver sin virksomhed) om alt, hvad det får kendskab til under udøvelsen af sin virksomhed i henhold til denne forordning. |
| --- | --- |

7.

Hvis assessoren ikke er en del af forslagsstillerens organisation, har organets personale tavshedspligt (undtagen over for de kompetente administrative myndigheder i den stat, hvor det udøver sin virksomhed) om alt, hvad det får kendskab til under udøvelsen af sin virksomhed i henhold til denne forordning.

---

(1)  EUT L 164 af 30.4.2004, s. 44. Berigtiget i EUT L 220 af 21.6.2004, s. 16.

1

(2)  EFT L 237 af 24.8.1991, s. 25.

2

(3)  EUT L 191 af 18.7.2008, s. 1.

3

(4)  EFT L 235 af 17.9.1996, s. 6.

4

(5)  EFT L 110 af 20.4.2001, s. 1.

5

---