# Euroopan unionin L 332/2009

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2009.332.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 332 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 52. vuosikerta17. joulukuuta 2009 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2009.332.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 332

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

52. vuosikerta17. joulukuuta 2009

---

| Sisältö | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2009/967/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 30 päivänä marraskuuta 2009, ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi tekstiililattiapäällysteille
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 9523)

   (
  1
  ) | 1 |

Sisältö

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

Sivu

PÄÄTÖKSET

Komissio

2009/967/EY

*

Komission päätös, tehty 30 päivänä marraskuuta 2009, ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi tekstiililattiapäällysteille
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 9523)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 9523)

1

1

| | | III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN VI OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös 2009/968/YOS, tehty 30 päivänä marraskuuta 2009, Europolin tietojen luottamuksellisuutta koskevien sääntöjen hyväksymisestä | 17 |

III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN VI OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

*

Neuvoston päätös 2009/968/YOS, tehty 30 päivänä marraskuuta 2009, Europolin tietojen luottamuksellisuutta koskevien sääntöjen hyväksymisestä

17

| | | IV   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | | ETA:n sekakomitea |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 191/08/KOL, tehty 17 päivänä maaliskuuta 2008, tutkimus- ja kehitystoiminnassa käytettävästä palkattomasta työvoimasta (Norja) | 23 |

IV   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

ETA:n sekakomitea

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 191/08/KOL, tehty 17 päivänä maaliskuuta 2008, tutkimus- ja kehitystoiminnassa käytettävästä palkattomasta työvoimasta (Norja)

23

| | | V   Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen soveltamiseksi 1. joulukuuta 2009 alkaen annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | SÄÄDÖKSET, JOTKA ON JULKAISTAVA |
| | | Komission asetus (EU) N:o 1235/2009, annettu 16 päivänä joulukuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 36 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1236/2009, annettu 10 päivänä joulukuuta 2009, yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen 31 päivään joulukuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 732/2008 liitteen I muuttamisesta | 38 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1237/2009, annettu 11 päivänä joulukuuta 2009, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Marrone di Caprese Michelangelo (SAN)) | 46 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1238/2009, annettu 11 päivänä joulukuuta 2009, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (SAN)) | 48 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1239/2009, annettu 15 päivänä joulukuuta 2009, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Crudo di Cuneo (SAN)) | 50 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1240/2009, annettu 16 päivänä joulukuuta 2009, viljan interventiokeskuksista annetun asetuksen (EY) N:o 428/2008 muuttamisesta | 52 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1241/2009, annettu 16 päivänä joulukuuta 2009, tietyistä kolmansista maista peräisin olevien tiettyjen rauta- ja terästuotteiden tuonnin ennakkotarkkailun jatkamisesta ja soveltamisalan ajantasaistamisesta | 54 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1242/2009, annettu 16 päivänä joulukuuta 2009, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien tuonnissa | 60 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 1243/2009, annettu 16 päivänä joulukuuta 2009, vilja-alalla 16 päivästä joulukuuta 2009 kannettavien tuontitullien vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1231/2009 muuttamisesta | 73 |
| | * | Neuvoston päätös 2009/969/YUTP, annettu 15 päivänä joulukuuta 2009, yhteisen kannan 2006/276/YUTP mukaisten Valko-Venäjän tiettyihin virkamiehiin kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden voimassaolon jatkamisesta ja yhteisen kannan 2009/314/YUTP kumoamisesta | 76 |
| | | SÄÄDÖKSET, JOIDEN JULKAISEMINEN EI OLE PAKOLLISTA |
| | | 2009/970/EU |
| | * | Komission päätös, tehty 10 päivänä joulukuuta 2009, päätöksen 2007/65/EY liitteessä olevan lisäyksen 2A muuttamisesta tavaran- ja palveluntoimittajayritysten henkilöstön komission rakennuksiin pääsyn osalta | 77 |
| | * | Euroopan komission puheenjohtajan päätös, tehty 2 päivänä joulukuuta 2009, niiden komission asetusten, direktiivien ja päätösten allekirjoittamisesta, joille ei ole osoitettu vastaanottajaa (K(2009) 9848) | 78 |

V   Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen soveltamiseksi 1. joulukuuta 2009 alkaen annetut säädökset

SÄÄDÖKSET, JOTKA ON JULKAISTAVA

Komission asetus (EU) N:o 1235/2009, annettu 16 päivänä joulukuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

36

*

Komission asetus (EU) N:o 1236/2009, annettu 10 päivänä joulukuuta 2009, yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen 31 päivään joulukuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 732/2008 liitteen I muuttamisesta

38

*

Komission asetus (EU) N:o 1237/2009, annettu 11 päivänä joulukuuta 2009, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Marrone di Caprese Michelangelo (SAN))

46

*

Komission asetus (EU) N:o 1238/2009, annettu 11 päivänä joulukuuta 2009, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (SAN))

48

*

Komission asetus (EU) N:o 1239/2009, annettu 15 päivänä joulukuuta 2009, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Crudo di Cuneo (SAN))

50

*

Komission asetus (EU) N:o 1240/2009, annettu 16 päivänä joulukuuta 2009, viljan interventiokeskuksista annetun asetuksen (EY) N:o 428/2008 muuttamisesta

52

*

Komission asetus (EU) N:o 1241/2009, annettu 16 päivänä joulukuuta 2009, tietyistä kolmansista maista peräisin olevien tiettyjen rauta- ja terästuotteiden tuonnin ennakkotarkkailun jatkamisesta ja soveltamisalan ajantasaistamisesta

54

*

Komission asetus (EU) N:o 1242/2009, annettu 16 päivänä joulukuuta 2009, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien tuonnissa

60

Komission asetus (EU) N:o 1243/2009, annettu 16 päivänä joulukuuta 2009, vilja-alalla 16 päivästä joulukuuta 2009 kannettavien tuontitullien vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1231/2009 muuttamisesta

73

*

Neuvoston päätös 2009/969/YUTP, annettu 15 päivänä joulukuuta 2009, yhteisen kannan 2006/276/YUTP mukaisten Valko-Venäjän tiettyihin virkamiehiin kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden voimassaolon jatkamisesta ja yhteisen kannan 2009/314/YUTP kumoamisesta

76

SÄÄDÖKSET, JOIDEN JULKAISEMINEN EI OLE PAKOLLISTA

2009/970/EU

*

Komission päätös, tehty 10 päivänä joulukuuta 2009, päätöksen 2007/65/EY liitteessä olevan lisäyksen 2A muuttamisesta tavaran- ja palveluntoimittajayritysten henkilöstön komission rakennuksiin pääsyn osalta

77

*

Euroopan komission puheenjohtajan päätös, tehty 2 päivänä joulukuuta 2009, niiden komission asetusten, direktiivien ja päätösten allekirjoittamisesta, joille ei ole osoitettu vastaanottajaa (K(2009) 9848)

(K(2009) 9848)

78

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 17.12.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 30 päivänä marraskuuta 2009,

ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi tekstiililattiapäällysteille

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 9523)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/967/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tarkistetusta yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmästä 17 päivänä heinäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1980/2000 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan,

on kuullut Euroopan unionin ympäristömerkintälautakuntaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1980/2000 mukaan ympäristömerkki voidaan myöntää tuotteelle, jolla on ominaisuuksia, joiden ansiosta se voi vaikuttaa merkittävästi keskeisten ympäristönäkökohtien parantamiseen. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1980/2000 mukaan ympäristömerkki voidaan myöntää tuotteelle, jolla on ominaisuuksia, joiden ansiosta se voi vaikuttaa merkittävästi keskeisten ympäristönäkökohtien parantamiseen.

| (2) | Asetuksessa (EY) N:o 1980/2000 säädetään, että erityiset ympäristömerkin myöntämisperusteet, jotka perustuvat Euroopan unionin ympäristömerkintälautakunnan laatimaan myöntämisperusteita koskevaan ehdotukseen, vahvistetaan tuoteryhmittäin. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (EY) N:o 1980/2000 säädetään, että erityiset ympäristömerkin myöntämisperusteet, jotka perustuvat Euroopan unionin ympäristömerkintälautakunnan laatimaan myöntämisperusteita koskevaan ehdotukseen, vahvistetaan tuoteryhmittäin.

| (3) | Ekologisten arviointiperusteiden sekä niihin liittyvien arviointi- ja todentamisvaatimusten olisi oltava voimassa neljä vuotta tämän päätöksen tiedoksiantamisesta. |
| --- | --- |

(3)

Ekologisten arviointiperusteiden sekä niihin liittyvien arviointi- ja todentamisvaatimusten olisi oltava voimassa neljä vuotta tämän päätöksen tiedoksiantamisesta.

| (4) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1980/2000 17 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1980/2000 17 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tekstiililattiapäällysteillä tarkoitetaan lattiapäällysteitä, jotka on tavallisesti valmistettu kudotusta, neulotusta tai tuftatusta kankaasta ja jotka on yleensä kiinnitetty nupeilla tai hakasilla taikka liimalla. Tuoteryhmään eivät kuulu irtonaiset matot. Siihen eivät myöskään kuulu seinäpäällysteet tai ulkokäyttöön tarkoitetut päällysteet.

Tuoteryhmään eivät kuulu tekstiilit, joita on käsitelty biosidituotteilla, paitsi jos kyseisen biosidituotteen tehoaine sisältyy Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (2) liitteeseen I A ja biosidituote on hyväksytty kyseiseen käyttötarkoitukseen direktiivin 98/8/EY liitteen V mukaisesti.

2 artikla

Jotta tekstiililattiapäällysteelle voidaan myöntää asetuksen (EY) N:o 1980/2000 mukainen yhteisön ympäristömerkki, sen on kuuluttava 1 artiklassa määriteltyyn tuoteryhmään ”tekstiililattiapäällysteet” ja täytettävä tämän päätöksen liitteessä esitetyt ekologiset arviointiperusteet.

3 artikla

Tuoteryhmään ”tekstiililattiapäällysteet” sovellettavat ekologiset arviointiperusteet sekä niihin liittyvät arviointi- ja todentamisvaatimukset ovat voimassa neljä vuotta tämän päätöksen tiedoksiantamisesta.

4 artikla

Hallinnollisia tarkoituksia varten tuoteryhmälle ”tekstiililattiapäällysteet” annetaan tunnusnumero ”34”.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 30 päivänä marraskuuta 2009.

Komission puolesta

Stavros DIMAS

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 237, 21.9.2000, s. 1.

1

(2)  EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1.

2

---

LIITE

YLEISET PERIAATTEET

Arviointiperusteiden tavoitteet

Näiden perusteiden avulla pyritään erityisesti

| — | vähentämään elinympäristöihin ja niihin liittyviin luonnonvaroihin kohdistuvia vaikutuksia, |
| --- | --- |

—

vähentämään elinympäristöihin ja niihin liittyviin luonnonvaroihin kohdistuvia vaikutuksia,

| — | vähentämään energiankulutusta, |
| --- | --- |

—

vähentämään energiankulutusta,

| — | vähentämään myrkyllisten tai muuten saastuttavien aineiden päästöjä ympäristöön, |
| --- | --- |

—

vähentämään myrkyllisten tai muuten saastuttavien aineiden päästöjä ympäristöön,

| — | vähentämään vaarallisten aineiden käyttöä materiaaleissa ja valmiissa tuotteissa, |
| --- | --- |

—

vähentämään vaarallisten aineiden käyttöä materiaaleissa ja valmiissa tuotteissa,

| — | edistämään turvallisuutta ja terveysriskien poistamista elinympäristössä, |
| --- | --- |

—

edistämään turvallisuutta ja terveysriskien poistamista elinympäristössä,

| — | jakamaan tietoa, joka auttaa kuluttajia käyttämään tuotetta tehokkaasti ja mahdollisimman vähäisiä ympäristövaikutuksia aiheuttaen. |
| --- | --- |

—

jakamaan tietoa, joka auttaa kuluttajia käyttämään tuotetta tehokkaasti ja mahdollisimman vähäisiä ympäristövaikutuksia aiheuttaen.

Vaatimukset on asetettu tasolle, joka suosii ympäristömerkin myöntämistä päällysteille, joiden tuotannolla on vähäiset ympäristövaikutukset.

Arviointi- ja todentamisvaatimukset

Erityiset arviointi- ja todentamisvaatimukset on esitetty kunkin arviointiperusteen yhteydessä.

Tähän tuoteryhmään kuuluvat erilaiset matot, jotka on määritelty ”lattiapäällysteiksi, jotka on tavallisesti valmistettu kudotusta, neulotusta tai tuftatusta kankaasta ja jotka on yleensä kiinnitetty nupeilla tai hakasilla taikka liimalla”.

Tuoteryhmään eivät kuulu seinäpäällysteet tai ulkokäyttöön tarkoitetut päällysteet. Siihen eivät kuulu irtonaiset matot ja räsymatot.

Tekstiililattiapäällysteiden tuoteryhmän määritelmä on standardin DIN ISO 2424 mukainen.

Euroopan tekstiililattiapäällysteitä valmistava teollisuus määrittelee teknisen kantansa eurooppalaisessa standardointikomiteassa CEN/TC 134.

Toiminnallinen yksikkö, johon tuotannon sisään- ja ulostulovirrat on suhteutettava, on 1 neliömetri lopullista tuotetta.

Tarvittaessa voidaan käyttää muita kuin kullekin vaatimukselle ilmoitettuja testimenetelmiä, jos hakemusten arvioinnista vastaava toimivaltainen elin hyväksyy niiden vastaavuuden.

Testit olisi mahdollisuuksien mukaan suoritettava asianmukaisesti hyväksytyissä laboratorioissa tai laboratorioissa, jotka täyttävät EN ISO 17025 -standardissa esitetyt vaatimukset.

Toimivaltaiset elimet voivat tarvittaessa pyytää esittämään todentamista tukevia asiakirjoja ja toteuttaa riippumattomia tarkastuksia.

TEKSTIILILATTIAPÄÄLLYSTEIDEN ARVIOINTIPERUSTEET

1.   RAAKA-AINEET

Materiaaleja koskevat yleiset vaatimukset

Tuotteen valmistuksessa käytetyt materiaalit eivät saa sisältää aineita tai valmisteita, joihin on liitetty tai joihin voidaan hakemuksen tekoajankohtana liittää jokin seuraavista vaaraa osoittavista lausekkeista (tai jokin niiden yhdistelmä):

| R23 | (myrkyllistä hengitettynä), |
| --- | --- |
| R24 | (myrkyllistä joutuessaan iholle), |
| R25 | (myrkyllistä nieltynä), |
| R26 | (erittäin myrkyllistä hengitettynä), |
| R27 | (erittäin myrkyllistä joutuessaan iholle), |
| R28 | (erittäin myrkyllistä nieltynä), |
| R39 | (erittäin vakavien pysyvien vaurioiden vaara), |
| R40 | (epäillään aiheuttavan syöpäsairauden vaaraa), |
| R42 | (altistuminen hengitysteitse voi aiheuttaa herkistymistä), |
| R43 | (ihokosketus voi aiheuttaa herkistymistä), |
| R45 | (aiheuttaa syöpäsairauden vaaraa), |
| R46 | (saattaa aiheuttaa periytyviä perimävaurioita), |
| R48 | (pitkäaikainen altistus voi aiheuttaa vakavaa haittaa terveydelle), |
| R49 | (aiheuttaa syöpäsairauden vaaraa hengitettynä), |
| R50 | (erittäin myrkyllistä vesieliöille), |
| R51 | (myrkyllistä vesieliöille), |
| R52 | (haitallista vesieliöille), |
| R53 | (voi aiheuttaa pitkäaikaisia haittavaikutuksia vesiympäristössä), |
| R60 | (voi heikentää hedelmällisyyttä), |
| R61 | (vaarallista sikiölle), |
| R62 | (voi mahdollisesti heikentää hedelmällisyyttä), |
| R63 | (voi olla vaarallista sikiöille), |
| R68 | (pysyvien vaurioiden vaara), |

R23

(myrkyllistä hengitettynä),

R24

(myrkyllistä joutuessaan iholle),

R25

(myrkyllistä nieltynä),

R26

(erittäin myrkyllistä hengitettynä),

R27

(erittäin myrkyllistä joutuessaan iholle),

R28

(erittäin myrkyllistä nieltynä),

R39

(erittäin vakavien pysyvien vaurioiden vaara),

R40

(epäillään aiheuttavan syöpäsairauden vaaraa),

R42

(altistuminen hengitysteitse voi aiheuttaa herkistymistä),

R43

(ihokosketus voi aiheuttaa herkistymistä),

R45

(aiheuttaa syöpäsairauden vaaraa),

R46

(saattaa aiheuttaa periytyviä perimävaurioita),

R48

(pitkäaikainen altistus voi aiheuttaa vakavaa haittaa terveydelle),

R49

(aiheuttaa syöpäsairauden vaaraa hengitettynä),

R50

(erittäin myrkyllistä vesieliöille),

R51

(myrkyllistä vesieliöille),

R52

(haitallista vesieliöille),

R53

(voi aiheuttaa pitkäaikaisia haittavaikutuksia vesiympäristössä),

R60

(voi heikentää hedelmällisyyttä),

R61

(vaarallista sikiölle),

R62

(voi mahdollisesti heikentää hedelmällisyyttä),

R63

(voi olla vaarallista sikiöille),

R68

(pysyvien vaurioiden vaara),

sellaisina kuin ne on määritelty vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetussa neuvoston direktiivissä 67/548/ETY (1) (vaarallisia aineita koskeva direktiivi) ja sen myöhemmissä muutoksissa ja ottaen huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/45/EY (2) (vaarallisia valmisteita koskeva direktiivi).

Vaihtoehtoisesti luokitukseen voidaan soveltaa aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta 16 päivänä joulukuuta 2008 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1272/2008 (3). Tässä tapauksessa raaka-aineisiin ei saa lisätä mitään aineita tai valmisteita, joihin on liitetty tai joihin voidaan hakemusajankohtana liittää jokin seuraavista vaarallisuutta osoittavista lausekkeista (tai jokin niiden yhdistelmä): H300, H301, H310, H311, H317 H330, H331, H334, H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341, H370, H372.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava kemialliseen analyysin perustuvat tiedot materiaalien tyypistä ja koostumuksesta sekä vakuutus siitä, että edellä mainittuja arviointiperusteita on noudatettu.

1.1   Tekstiilikuidut – kemialliset aineet

Jos kuidut on saatu kierrättämällä, tässä jaksossa esitettyjä arviointiperusteita ei sovelleta. Vaarallisten aineiden osalta on sovellettava arviointiperusteessa 1 ”Materiaaleja koskevat yleiset vaatimukset” esitettyjä vaatimuksia.

Tässä jaksossa vahvistetaan kuitukohtaiset arviointiperusteet villalle, polyamidille, polyesterille ja polypropeenille.

Villan käsittely

| a) | Seuraavien aineiden yhteenlaskettu pitoisuus saa olla enintään 0,5 ppm:






  Aine | CAS-nro |
| --- | --- | --- |
| γ-heksakloorisykloheksaani (lindaani) | 319-84-6 |
| α-heksakloorisykloheksaani | 319-85-7 |
| β-heksakloorisykloheksaani | 58-89-9 |
| δ-heksakloorisykloheksaani | 319-86-8 |
| Aldriini | 309-00-2 |
| Dieldriini | 60-57-1 |
| Endriini | 72-20-8 |
| p,p'-DDT | 50-29-3 |
| p,p'-DDD | 72-54-8 |

a)

Seuraavien aineiden yhteenlaskettu pitoisuus saa olla enintään 0,5 ppm:

Aine

CAS-nro

γ-heksakloorisykloheksaani (lindaani)

319-84-6

α-heksakloorisykloheksaani

319-85-7

β-heksakloorisykloheksaani

58-89-9

δ-heksakloorisykloheksaani

319-86-8

Aldriini

309-00-2

Dieldriini

60-57-1

Endriini

72-20-8

p,p'-DDT

50-29-3

p,p'-DDD

72-54-8

| b) | Seuraavien aineiden yhteenlaskettu pitoisuus saa olla enintään 2 ppm:






  Aine | CAS-nro |
| --- | --- | --- |
| Propetamfossi | 31218-83-4 |
| Diatsinoni | 333-41-5 |
| Diklofentioni | 97-17-6 |
| Fenklorfossi | 299-84-3 |
| Klorpyrifossi | 2921-88-2 |
| Klorfenvinfossi | 470-90-6 |
| Etioni | 563-12-2 |
| Pirimifossimetyyli | 29232-93-7 |

b)

Seuraavien aineiden yhteenlaskettu pitoisuus saa olla enintään 2 ppm:

Aine

CAS-nro

Propetamfossi

31218-83-4

Diatsinoni

333-41-5

Diklofentioni

97-17-6

Fenklorfossi

299-84-3

Klorpyrifossi

2921-88-2

Klorfenvinfossi

470-90-6

Etioni

563-12-2

Pirimifossimetyyli

29232-93-7

| c) | Seuraavien aineiden yhteenlaskettu pitoisuus saa olla enintään 0,5 ppm:






  Aine | CAS-nro |
| --- | --- | --- |
| Syhalotriini | 68085-85-8 |
| Sypermetriini | 52315-07-8 |
| Deltametriini | 52918-63-5 |
| Fenvaleraatti | 51630-58-1 |
| Flumetriini | 69770-45-2 |

c)

Seuraavien aineiden yhteenlaskettu pitoisuus saa olla enintään 0,5 ppm:

Aine

CAS-nro

Syhalotriini

68085-85-8

Sypermetriini

52315-07-8

Deltametriini

52918-63-5

Fenvaleraatti

51630-58-1

Flumetriini

69770-45-2

| d) | Seuraavien aineiden yhteenlaskettu pitoisuus saa olla enintään 2 ppm:






  Aine | CAS-nro |
| --- | --- | --- |
| Diflubentsuroni | 35367-38-5 |
| Triflumuroni | 64628-44-0 |
| Disyklaniili | 112636-83-6 |

d)

Seuraavien aineiden yhteenlaskettu pitoisuus saa olla enintään 2 ppm:

Aine

CAS-nro

Diflubentsuroni

35367-38-5

Triflumuroni

64628-44-0

Disyklaniili

112636-83-6

Näitä vaatimuksia (siten kuin ne on kuvattu edellä a, b, c ja d kohdassa ja sovellettuna kukin erikseen) ei sovelleta, jos voidaan esittää asiakirjoja, joista käy ilmi niiden kasvattajien henkilöllisyys, jotka ovat tuottaneet vähintään 75 prosenttia kyseisistä villa- tai eläinkuiduista. Asiakirjoihin on sisällyttävä kyseisten kasvattajien antama vakuutus, jonka mukaan edellä lueteltuja aineita ei ole käytetty pelloilla tai eläinten käsittelyyn.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on toimitettava joko edellä mainitut asiakirjat tai testausseloste, jolloin testauksessa on käytettävä seuraavaa menetelmää: IWTO Draft Test Method 59. Jos käytetyille tekstiilimateriaaleille on myönnetty tekstiilituotteiden EU-ympäristömerkki, vaatimukset katsotaan täytetyiksi. Hakijan on ainoastaan esitettävä asianmukaiset asiakirjat.

Polyamidikuidut

Monomeerituotannon aikana ilmaan pääsevät typpidioksidipäästöt saavat olla vuotuisena keskiarvona ilmaistuna enintään 10 grammaa tuotettua polyamidi-6-kuitukiloa kohden ja 50 grammaa tuotettua polyamidi-6,6-kuitukiloa kohden.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on toimitettava yksityiskohtaiset asiakirjat ja/tai testausselosteet, joista käy ilmi tämän arviointiperusteen noudattaminen, sekä vakuutus tämän arviointiperusteen noudattamisesta. Jos käytetyille tekstiilimateriaaleille on myönnetty tekstiilituotteiden EU-ympäristömerkki, vaatimukset katsotaan täytetyiksi. Hakijan on ainoastaan esitettävä asianmukaiset asiakirjat.

Polyesteri

| a) | Polyesterikuitujen antimonipitoisuus saa olla enintään 260 ppm. Jos antimonia ei ole käytetty, hakija voi lisätä ympäristömerkittyyn tuotteeseen maininnan ”ei sisällä antimonia” (tai vastaavan tekstin). |
| --- | --- |

a)

Polyesterikuitujen antimonipitoisuus saa olla enintään 260 ppm. Jos antimonia ei ole käytetty, hakija voi lisätä ympäristömerkittyyn tuotteeseen maininnan ”ei sisällä antimonia” (tai vastaavan tekstin).

| b) | Polyesterin polymeroinnin ja kuidun tuotannon aikana ilmaan joutuvien haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen, mukaan lukien hajapäästöt, jotka on mitattu sen prosessin aikana, josta ne aiheutuvat, on vuotuisena keskiarvona ilmaistuna oltava alle 1,2 grammaa tuotettua polyesterihartsikiloa kohden. (Haihtuvilla orgaanisilla yhdisteillä tarkoitetaan kaikkia orgaanisia yhdisteitä, joiden höyrynpaine lämpötilassa 293,15 K on vähintään 0,01 kPa tai joilla on vastaava haihtuvuus tietyissä käyttöolosuhteissa). |
| --- | --- |

b)

Polyesterin polymeroinnin ja kuidun tuotannon aikana ilmaan joutuvien haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen, mukaan lukien hajapäästöt, jotka on mitattu sen prosessin aikana, josta ne aiheutuvat, on vuotuisena keskiarvona ilmaistuna oltava alle 1,2 grammaa tuotettua polyesterihartsikiloa kohden. (Haihtuvilla orgaanisilla yhdisteillä tarkoitetaan kaikkia orgaanisia yhdisteitä, joiden höyrynpaine lämpötilassa 293,15 K on vähintään 0,01 kPa tai joilla on vastaava haihtuvuus tietyissä käyttöolosuhteissa).

Arviointi ja todentaminen: Alakohdan a osalta hakijan on joko annettava vakuutus siitä, ettei antimonia ole käytetty, tai toimitettava testausseloste, jolloin testauksessa on käytettävä seuraavaa menetelmää: suora määritys atomiabsorptiospektrometrialla. Testi on tehtävä raakakuidulle ennen märkäprosessointia. Alakohdan b osalta hakijan on toimitettava yksityiskohtaiset asiakirjat ja/tai testausselosteet, joista käy ilmi tämän arviointiperusteen noudattaminen, sekä vakuutus tämän arviointiperusteen noudattamisesta. Jos käytetyille tekstiilimateriaaleille on myönnetty tekstiilituotteiden EU-ympäristömerkki, vaatimukset katsotaan täytetyiksi. Hakijan on ainoastaan esitettävä asianmukaiset asiakirjat.

Polypropeeni

| a) | Lyijypohjaisia pigmenttejä ei saa käyttää.

  Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava vakuutus siitä, ettei näitä aineita ole käytetty. |
| --- | --- |

a)

Lyijypohjaisia pigmenttejä ei saa käyttää.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava vakuutus siitä, ettei näitä aineita ole käytetty.

| b) | Polypropeenin tuotannon (monomeerituotanto, polymerointi ja granulointi) aikana ilmaan pääsevät typen oksidien ja rikkidioksidin päästöt eivät saa ylittää seuraavia rajoja: | NOx: 12 kg/tonni polypropeenia |
| --- | --- | --- |

b)

Polypropeenin tuotannon (monomeerituotanto, polymerointi ja granulointi) aikana ilmaan pääsevät typen oksidien ja rikkidioksidin päästöt eivät saa ylittää seuraavia rajoja:

NOx: 12 kg/tonni polypropeenia

| | SO2: 11 kg/tonni polypropeenia |
| --- | --- |

SO2: 11 kg/tonni polypropeenia

Arviointi ja todentaminen: Kuidunvalmistajan on mitattava tai laskettava polypropeenin tuotannon aikana ilmaan pääsevien typen oksidien ja rikkidioksidin määrät ja annettava vakuutus tämän arviointiperusteen noudattamisesta. Hakijan on ainoastaan esitettävä asianmukaiset asiakirjat.

1.2   Pohjamateriaalit

Vaarallisten aineiden osalta on sovellettava arviointiperusteessa 1 ”Materiaaleja koskevat yleiset vaatimukset” esitettyjä vaatimuksia.

Vaahtokumi (luonnollinen tai synteettinen lateksi ja polyuretaani)

Huomautus: Seuraavia arviointiperusteita on noudatettava ainoastaan, jos lateksivaahto muodostaa yli 5 prosenttia maton kokonaispainosta.

| a) | Uuttuvat raskasmetallit: Seuraavien metallien pitoisuudet eivät saa ylittää seuraavia arvoja:






  Aine | Raja-arvo
  (ppm) |
| --- | --- | --- |
| Antimoni | 0,5 |
| Arseeni | 0,5 |
| Lyijy | 0,5 |
| Kadmium | 0,1 |
| Kromi | 1,0 |
| Koboltti | 0,5 |
| Kupari | 2,0 |
| Nikkeli | 1,0 |
| Elohopea | 0,02 |

a)

Uuttuvat raskasmetallit: Seuraavien metallien pitoisuudet eivät saa ylittää seuraavia arvoja:

Aine

Raja-arvo

(ppm)

Antimoni

0,5

Arseeni

0,5

Lyijy

0,5

Kadmium

0,1

Kromi

1,0

Koboltti

0,5

Kupari

2,0

Nikkeli

1,0

Elohopea

0,02

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä testausseloste ja testauksessa on käytettävä seuraavaa menetelmää: Jauhettu näyte uutetaan DIN 38414-S4 -standardin mukaisesti, L/S (neste / kiinteä aine) = 10. Suodatetaan 0,45 μm:n suodatuskalvolla. Analyysi tehdään ICP-AES:llä (atomiemissiospektrometri ja induktiivisesti kytketty plasma -menetelmä) tai hydridi- tai kylmähöyrytekniikalla.

| b) | Haihtuvat orgaaniset yhdisteet (4): Haihtuvien orgaanisten yhdisteiden pitoisuus saa olla enintään 0,5 mg/m3.

  Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä testausseloste ja testauksessa on käytettävä seuraavaa menetelmää: kammiotesti, ilmanäytteiden otto ja analysointi DIN ISO 16000-6 -standardin mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Haihtuvat orgaaniset yhdisteet (4): Haihtuvien orgaanisten yhdisteiden pitoisuus saa olla enintään 0,5 mg/m3.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä testausseloste ja testauksessa on käytettävä seuraavaa menetelmää: kammiotesti, ilmanäytteiden otto ja analysointi DIN ISO 16000-6 -standardin mukaisesti.

| c) | Metallikompleksivärit: Kupari-, lyijy-, kromi- tai nikkelipohjaisia metallikompleksivärejä ei saa käyttää.

  Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava vakuutus siitä, ettei näitä aineita ole käytetty. |
| --- | --- |

c)

Metallikompleksivärit: Kupari-, lyijy-, kromi- tai nikkelipohjaisia metallikompleksivärejä ei saa käyttää.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava vakuutus siitä, ettei näitä aineita ole käytetty.

| d) | Kloorifenolit: Kaikkien kloorifenolien (niiden suolojen ja estereiden) pitoisuus saa olla enintään 0,1 ppm, lukuun ottamatta mono- ja dikloorifenoleja (niiden suoloja ja estereitä), joiden pitoisuus saa olla enintään 1 ppm.

  Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä testausseloste ja testauksessa on käytettävä seuraavaa menetelmää: Jauhetaan 5 g näytettä, kloorifenoli tai sen natriumsuola uutetaan. Analyysi tehdään kaasukromatografilla (GC), ilmaisimena massaspektrometri tai ECD (sähkökemiallinen ilmaisin). |
| --- | --- |

d)

Kloorifenolit: Kaikkien kloorifenolien (niiden suolojen ja estereiden) pitoisuus saa olla enintään 0,1 ppm, lukuun ottamatta mono- ja dikloorifenoleja (niiden suoloja ja estereitä), joiden pitoisuus saa olla enintään 1 ppm.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä testausseloste ja testauksessa on käytettävä seuraavaa menetelmää: Jauhetaan 5 g näytettä, kloorifenoli tai sen natriumsuola uutetaan. Analyysi tehdään kaasukromatografilla (GC), ilmaisimena massaspektrometri tai ECD (sähkökemiallinen ilmaisin).

| e) | Butadieeni: Butadieenin pitoisuus saa olla enintään 1 ppm.

  Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä testausseloste ja testauksessa on käytettävä seuraavaa menetelmää: Näyte jauhetaan ja punnitaan. Näytteet otetaan headspace-näytelaitteella. Analyysi kaasukromatografialla, ilmaisimena liekki-ionisaatiodetektori. |
| --- | --- |

e)

Butadieeni: Butadieenin pitoisuus saa olla enintään 1 ppm.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä testausseloste ja testauksessa on käytettävä seuraavaa menetelmää: Näyte jauhetaan ja punnitaan. Näytteet otetaan headspace-näytelaitteella. Analyysi kaasukromatografialla, ilmaisimena liekki-ionisaatiodetektori.

| f) | Nitrosamiinit: N-nitrosamiinien pitoisuus saa olla enintään 0,001 mg/m3 kammiotestillä mitattuna.

  Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä testausseloste ja testauksessa on käytettävä seuraavaa menetelmää: kammiotesti, ilmanäytteiden otto ja analysointi menetelmän Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften ZH 1/120,23 (tai vastaavan) mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

Nitrosamiinit: N-nitrosamiinien pitoisuus saa olla enintään 0,001 mg/m3 kammiotestillä mitattuna.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä testausseloste ja testauksessa on käytettävä seuraavaa menetelmää: kammiotesti, ilmanäytteiden otto ja analysointi menetelmän Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften ZH 1/120,23 (tai vastaavan) mukaisesti.

Vaahtokumi (ainoastaan polyuretaani)

| a) | Orgaaniset tinayhdisteet: Orgaanisia tinayhdisteitä (tina sitoutunut hiiliatomiin) ei saa käyttää.

  Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava vakuutus siitä, ettei näitä aineita ole käytetty. |
| --- | --- |

a)

Orgaaniset tinayhdisteet: Orgaanisia tinayhdisteitä (tina sitoutunut hiiliatomiin) ei saa käyttää.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava vakuutus siitä, ettei näitä aineita ole käytetty.

| b) | Puhallusaineet: CFC-, HCFC- tai HFC-yhdisteitä tai metyleenikloridia ei saa käyttää puhallusaineena tai puhalluksen apuaineena.

  Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava vakuutus siitä, ettei näitä puhallusaineita ole käytetty. |
| --- | --- |

b)

Puhallusaineet: CFC-, HCFC- tai HFC-yhdisteitä tai metyleenikloridia ei saa käyttää puhallusaineena tai puhalluksen apuaineena.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava vakuutus siitä, ettei näitä puhallusaineita ole käytetty.

Vulkanoidut vaahdot

Pohjakerroksessa ei saa käyttää vulkanoituja vaahtoja.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava vakuutus siitä, ettei näitä aineita ole käytetty.

Formaldehydi

Formaldehydin pitoisuus saa olla enintään 30 ppm EN ISO 14184-1 -standardin mukaisesti mitattuna. Vaihtoehtoisesti se saa olla enintään 0,01 mg/m3 kammiotestillä mitattuna.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä testausseloste ja testauksessa on käytettävä seuraavaa menetelmää: EN ISO 14184-1. Näytettä (1 g) lämmitetään vedessä (100 g) 40 °C:ssa yhden tunnin ajan. Uutteessa oleva formaldehydi analysoidaan asetyyliasetonin kanssa fotometrisesti.

Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää päästökammiotestiä: ENV 13419-1, ilmanäytteiden otto ja analysointi standardin EN ISO 16000-3 tai VDI 3484-1 mukaisesti.

2.   KAIKKIEN MATERIAALIEN TUOTANTO

Vaarallisten aineiden osalta on sovellettava arviointiperusteessa 1 ”Materiaaleja koskevat yleiset vaatimukset” esitettyjä vaatimuksia.

Lisäksi hakijan on täytettävä seuraavat erityisvaatimukset:

Palonsuoja-aineet

Tuotteessa saa käyttää ainoastaan sellaisia palonsuoja-aineita, jotka ovat kemiallisesti sitoutuneet polymeerikuituun tai kuidun pintaan (reaktiiviset palonsuoja-aineet). Jos käytetyt palonsuoja-aineet on luokiteltu johonkin jäljempänä lueteltuun vaararyhmään, olisi palonsuoja-aineiden kemiallisten ominaisuuksien muututtava käytön aikana siten, ettei niitä ole enää syytä luokitella mihinkään näistä vaararyhmistä (alle 0,1 prosenttia palonsuoja-aineesta säilyy käsitellyssä langassa tai kankaassa siinä muodossa, jossa se oli ennen niiden käyttöä):

| R40 | (epäillään aiheuttavan syöpäsairauden vaaraa), |
| --- | --- |
| R45 | (aiheuttaa syöpäsairauden vaaraa), |
| R46 | (saattaa aiheuttaa periytyviä perimävaurioita), |
| R49 | (aiheuttaa syöpäsairauden vaaraa hengitettynä), |
| R50 | (erittäin myrkyllistä vesieliöille), |
| R51 | (myrkyllistä vesieliöille), |
| R52 | (haitallista vesieliöille), |
| R53 | (voi aiheuttaa pitkäaikaisia haittavaikutuksia vesiympäristössä), |
| R60 | (voi heikentää hedelmällisyyttä), |
| R61 | (vaarallista sikiölle), |
| R62 | (voi mahdollisesti heikentää hedelmällisyyttä), |
| R63 | (voi olla vaarallista sikiöille), |
| R68 | (pysyvien vaurioiden vaara), |

R40

(epäillään aiheuttavan syöpäsairauden vaaraa),

R45

(aiheuttaa syöpäsairauden vaaraa),

R46

(saattaa aiheuttaa periytyviä perimävaurioita),

R49

(aiheuttaa syöpäsairauden vaaraa hengitettynä),

R50

(erittäin myrkyllistä vesieliöille),

R51

(myrkyllistä vesieliöille),

R52

(haitallista vesieliöille),

R53

(voi aiheuttaa pitkäaikaisia haittavaikutuksia vesiympäristössä),

R60

(voi heikentää hedelmällisyyttä),

R61

(vaarallista sikiölle),

R62

(voi mahdollisesti heikentää hedelmällisyyttä),

R63

(voi olla vaarallista sikiöille),

R68

(pysyvien vaurioiden vaara),

siten kuin ne on määritelty direktiivissä 67/548/ETY.

Vaihtoehtoisesti luokitukseen voidaan soveltaa asetusta (EY) N:o 1272/2008. Tässä tapauksessa raaka-aineisiin ei saa lisätä mitään aineita tai valmisteita, joihin on liitetty tai joihin voidaan hakemusajankohtana liittää jokin seuraavista vaarallisuutta osoittavista lausekkeista (tai jokin niiden yhdistelmä): H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Tätä arviointiperustetta ei sovelleta palonsuoja-aineisiin, jotka on ainoastaan fyysisesti sekoitettu polymeerikuituun tai tekstiilin pinnoitteeseen (additiiviset palonsuoja-aineet).

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on joko annettava vakuutus siitä, ettei additiivisia palonsuoja-aineita ole käytetty, ja ilmoitettava, mitä reaktiivisia palonsuoja-aineita on mahdollisesti käytetty, ja toimitettava asiakirjat (esim. käyttöturvallisuustiedotteet) ja/tai vakuutukset, joista käy ilmi, että kyseiset palonsuoja-aineet ovat tämän arviointiperusteen mukaisia.

Pehmitteet

Jos valmistusprosessissa käytetään pehmiteainetta, niissä saa käyttää ainoastaan ftalaatteja, joille on hakemuksen tekoajankohtaan mennessä tehty riskinarviointi ja joihin ei ole liitetty mitään seuraavista vaaraa osoittavista lausekkeista (tai jotain niiden yhdistelmää):

| R50 | (erittäin myrkyllistä vesieliöille), |
| --- | --- |
| R51 | (myrkyllistä vesieliöille), |
| R52 | (haitallista vesieliöille), |
| R53 | (voi aiheuttaa pitkäaikaisia haittavaikutuksia vesiympäristössä), |
| R60 | (voi heikentää hedelmällisyyttä), |
| R61 | (vaarallista sikiölle), |
| R62 | (voi mahdollisesti heikentää hedelmällisyyttä), |

R50

(erittäin myrkyllistä vesieliöille),

R51

(myrkyllistä vesieliöille),

R52

(haitallista vesieliöille),

R53

(voi aiheuttaa pitkäaikaisia haittavaikutuksia vesiympäristössä),

R60

(voi heikentää hedelmällisyyttä),

R61

(vaarallista sikiölle),

R62

(voi mahdollisesti heikentää hedelmällisyyttä),

siten kuin ne on määritelty direktiivissä 67/548/ETY.

Vaihtoehtoisesti luokitukseen voidaan soveltaa asetusta (EY) N:o 1272/2008. Tässä tapauksessa raaka-aineisiin ei saa lisätä mitään aineita tai valmisteita, joihin on liitetty tai joihin voidaan hakemusajankohtana liittää jokin seuraavista vaarallisuutta osoittavista lausekkeista (tai jokin niiden yhdistelmä): H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df.

Myös DNOP (di-n-oktyyliftalaatti), DINP (di-isononyyliftalaatti) ja DIDP (di-isodekyyliftalaatti) ovat kiellettyjä tuotteessa.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava vakuutus siitä, ettei näitä aineita ole käytetty. Tekstiililattiapäällysteessä saa olla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2005/84/EY (5) määriteltyjä ftalaatteja epäpuhtauksina enintään 0,1 prosenttia tuotteen massasta.

2.1   Tekstiilikuitujen käsittelyssä käytetyt kemialliset apuaineet

Alkyylifenolietoksylaatteja (APEO), lineaarisia alkyylibentseenisulfonaatteja (LAS), bis(hydrogenoitua talialkyyli) dimetyyliammoniumkloridia (DTDMAC), distearyylidimetyyliammoniumkloridia (DSDMAC), di(kovetettu tali) dimetyyliammoniumkloridia (DHTDMAC), etyleenidiamiinitetraetikkahappoa (EDTA) ja dietyleenitriamiinipentaetikkahappoa (DPTA) ei saa käyttää eikä niitä saa esiintyä missään käytetyissä valmisteissa.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava vakuutus siitä, ettei näitä aineita ole käytetty.

2.2   Väriaineet ja pigmentit

Atsovärit

Mitään sellaisia atsoväriaineita ei saa käyttää, jotka voivat hajota seuraaviksi aromaattisiksi amiineiksi:

| | 4-aminobifenyyli (92-67-1) |
| --- | --- |

4-aminobifenyyli (92-67-1)

| | bentsidiini (92-87-5) |
| --- | --- |

bentsidiini (92-87-5)

| | 4-kloro-o-toluidiini (95-69-2) |
| --- | --- |

4-kloro-o-toluidiini (95-69-2)

| | 2-naftyyliamini (91-59-8) |
| --- | --- |

2-naftyyliamini (91-59-8)

| | o-amino-atsotolueeni (97-56-3) |
| --- | --- |

o-amino-atsotolueeni (97-56-3)

| | 5-nitro-o-toluidiini (99-55-8) |
| --- | --- |

5-nitro-o-toluidiini (99-55-8)

| | 4-kloorianiliini (106-47-8) |
| --- | --- |

4-kloorianiliini (106-47-8)

| | 4-metoksi-m-fenyleenidiamiini (615-05-4) |
| --- | --- |

4-metoksi-m-fenyleenidiamiini (615-05-4)

| | 4,4'-diaminodifenyylimetaani (101-77-9) |
| --- | --- |

4,4'-diaminodifenyylimetaani (101-77-9)

| | 3,3'-diklooribentsidiini (91-94-1) |
| --- | --- |

3,3'-diklooribentsidiini (91-94-1)

| | 3,3'-dimetoksibentsidiini (119-90-4) |
| --- | --- |

3,3'-dimetoksibentsidiini (119-90-4)

| | 3,3'-dimetyylibentsidiini (119-93-7) |
| --- | --- |

3,3'-dimetyylibentsidiini (119-93-7)

| | 4,4'-metyleenidi-o-toluidiini (838-88-0) |
| --- | --- |

4,4'-metyleenidi-o-toluidiini (838-88-0)

| | p-kresidiini (120-71-8) |
| --- | --- |

p-kresidiini (120-71-8)

| | 4,4'-oksidianiliini (101-80-4) |
| --- | --- |

4,4'-oksidianiliini (101-80-4)

| | 4,4'-tiodianiliini (139-65-1) |
| --- | --- |

4,4'-tiodianiliini (139-65-1)

| | o-toluidiini (95-53-4) |
| --- | --- |

o-toluidiini (95-53-4)

| | 4-metyyli-m-fenyleenidiamiini (95-80-7) |
| --- | --- |

4-metyyli-m-fenyleenidiamiini (95-80-7)

| | 2,4,5-trimetyylianiliini (137-17-7) |
| --- | --- |

2,4,5-trimetyylianiliini (137-17-7)

| | 4-aminoatsobentseeni (60-09-3) |
| --- | --- |

4-aminoatsobentseeni (60-09-3)

| | o-anisidiini (90-04-0) |
| --- | --- |

o-anisidiini (90-04-0)

| | 2,4-ksylidiini |
| --- | --- |

2,4-ksylidiini

| | 2,6-ksylidiini |
| --- | --- |

2,6-ksylidiini

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava vakuutus siitä, ettei tällaisia väriaineita ole käytetty. Jos vakuutuksen paikkansapitävyys tarkastetaan on käytettävä standardia EN 14362-1 ja 2. (Huomautus: 4-aminoatsobentseenin osalta voidaan saada vääriä positiivisia tuloksia, mistä syystä suositellaan tulosten varmistamista).

Karsinogeeniset, mutageeniset tai lisääntymisen kannalta toksiset värit

| a) | Seuraavia väriaineita ei saa käyttää: | C.I. Basic Red 9 |
| --- | --- | --- |

a)

Seuraavia väriaineita ei saa käyttää:

C.I. Basic Red 9

| | C.I. Disperse Blue 1 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 1

| | C.I. Acid Red 26 |
| --- | --- |

C.I. Acid Red 26

| | C.I. Basic Violet 14 |
| --- | --- |

C.I. Basic Violet 14

| | C.I. Disperse Orange 11 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 11

| | C. I. Direct Black 38 |
| --- | --- |

C. I. Direct Black 38

| | C. I. Direct Blue 6 |
| --- | --- |

C. I. Direct Blue 6

| | C. I. Direct Red 28 |
| --- | --- |

C. I. Direct Red 28

| | C. I. Disperse Yellow 3 |
| --- | --- |

C. I. Disperse Yellow 3

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava vakuutus siitä, ettei tällaisia väriaineita ole käytetty.

| b) | Tekstiililattiapäällysteissä ei saa käyttää väriaineita tai -yhdisteitä, jotka sisältävät yli 0,1 painoprosenttia aineita, joihin on liitetty tai joihin voidaan hakemusajankohtana liittää jokin seuraavista vaarallisuutta osoittavista lausekkeista (tai jokin niiden yhdistelmä):






  R40 | (epäillään aiheuttavan syöpäsairauden vaaraa), |
| --- | --- | --- |
| R45 | (aiheuttaa syöpäsairauden vaaraa), |
| R46 | (saattaa aiheuttaa periytyviä perimävaurioita), |
| R49 | (aiheuttaa syöpäsairauden vaaraa hengitettynä), |
| R60 | (voi heikentää hedelmällisyyttä), |
| R61 | (vaarallista sikiölle), |
| R62 | (voi mahdollisesti heikentää hedelmällisyyttä), |
| R63 | (voi olla vaarallista sikiöille), |
| R68 | (pysyvien vaurioiden vaara), |

b)

Tekstiililattiapäällysteissä ei saa käyttää väriaineita tai -yhdisteitä, jotka sisältävät yli 0,1 painoprosenttia aineita, joihin on liitetty tai joihin voidaan hakemusajankohtana liittää jokin seuraavista vaarallisuutta osoittavista lausekkeista (tai jokin niiden yhdistelmä):

R40

(epäillään aiheuttavan syöpäsairauden vaaraa),

R45

(aiheuttaa syöpäsairauden vaaraa),

R46

(saattaa aiheuttaa periytyviä perimävaurioita),

R49

(aiheuttaa syöpäsairauden vaaraa hengitettynä),

R60

(voi heikentää hedelmällisyyttä),

R61

(vaarallista sikiölle),

R62

(voi mahdollisesti heikentää hedelmällisyyttä),

R63

(voi olla vaarallista sikiöille),

R68

(pysyvien vaurioiden vaara),

siten kuin ne on määritelty direktiivissä 67/548/ETY.

Vaihtoehtoisesti luokitukseen voidaan soveltaa asetusta (EY) N:o 1272/2008. Tässä tapauksessa raaka-aineisiin ei saa lisätä aineita tai valmisteita, joihin on liitetty tai joihin voidaan hakemuksen tekoajankohtana liittää jokin seuraavista vaaralausekkeista (tai jokin niiden yhdistelmä): H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava vakuutus siitä, ettei tällaisia väriaineita ole käytetty.

Mahdollisesti herkistävät värit

Seuraavia väriaineita ei saa käyttää:

| | C.I. Disperse Blue 3 C.I. 61 505 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 3 C.I. 61 505

| | C.I. Disperse Blue 7 C.I. 62 500 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 7 C.I. 62 500

| | C.I. Disperse Blue 26 C.I. 63 305 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 26 C.I. 63 305

| | C.I. Disperse Blue 35 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 35

| | C.I. Disperse Blue 102 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 102

| | C.I. Disperse Blue 106 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 106

| | C.I. Disperse Blue 124 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 124

| | C.I. Disperse Brown 1 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Brown 1

| | C.I. Disperse Orange 1 C.I. 11 080 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 1 C.I. 11 080

| | C.I. Disperse Orange 3 C.I. 11 005 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 3 C.I. 11 005

| | C.I. Disperse Orange 37 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 37

| | C.I. Disperse Orange 76 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 76

| | (aiempi nimi Orange 37) |
| --- | --- |

(aiempi nimi Orange 37)

| | C.I. Disperse Red 1 C.I. 11 110 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 1 C.I. 11 110

| | C.I. Disperse Red 11 C.I. 62 015 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 11 C.I. 62 015

| | C.I. Disperse Red 17 C.I. 11 210 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 17 C.I. 11 210

| | C.I. Disperse Yellow 1 C.I. 10 345 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 1 C.I. 10 345

| | C.I. Disperse Yellow 9 C.I. 10 375 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 9 C.I. 10 375

| | C.I. Disperse Yellow 39 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 39

| | C.I. Disperse Yellow 49 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 49

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava vakuutus siitä, ettei tällaisia väriaineita ole käytetty.

Raskasmetallit

Materiaalien värjäyksessä ei saa käyttää väriaineita tai pigmenttejä, jotka sisältävät lyijyä (Pb), kadmiumia (Cd), elohopeaa (Hg) tai kromia (kokonaismäärä tai Cr(VI)) värikomponentin valmistusaineena.

Asennetun maton kokonaisraskasmetallipitoisuuden raja-arvo on 100 mg/kg.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava vakuutus siitä, ettei tällaisia väriaineita ole käytetty, ja toimitettava asiakirjat, jotka osoittavat, ettei asetettua raja-arvoa ole ylitetty.

Jos käytetyille tuotteille on myönnetty GUT-merkki, vaatimukset katsotaan täytetyiksi, ja hakijan on toimitettava asianmukaiset asiakirjat.

2.3   Päästöt vesistöön

Villa – kemiallinen hapenkulutus (COD)

Viemäriverkkoon päästetyn pesujäteveden kemiallinen hapenkulutus saa olla enintään 60 grammaa raakavillakiloa kohden. Jätevedet on käsiteltävä laitoksen ulkopuolella siten, että kemiallinen hapenkulutus laskee vuotuisena keskiarvona ilmaistuna vielä vähintään 75 prosenttia.

Laitoksen omassa käsittelylaitoksessa käsiteltyjen ja pintavesiin päästettyjen pesujätevesien osalta kemiallinen hapenkulutus saa olla enintään 45 grammaa raakavillakiloa kohden. Pintavesiin päästettävien jätevesien pH:n on oltava 6–9 (paitsi jos vastaanottavan vesistön pH on näiden arvojen ulkopuolella) ja lämpötilan alle 40 °C (paitsi jos vastaanottavan vesistön lämpötila on tätä korkeampi). Villan pesulaitosten on kuvattava yksityiskohtaisesti pesujätevesien käsittely ja seurattava jatkuvasti kemiallista hapenkulutusta.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä tähän arviointiperusteeseen liittyvät asiankuuluvat tiedot ja testausseloste, ja testauksessa on käytettävä seuraavaa menetelmää: ISO 6060.

Märkäprosessin jätevesipäästöt

| a) | Kun märkäprosessilaitosten (raakavillan pesulaitoksia lukuun ottamatta) jätevedet päästetään vesistöön (joko laitoksessa tai sen ulkopuolella tapahtuneen) puhdistuskäsittelyn jälkeen, niiden kemiallisen hapenkulutuksen on vuotuisena keskiarvona ilmaistuna oltava alle 20 g/kg.

  Arviointi ja todentaminen: Hakijan on toimitettava yksityiskohtaiset asiakirjat ja testausselosteet (käytettävä testausmenetelmä ISO 6060), joista käy ilmi tämän arviointiperusteen noudattaminen, sekä vakuutus tämän arviointiperusteen noudattamisesta. |
| --- | --- |

a)

Kun märkäprosessilaitosten (raakavillan pesulaitoksia lukuun ottamatta) jätevedet päästetään vesistöön (joko laitoksessa tai sen ulkopuolella tapahtuneen) puhdistuskäsittelyn jälkeen, niiden kemiallisen hapenkulutuksen on vuotuisena keskiarvona ilmaistuna oltava alle 20 g/kg.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on toimitettava yksityiskohtaiset asiakirjat ja testausselosteet (käytettävä testausmenetelmä ISO 6060), joista käy ilmi tämän arviointiperusteen noudattaminen, sekä vakuutus tämän arviointiperusteen noudattamisesta.

| b) | Jos jätevedet käsitellään laitoksen omassa käsittelylaitoksessa ja päästetään suoraan vesistöön, jätevesien pH:n on lisäksi oltava 6–9 (paitsi jos vastaanottavan vesistön pH on näiden arvojen ulkopuolella) ja lämpötilan alle 40 °C (paitsi jos vastaanottavan vesistön lämpötila on tätä korkeampi).

  Arviointi ja todentaminen: Hakijan on toimitettava asiakirjat ja testausselosteet, joista käy ilmi tämän arviointiperusteen noudattaminen, sekä vakuutus tämän arviointiperusteen noudattamisesta. Jos käytetyille tuotteille on myönnetty tekstiilituotteiden EU-ympäristömerkki, vaatimukset katsotaan täytetyiksi, ja hakijan on toimitettava asianmukaiset asiakirjat. |
| --- | --- |

b)

Jos jätevedet käsitellään laitoksen omassa käsittelylaitoksessa ja päästetään suoraan vesistöön, jätevesien pH:n on lisäksi oltava 6–9 (paitsi jos vastaanottavan vesistön pH on näiden arvojen ulkopuolella) ja lämpötilan alle 40 °C (paitsi jos vastaanottavan vesistön lämpötila on tätä korkeampi).

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on toimitettava asiakirjat ja testausselosteet, joista käy ilmi tämän arviointiperusteen noudattaminen, sekä vakuutus tämän arviointiperusteen noudattamisesta. Jos käytetyille tuotteille on myönnetty tekstiilituotteiden EU-ympäristömerkki, vaatimukset katsotaan täytetyiksi, ja hakijan on toimitettava asianmukaiset asiakirjat.

Pesuaineet, kankaan pehmitteet ja kompleksinmuodostajat

Kaikissa märkäprosessointilaitoksissa vähintään 95 painoprosentin käytetyistä pesuaineista, vähintään 95 painoprosentin kankaan pehmitteistä ja vähintään 95 painoprosentin kompleksinmuodostajista on oltava riittävällä tavalla biohajoavia tai poistettavissa jätevesien käsittelylaitoksissa. Kussakin märkäprosessointilaitoksessa käytettävien pesuaineiden (jotka sisältävät pinta-aktiivisia aineita) on täytettävä seuraava arviointiperuste: pinta-aktiivisten aineiden on oltava täydellisesti aerobisesti biohajoavia. Vähintään 95 painoprosentin muista aineista on oltava riittävällä tavalla biohajoavia tai poistettavissa jätevesien käsittelylaitoksissa.

Arviointi ja todentaminen:”riittävällä tavalla biohajoava” tarkoittaa, että

| — | aine hajoaa 28 päivän sisällä vähintään 70-prosenttisesti, kun sitä testataan jollain seuraavista menetelmistä: OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B tai ISO 9888, tai |
| --- | --- |

—

aine hajoaa 28 päivän sisällä vähintään 70-prosenttisesti, kun sitä testataan jollain seuraavista menetelmistä: OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B tai ISO 9888, tai

| — | aine hajoaa 28 päivän sisällä vähintään 60-prosenttisesti, kun sitä testataan jollain seuraavista menetelmistä: OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 tai ISO 14593, tai |
| --- | --- |

—

aine hajoaa 28 päivän sisällä vähintään 60-prosenttisesti, kun sitä testataan jollain seuraavista menetelmistä: OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 tai ISO 14593, tai

| — | aine hajoaa 28 päivän sisällä vähintään 80-prosenttisesti, kun sitä testataan jollain seuraavista menetelmistä: OECD 303 tai ISO 11733, tai |
| --- | --- |

—

aine hajoaa 28 päivän sisällä vähintään 80-prosenttisesti, kun sitä testataan jollain seuraavista menetelmistä: OECD 303 tai ISO 11733, tai

| — | niiden aineiden osalta, joihin edellä mainittuja testimenetelmiä ei voida soveltaa, voidaan esittää näyttöä siitä, että aine on vastaavalla tavalla biohajoava. |
| --- | --- |

—

niiden aineiden osalta, joihin edellä mainittuja testimenetelmiä ei voida soveltaa, voidaan esittää näyttöä siitä, että aine on vastaavalla tavalla biohajoava.

Hakijan on toimitettava asianmukaiset asiakirjat, käyttöturvallisuustiedotteet, testausselosteet ja/tai vakuutukset, joissa ilmoitetaan edellä tarkoitetut testimenetelmät ja tulokset ja joista käy ilmi tämän arviointiperusteen noudattaminen kaikkien käytettyjen pesuaineiden, kankaan pehmitteiden ja kompleksinmuodostajien osalta.

Metallikompleksivärit

| a) | Selluloosavärjäyksessä, jossa metallikompleksivärit ovat osa värjäysainekaavaa, jätevesien käsittelyyn (laitoksessa tai sen ulkopuolella) saa päästää alle 20 prosenttia kustakin käytetystä metallikompleksiväristä (prosessiin syötetystä määrästä).
  Kaikissa muissa värjäysprosesseissa, joissa metallikompleksivärit ovat osa värjäysainekaavaa, jätevesien käsittelyyn (laitoksessa tai sen ulkopuolella) saa päästää alle 7 prosenttia kustakin käytetystä metallikompleksiväristä (prosessiin syötetystä määrästä). |
| --- | --- |

a)

Selluloosavärjäyksessä, jossa metallikompleksivärit ovat osa värjäysainekaavaa, jätevesien käsittelyyn (laitoksessa tai sen ulkopuolella) saa päästää alle 20 prosenttia kustakin käytetystä metallikompleksiväristä (prosessiin syötetystä määrästä).

Kaikissa muissa värjäysprosesseissa, joissa metallikompleksivärit ovat osa värjäysainekaavaa, jätevesien käsittelyyn (laitoksessa tai sen ulkopuolella) saa päästää alle 7 prosenttia kustakin käytetystä metallikompleksiväristä (prosessiin syötetystä määrästä).

| b) | Vesiin joutuvat päästöt eivät saa käsittelyn jälkeen ylittää seuraavia arvoja: Cu 75 mg/kg (kuitu, lanka tai kangas); Cr 50 mg/kg; Ni 75 mg/kg. |
| --- | --- |

b)

Vesiin joutuvat päästöt eivät saa käsittelyn jälkeen ylittää seuraavia arvoja: Cu 75 mg/kg (kuitu, lanka tai kangas); Cr 50 mg/kg; Ni 75 mg/kg.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on joko annettava vakuutus siitä, ettei näitä metallikompleksivärejä ole käytetty, tai toimitettava testausselosteet, jolloin testauksessa on käytettävä seuraavia menetelmiä: kuparille ja nikkelille ISO 8288, kromille EN 1233.

2.4   Energiankulutus

Energiankulutus lasketaan lattiapäällysteiden valmistuksessa käytettynä prosessienergiana.

Teknisen lisäyksen mukaisesti lasketun prosessienergian on ylitettävä seuraava arvo (P = pistemäärä):

| Tuoteperhe | Raja-arvo
  (P) |
| --- | --- |
| Synteettiset matot | 8 |

Tuoteperhe

Raja-arvo

(P)

Synteettiset matot

8

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on laskettava tuotantoprosessin energiankulutus teknisessä lisäyksessä annettujen ohjeiden mukaisesti ja esitettävä tähän liittyvät tulokset ja todentamista tukevat asiakirjat.

3.   KÄYTTÖVAIHE

3.1   Vaarallisten aineiden päästöt

Seuraavia päästöarvoja ei saa ylittää:

| Aine | Vaatimus
  (kolmen päivän jälkeen) |
| --- | --- |
| Orgaanisten aineiden kokonaismäärä keräysalueella
  C6 – C16 (TVOC) | 0,25 mg/m3 ilmaa |
| Orgaanisten aineiden kokonaismäärä keräysalueella
  > C16 – C22 (TSVOC) | 0,03 mg/m3 ilmaa |
| Haihtuvien orgaanisten yhdisteiden kokonaismäärä ilman LCI:tä (6) | 0,05 mg/m3 ilmaa |

Aine

Vaatimus

(kolmen päivän jälkeen)

Orgaanisten aineiden kokonaismäärä keräysalueella

C6 – C16 (TVOC)

0,25 mg/m3 ilmaa

Orgaanisten aineiden kokonaismäärä keräysalueella

> C16 – C22 (TSVOC)

0,03 mg/m3 ilmaa

Haihtuvien orgaanisten yhdisteiden kokonaismäärä ilman LCI:tä (6)

0,05 mg/m3 ilmaa

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä prEN 15052- tai DIN ISO 16000-9 -päästötestin mukainen testitodistus.

4.   SOVELTUVUUS KÄYTTÖÖN

Tuotteen on sovelluttava käyttöön. Todennusaineistona voidaan käyttää soveltuvien ISO- tai CEN-testimenetelmien testituloksia tai muiden vastaavien testimenetelmien, kuten kansallisten testimenetelmien, tuloksia.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on toimitettava yksityiskohtaiset tiedot testimenetelmistä ja tuloksista sekä vakuutus siitä, että tuote soveltuu käyttöön kaikkien muiden tietojen perusteella, joiden mukaan loppukäyttäjä käyttää tuotetta asianmukaisella tavalla. Neuvoston direktiivin 89/106/ETY (7) mukaan tuotteen katsotaan soveltuvan käyttöön, jos se on yhdenmukaistetun standardin, eurooppalaisen teknisen hyväksynnän tai yhteisön tasolla tunnustetun yhdenmukaistamattoman teknisen eritelmän mukainen. Rakennusalan tuotteiden EY-vaatimustenmukaisuusmerkki ”CE” tarjoaa tuottajille helposti tunnistettavan tavan osoittaa tuotteiden vaatimustenmukaisuus, ja sitä voidaan pitää tässä yhteydessä riittävänä. Myös standardia CEN/TS 14472-2 voidaan käyttää tämän arviointiperusteen noudattamisen osoittamiseen.

5.   KULUTTAJILLE ANNETTAVAT TIEDOT

Tuotteen mukana on seurattava asianmukaiset käyttöohjeet, joissa annetaan neuvoja tuotteen oikeasta ja parhaasta yleisestä ja teknisestä käytöstä sekä sen ylläpidosta. Tuotepakkauksessa ja/tai tuotteen mukana seuraavissa asiakirjoissa on annettava seuraavat tiedot:

| a) | Tieto siitä, että tuotteelle on myönnetty EU:n ympäristömerkki sekä lyhyt mutta yksityiskohtainen selitys siitä, mitä tämä tarkoittaa; nämä tiedot annetaan ympäristömerkin kentässä 2 annettujen yleisten tietojen lisäksi. |
| --- | --- |

a)

Tieto siitä, että tuotteelle on myönnetty EU:n ympäristömerkki sekä lyhyt mutta yksityiskohtainen selitys siitä, mitä tämä tarkoittaa; nämä tiedot annetaan ympäristömerkin kentässä 2 annettujen yleisten tietojen lisäksi.

| b) | Tuotteen käyttöä ja ylläpitoa koskevia suosituksia. Näissä tiedoissa on korostettava kaikkia asiaankuuluvia ohjeita, jotka koskevat erityisesti tuotteiden käyttöä ja ylläpitoa. Tarpeen mukaan olisi viitattava tekijöihin, jotka liittyvät tuotteen käyttöön vaikeissa sääolosuhteissa tai muulla tavoin vaikeissa olosuhteissa; tällaisia tekijöitä ovat muun muassa pakkasenkestävyys/vedenläpäisevyys, tahrojenkestävyys, kemikaalien kestävyys, alla olevan pinnan tarpeelliset valmistelut sekä pesuohjeet ja suositellut pesuainetyypit ja pesuvälit. Tietoihin olisi myös sisällyttävä mahdollinen arvio tuotteen odotettavissa olevasta teknisestä käyttöiästä joko keskimääräisenä arvona tai arvojen vaihteluvälinä. |
| --- | --- |

b)

Tuotteen käyttöä ja ylläpitoa koskevia suosituksia. Näissä tiedoissa on korostettava kaikkia asiaankuuluvia ohjeita, jotka koskevat erityisesti tuotteiden käyttöä ja ylläpitoa. Tarpeen mukaan olisi viitattava tekijöihin, jotka liittyvät tuotteen käyttöön vaikeissa sääolosuhteissa tai muulla tavoin vaikeissa olosuhteissa; tällaisia tekijöitä ovat muun muassa pakkasenkestävyys/vedenläpäisevyys, tahrojenkestävyys, kemikaalien kestävyys, alla olevan pinnan tarpeelliset valmistelut sekä pesuohjeet ja suositellut pesuainetyypit ja pesuvälit. Tietoihin olisi myös sisällyttävä mahdollinen arvio tuotteen odotettavissa olevasta teknisestä käyttöiästä joko keskimääräisenä arvona tai arvojen vaihteluvälinä.

| c) | Tiedot kierrätys- tai käsittelyjärjestelmästä (selitys, josta kuluttaja saa tietoja tällaisen tuotteen mahdollisesti korkeasta suorituskyvystä). |
| --- | --- |

c)

Tiedot kierrätys- tai käsittelyjärjestelmästä (selitys, josta kuluttaja saa tietoja tällaisen tuotteen mahdollisesti korkeasta suorituskyvystä).

| d) | Tietoja EU:n ympäristömerkistä ja sen tuoteryhmistä, mukaan luettuna seuraava teksti (tai vastaava teksti): ”Lisätietoja EU:n ympäristömerkistä: http://www.ecolabel.eu”. |
| --- | --- |

d)

Tietoja EU:n ympäristömerkistä ja sen tuoteryhmistä, mukaan luettuna seuraava teksti (tai vastaava teksti): ”Lisätietoja EU:n ympäristömerkistä: http://www.ecolabel.eu”.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on toimitettava mallikappale pakkauksesta ja/tai tuotteen mukana toimitettavista tiedoista noudattaen standardia ISO 6347: ”Textile floor coverings – Consumer information”.

6.   YMPÄRISTÖMERKISSÄ OLEVAT TIEDOT

Ympäristömerkin kentässä 2 on oltava seuraava teksti:

| — | vaarallisten ja myrkyllisten aineiden käyttöä rajoitettu, |
| --- | --- |

—

vaarallisten ja myrkyllisten aineiden käyttöä rajoitettu,

| — | alhaisempi energiankulutus tuotantoprosesseissa, |
| --- | --- |

—

alhaisempi energiankulutus tuotantoprosesseissa,

| — | päästöjä vesistöihin rajoitettu, |
| --- | --- |

—

päästöjä vesistöihin rajoitettu,

| — | alhaisemmat terveysriskit elinympäristössä. |
| --- | --- |

—

alhaisemmat terveysriskit elinympäristössä.

---

(1)  EUVL 196, 16.8.1967, s. 1.

(2)  EYVL L 200, 30.7.1999, s. 1.

(3)  EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1.

(4)  Haihtuvilla orgaanisilla yhdisteillä tarkoitetaan kaikkia orgaanisia yhdisteitä, joiden höyrynpaine lämpötilassa 293,15 K on vähintään 0,01 kPa tai joilla on vastaava haihtuvuus tietyissä käyttöolosuhteissa.

(5)  EUVL L 344, 27.12.2005, s. 40.

LCI= Lowest Concentration of Interest (alhaisin merkitsevä pitoisuus).

(7)  EYVL L 40, 11.2.1989, s. 12.

Tekninen lisäys – tekstiililattiapäällysteet

ENERGIANKULUTUKSEN LASKEMINEN

Energiankulutus lasketaan tuotantoprosessissa (raaka-aineesta valmiiseen lattiapäällysteeseen) käytetyn energian (tuotantotilojen lämmitys pois luettuna) vuotuisena keskiarvona.

Synteettisten (uusiutumattomien) raaka-aineiden osalta laskelma alkaa käytetyn tuotteen valmistuksesta. Laskelmissa ei oteta huomioon raaka-aineiden energiasisältöä (ns. ”feedstock energy”).

Energiakulutuksen laskennassa on otettava huomioon vähintään 95 prosenttia raaka-aineiden tuotantoon tarvitusta energiasta. Laskelmissa ei oteta huomioon liimojen valmistuksessa tarvittua energiaa.

Laskelmissa käytettävä yksikkö on MJ/m2.

Eri polttoaineiden energiasisällöt annetaan jäljempänä.

Sähkönkulutuksella tarkoitetaan ulkopuoliselta toimittajalta ostettua sähköä.

Jos tuottajalta jää ylijäämäenergiaa, jota myydään sähkönä, höyrynä tai lämpönä, myyty määrä voidaan vähentää polttoaineenkulutuksesta. Laskelmissa otetaan huomioon ainoastaan lattiapäällysteiden tuotannossa tosiasiallisesti käytetty polttoaine.

Ympäristöparametrit

| A | = | Uusiutuvien raaka-aineiden ja kierrätettyjen uusiutumattomien raaka-aineiden osuus (%) (1) |
| --- | --- | --- |
| B | = | Uusiutuvien polttoaineiden osuus (%) |
| C | = | Sähkönkulutus (MJ/m2) |
| D | = | Polttoaineenkulutus (MJ/m2) |

A

=

Uusiutuvien raaka-aineiden ja kierrätettyjen uusiutumattomien raaka-aineiden osuus (%) (1)

B

=

Uusiutuvien polttoaineiden osuus (%)

C

=

Sähkönkulutus (MJ/m2)

D

=

Polttoaineenkulutus (MJ/m2)

Formula

Eri polttoaineiden energiasisältö esitetään seuraavassa taulukossa.

Polttoaineenkulutuksen laskennassa käytettävä taulukko

Tuotantojakso – vuosi:

Päiviä:

Alkaen:

saakka

| Polttoaine | Määrä | Yksikkö | Muuntokerroin | Energia
  (MJ) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Olki (15 % W) | | kg | 14,5 | |
| Pelletit (7 % W) | | kg | 17,5 | |
| Jätepuu (20 % W) | | kg | 14,7 | |
| Puuhake (45 % W) | | kg | 9,4 | |
| Turve | | kg | 20 | |
| Maakaasu | | kg | 54,1 | |
| Maakaasu | | Nm3 | 38,8 | |
| Butaani | | kg | 49,3 | |
| Kerosiini | | kg | 46,5 | |
| Bensiini | | kg | 52,7 | |
| Diesel | | kg | 44,6 | |
| Kaasuöljy | | kg | 45,2 | |
| Raskas polttoöljy | | kg | 42,7 | |
| Laiha hiili | | kg | 30,6 | |
| Antrasiitti | | kg | 29,7 | |
| Puuhiili | | kg | 33,7 | |
| Teollisuuskoksi | | kg | 27,9 | |
| Sähkö (verkosta) | | kWh | 3,6 | |
| Kokonaisenergia (MJ) | |

Polttoaine

Määrä

Yksikkö

Muuntokerroin

Energia

(MJ)

Olki (15 % W)

kg

14,5

Pelletit (7 % W)

kg

17,5

Jätepuu (20 % W)

kg

14,7

Puuhake (45 % W)

kg

9,4

Turve

kg

20

Maakaasu

kg

54,1

Maakaasu

Nm3

38,8

Butaani

kg

49,3

Kerosiini

kg

46,5

Bensiini

kg

52,7

Diesel

kg

44,6

Kaasuöljy

kg

45,2

Raskas polttoöljy

kg

42,7

Laiha hiili

kg

30,6

Antrasiitti

kg

29,7

Puuhiili

kg

33,7

Teollisuuskoksi

kg

27,9

Sähkö (verkosta)

kWh

3,6

Kokonaisenergia (MJ)

---

(1)  ”Uusiutuvien raaka-aineiden” ja/tai ”kierrätettyjen uusiutumattomien raaka-aineiden” käyttö on vapaaehtoista.

---

III Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN VI OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

| 17.12.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/17

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2009/968/YOS,

tehty 30 päivänä marraskuuta 2009,

Europolin tietojen luottamuksellisuutta koskevien sääntöjen hyväksymisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta 6 päivänä huhtikuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/371/YOS (1), jäljempänä ’Europol-päätös’, ja erityisesti sen 40 artiklan,

ottaa huomioon hallintoneuvoston esittämän ehdotuksen säännöiksi,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

sekä katsoo, että Europol-päätöksen mukaan neuvosto hyväksyy määräenemmistöllä ja Euroopan parlamenttia kuultuaan Europoliin kerättävien tai Europolin puitteissa vaihdettavien tietojen luottamuksellisuutta koskevat täytäntöönpanosäännöt, jäljempänä ’säännöt’,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

I   LUKU

MÄÄRITELMÄT JA SOVELTAMISALA

1 artikla

Määritelmät

Näissä säännöissä tarkoitetaan

| a) | ’tietojen käsittelyllä’ tai ’käsittelyllä’ kaikenlaisia toimintoja tai toimintasarjoja, joita kohdistetaan henkilötietoihin tai muihin kuin henkilötietoihin joko automaattista tietojenkäsittelyä käyttäen tai manuaalisesti, kuten tietojen keräämistä, tallentamista, järjestämistä, säilyttämistä, muokkaamista tai muuttamista, hakua, niitä koskevia kyselyjä, käyttöä, tietojen paljastamista siirtämällä, levittämällä tai asettamalla ne muutoin saataville, tietojen yhteensovittamista tai yhdistämistä sekä niiden käytön estämistä, niiden poistamista tai tuhoamista; |
| --- | --- |

a)

’tietojen käsittelyllä’ tai ’käsittelyllä’ kaikenlaisia toimintoja tai toimintasarjoja, joita kohdistetaan henkilötietoihin tai muihin kuin henkilötietoihin joko automaattista tietojenkäsittelyä käyttäen tai manuaalisesti, kuten tietojen keräämistä, tallentamista, järjestämistä, säilyttämistä, muokkaamista tai muuttamista, hakua, niitä koskevia kyselyjä, käyttöä, tietojen paljastamista siirtämällä, levittämällä tai asettamalla ne muutoin saataville, tietojen yhteensovittamista tai yhdistämistä sekä niiden käytön estämistä, niiden poistamista tai tuhoamista;

| b) | ’kolmannella osapuolella’ Europol-päätöksen 22 artiklan 1 kohdassa ja 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tahoja; |
| --- | --- |

b)

’kolmannella osapuolella’ Europol-päätöksen 22 artiklan 1 kohdassa ja 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tahoja;

| c) | ’turvallisuuskomitealla’ 4 artiklassa tarkoitettua jäsenvaltioiden ja Europolin edustajista koostuvaa komiteaa; |
| --- | --- |

c)

’turvallisuuskomitealla’ 4 artiklassa tarkoitettua jäsenvaltioiden ja Europolin edustajista koostuvaa komiteaa;

| d) | ’turvallisuuskoordinoijalla’ apulaisjohtajaa, jolle johtaja Europol-päätöksen 38 artiklan 2 kohdan nojalla määrää hänen muiden tehtäviensä lisäksi turvallisuuteen liittyvien asioiden koordinointia ja valvontaa koskevan tehtävän; |
| --- | --- |

d)

’turvallisuuskoordinoijalla’ apulaisjohtajaa, jolle johtaja Europol-päätöksen 38 artiklan 2 kohdan nojalla määrää hänen muiden tehtäviensä lisäksi turvallisuuteen liittyvien asioiden koordinointia ja valvontaa koskevan tehtävän;

| e) | ’turvallisuusvastaavilla’ Europolin johtajan nimeämää Europolin henkilöstöä, joka vastaa turvallisuuskysymyksistä 6 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

’turvallisuusvastaavilla’ Europolin johtajan nimeämää Europolin henkilöstöä, joka vastaa turvallisuuskysymyksistä 6 artiklan mukaisesti;

| f) | ’turvallisuusohjekirjalla’ näiden sääntöjen täytäntöönpanoa koskevaa ohjekirjaa, joka laaditaan 7 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

f)

’turvallisuusohjekirjalla’ näiden sääntöjen täytäntöönpanoa koskevaa ohjekirjaa, joka laaditaan 7 artiklan mukaisesti;

| g) | ’turvallisuusluokalla’ turvallisuusmerkintää, joka 10 artiklassa tarkoitetulla tavalla annetaan Europolin käsittelemälle tai sen välityksellä käsitellylle asiakirjalle; |
| --- | --- |

g)

’turvallisuusluokalla’ turvallisuusmerkintää, joka 10 artiklassa tarkoitetulla tavalla annetaan Europolin käsittelemälle tai sen välityksellä käsitellylle asiakirjalle;

| h) | ’turvatoimikokonaisuudella’ määrättyä turvatoimien kokonaisuutta, jota sovelletaan 10 artiklassa tarkoitettuihin Europolin turvallisuusluokkiin luokiteltuihin tietoihin; |
| --- | --- |

h)

’turvatoimikokonaisuudella’ määrättyä turvatoimien kokonaisuutta, jota sovelletaan 10 artiklassa tarkoitettuihin Europolin turvallisuusluokkiin luokiteltuihin tietoihin;

| i) | ’perussuojatasolla’ sitä suojatasoa, jota sovelletaan kaikkiin tietoihin, joita Europol käsittelee tai joiden käsittely tapahtuu sen välityksellä, lukuun ottamatta 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja, nimenomaan julkisiksi tiedoiksi merkittyjä tai sellaisiksi selvästi tunnistettavia tietoja; |
| --- | --- |

i)

’perussuojatasolla’ sitä suojatasoa, jota sovelletaan kaikkiin tietoihin, joita Europol käsittelee tai joiden käsittely tapahtuu sen välityksellä, lukuun ottamatta 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja, nimenomaan julkisiksi tiedoiksi merkittyjä tai sellaisiksi selvästi tunnistettavia tietoja;

| j) | ’henkilöstöllä’ Europol-päätöksen 39 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja väliaikaisia toimihenkilöitä ja sopimussuhteista henkilöstöä; |
| --- | --- |

j)

’henkilöstöllä’ Europol-päätöksen 39 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja väliaikaisia toimihenkilöitä ja sopimussuhteista henkilöstöä;

| k) | ’Europolin turvallisuusluokitelluilla tiedoilla’ mitä tahansa tietoja ja aineistoja missä tahansa muodossa, joiden luvaton ilmitulo saattaisi vaihtelevassa määrin vahingoittaa Europolin tai yhden tai useamman jäsenvaltion olennaisia etuja ja jotka edellyttävät 7 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määriteltyjen asianmukaisten turvatoimien soveltamista. |
| --- | --- |

k)

’Europolin turvallisuusluokitelluilla tiedoilla’ mitä tahansa tietoja ja aineistoja missä tahansa muodossa, joiden luvaton ilmitulo saattaisi vaihtelevassa määrin vahingoittaa Europolin tai yhden tai useamman jäsenvaltion olennaisia etuja ja jotka edellyttävät 7 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määriteltyjen asianmukaisten turvatoimien soveltamista.

2 artikla

Soveltamisala

1.   Näissä säännöissä vahvistetaan ne turvatoimet, joita on sovellettava kaikkiin tietoihin, joita Europol käsittelee tai joiden käsittely tapahtuu sen välityksellä.

2.   Europolin sekä Europol-päätöksen 8 artiklassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden kansallisten yksikköjen välisten viestintäkanavien on tarjottava näitä turvatoimia vastaava suojataso. Turvallisuuskomitea hyväksyy yhteisen standardin näitä viestintäkanavia varten.

3.   Liitteessä on yleiskatsaus 10 artiklassa tarkoitetuista Europolin turvallisuusluokista sekä vastaavista merkinnöistä, joita jäsenvaltiot tällä hetkellä soveltavat näihin turvallisuusluokkiin kuuluviin tietoihin. Kun jäsenvaltio ilmoittaa muille jäsenvaltioille ja Europolille turvallisuusluokkia koskeviin kansallisiin säännöksiinsä tai vastaaviin merkintöihin tehdyistä muutoksista, Europol laatii tarkistetun version liitteessä esitetystä yleiskatsauksesta. Turvallisuuskomitea tarkistaa vähintään kerran vuodessa, onko yleiskatsaus ajan tasalla.

II   LUKU

TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄT VELVOLLISUUDET

3 artikla

Jäsenvaltioiden velvollisuudet

1.   Jäsenvaltiot sitoutuvat huolehtimaan siitä, että niiden alueella Europolin tietoihin sovelletaan näiden sääntöjen nojalla vahvistettuja turvatoimia vastaavaa suojatasoa.

2.   Jäsenvaltiot sitoutuvat ilmoittamaan turvallisuuskoordinoijalle kaikista tietoturvaloukkauksista, jotka saattavat vaarantaa Europolin tai jäsenvaltion etuja. Jälkimmäisessä tapauksessa kyseiselle jäsenvaltiolle ilmoitetaan asiasta myös suoraan sen kansallisen yksikön kautta.

4 artikla

Turvallisuuskomitea

1.   Perustetaan turvallisuuskomitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden ja Europolin edustajista ja joka kokoontuu vähintään kaksi kertaa vuodessa.

2.   Turvallisuuskomitean tehtävänä on neuvoa Europolin hallintoneuvostoa ja johtajaa turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä, turvallisuusohjekirjan soveltaminen mukaan lukien.

3.   Turvallisuuskomitea vahvistaa työjärjestyksensä. Turvallisuuskoordinoija toimii turvallisuuskomitean kokousten puheenjohtajana.

5 artikla

Turvallisuuskoordinoija

1.   Turvallisuuskoordinoija vastaa yleisesti kaikista turvallisuuteen liittyvistä kysymyksistä, näissä säännöissä ja turvallisuusohjekirjassa vahvistetut turvatoimet mukaan lukien. Turvallisuuskoordinoija valvoo turvallisuusmääräysten täytäntöönpanoa ja ilmoittaa kaikista tietoturvaloukkauksista johtajalle. Vakavissa tapauksissa johtaja ilmoittaa asiasta hallintoneuvostolle. Jos tällaiset loukkaukset saattaisivat vaarantaa jäsenvaltion edut, myös tuolle jäsenvaltiolle ilmoitetaan asiasta.

2.   Turvallisuuskoordinoija on suoraan vastuussa Europolin johtajalle.

3.   Turvallisuuskoordinoijalla on oltava korkeimman tason turvallisuusselvitys siinä jäsenvaltiossa sovellettavan lainsäädännön ja sovellettavien määräysten mukaisesti, jonka kansalainen hän on.

6 artikla

Turvallisuusvastaavat

1.   Turvallisuusvastaavat tukevat johtajaa näissä säännöissä ja turvallisuusohjekirjassa vahvistettujen turvatoimien täytäntöönpanossa. Turvallisuusvastaavat ovat suoraan vastuussa turvallisuuskoordinoijalle. Turvallisuusvastaavien erityistehtävät ovat:

| a) | antaa ohjeita, apua ja neuvoja kaikille Europolissa toimiville henkilöille ja muille sellaisille Europoliin liittyvässä toiminnassa mukana oleville henkilöille, joita koskee erityinen pidättymistä tai luottamuksellisuutta koskeva velvollisuus, heidän hoitaessaan näiden sääntöjen sekä turvallisuusohjekirjan soveltamisalaan kuuluvia tehtäviään; |
| --- | --- |

a)

antaa ohjeita, apua ja neuvoja kaikille Europolissa toimiville henkilöille ja muille sellaisille Europoliin liittyvässä toiminnassa mukana oleville henkilöille, joita koskee erityinen pidättymistä tai luottamuksellisuutta koskeva velvollisuus, heidän hoitaessaan näiden sääntöjen sekä turvallisuusohjekirjan soveltamisalaan kuuluvia tehtäviään;

| b) | panna täytäntöön turvallisuusmääräykset, tutkia niiden loukkaukset ja ilmoittaa niistä välittömästi turvallisuuskoordinoijalle; |
| --- | --- |

b)

panna täytäntöön turvallisuusmääräykset, tutkia niiden loukkaukset ja ilmoittaa niistä välittömästi turvallisuuskoordinoijalle;

| c) | tarkistaa säännöllisesti turvatoimien riittävyys riskinarviointien perusteella; tätä varten he raportoivat turvallisuuskoordinoijalle pääsääntöisesti vähintään kerran kuussa ja poikkeustapauksissa muulloinkin, kun sitä pidetään tarpeellisena, ja antavat aiheellisia suosituksia ja neuvoja; |
| --- | --- |

c)

tarkistaa säännöllisesti turvatoimien riittävyys riskinarviointien perusteella; tätä varten he raportoivat turvallisuuskoordinoijalle pääsääntöisesti vähintään kerran kuussa ja poikkeustapauksissa muulloinkin, kun sitä pidetään tarpeellisena, ja antavat aiheellisia suosituksia ja neuvoja;

| d) | suorittaa heille näiden sääntöjen tai turvallisuusohjekirjan mukaisesti osoitetut tehtävät; ja |
| --- | --- |

d)

suorittaa heille näiden sääntöjen tai turvallisuusohjekirjan mukaisesti osoitetut tehtävät; ja

| e) | suorittaa turvallisuuskoordinoijan heille osoittamat muut mahdolliset tehtävät. |
| --- | --- |

e)

suorittaa turvallisuuskoordinoijan heille osoittamat muut mahdolliset tehtävät.

2.   Turvallisuusvastaavalla on oltava tehtäviensä edellyttämän tason turvallisuusselvitys siinä jäsenvaltiossa sovellettavan lainsäädännön ja sovellettavien määräysten mukaisesti, jonka kansalainen hän on.

7 artikla

Turvallisuusohjekirja, menettely ja sisältö

1.   Hallintoneuvosto hyväksyy turvallisuusohjekirjan turvallisuuskomiteaa kuultuaan.

2.   Turvallisuusohjekirjan tarkoituksena on antaa johdolle tehtävien hoidon vaatimat turvallisuussuuntaviivat ja tarpeellinen tuki sekä määritellä Europolin turvallisuuden hallinnointia koskeva toimintatapa. Turvallisuusohjekirja sisältää:

| a) | yksityiskohtaiset säännöt turvatoimista, joita Europolissa on sovellettava näiden sääntöjen 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun perussuojatason takaamiseksi ja jotka perustuvat Europol-päätöksen 35 artiklaan ja 41 artiklan 2 kohtaan ja joissa otetaan huomioon sen 40 artiklan 3 kohta; ja |
| --- | --- |

a)

yksityiskohtaiset säännöt turvatoimista, joita Europolissa on sovellettava näiden sääntöjen 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun perussuojatason takaamiseksi ja jotka perustuvat Europol-päätöksen 35 artiklaan ja 41 artiklan 2 kohtaan ja joissa otetaan huomioon sen 40 artiklan 3 kohta; ja

| b) | yksityiskohtaiset säännöt turvatoimista, jotka liittyvät 10 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuihin Europolin turvallisuusluokkiin ja vastaaviin turvatoimikokonaisuuksiin; turvallisuusohjekirjassa on myös otettava huomioon Europol-päätöksen 46 artikla. |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtaiset säännöt turvatoimista, jotka liittyvät 10 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuihin Europolin turvallisuusluokkiin ja vastaaviin turvatoimikokonaisuuksiin; turvallisuusohjekirjassa on myös otettava huomioon Europol-päätöksen 46 artikla.

3.   Turvallisuusohjekirja on tarkistettava säännöllisin väliajoin tai merkittävien muutosten jälkeen, jotta varmistetaan sen jatkuva soveltuvuus, riittävyys ja tehokkuus.

4.   Turvallisuusohjekirjaan tehtävät muutokset hyväksytään 1 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.

8 artikla

Järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyminen

1.   Hallintoneuvosto hyväksyy kaikki Europolin turvallisuusluokiteltujen tietojen käsittelyssä käytettävät Europolin järjestelmät turvallisuuskomiteaa kuultuaan ja saatuaan varmistuksen siitä, että järjestelmäkohtaisista turvallisuusvaatimuksista, tietoriskirekisteristä ja muusta merkityksellisestä aineistosta johtuvat vaaditut turvatoimet on toteutettu tehokkaasti. Alijärjestelmät ja etäpäätteet tai-työasemat on hyväksyttävä osana kaikkia järjestelmiä, joihin ne on liitetty.

2.   Hallintoneuvosto hyväksyy ja muuttaa järjestelmäkohtaiset turvallisuusvaatimukset turvallisuuskomiteaa kuultuaan. Näiden järjestelmäkohtaisten turvallisuusvaatimusten on oltava turvallisuusohjekirjan asiaa koskevien sääntöjen mukaiset.

9 artikla

Turvatoimien, sääntöjen ja turvallisuusohjekirjan noudattaminen

1.   Kaikkien Europolissa toimivien henkilöiden sekä muiden sellaisten Europoliin liittyvässä toiminnassa mukana olevien henkilöiden, joita koskee erityinen pidättymistä tai luottamuksellisuutta koskeva velvollisuus, on noudatettava näissä säännöissä ja turvallisuusohjekirjassa vahvistettuja turvatoimia.

2.   Johtaja, yhteystoimistot ja Europolin kansalliset yksiköt vastaavat näiden sääntöjen ja turvallisuusohjekirjan noudattamisen varmistamisesta 1 kohdan mukaisesti.

III   LUKU

YLEISET PERIAATTEET

10 artikla

Perussuojataso, turvallisuusluokat ja turvatoimikokonaisuudet

1.   Kaikki tiedot, joita Europol käsittelee tai joiden käsittely tapahtuu sen välityksellä, lukuun ottamatta nimenomaan julkisiksi tiedoiksi merkittyjä tai sellaisiksi selvästi tunnistettavia tietoja, luokitellaan perussuojatasolle sekä Europolissa että jäsenvaltioissa.

2.   Jäsenvaltioiden on 3 artiklan mukaisesti varmistettava 1 kohdassa tarkoitetun perussuojatason soveltaminen kansallisen lainsäädännön ja kansallisten määräysten mukaisilla toimilla, joihin kuuluvat muun muassa pidättymistä ja luottamuksellisuutta koskeva velvollisuus, tietoihin pääsyn rajoittaminen luvan saaneeseen henkilöstöön, henkilötietoja koskevat tietosuojavaatimukset sekä yleiset tekniset toimenpiteet ja menettelytavat tietoturvallisuuden varmistamiseksi, Europol-päätöksen 41 artiklan 2 kohta huomioon ottaen.

3.   Lisäturvatoimia edellyttävät tiedot luokitellaan tiettyyn Europolin turvaluokkaan, joka osoitetaan erityisellä merkinnällä. Tiedot luokitellaan turvaluokkaan vain, jos se on ehdottoman välttämätöntä, ja vain siksi ajaksi kuin on tarpeen.

4.   Käytetään seuraavia Europolin turvallisuusluokkia:

a)   ”RESTREINT UE/EU RESTRICTED”: (viranomaiskäyttö): tätä turvallisuusluokkaa sovelletaan sellaisiin tietoihin ja aineistoon, joiden luvattomasta ilmitulosta saattaisi olla haittaa Europolin, EU:n tai yhden tai useamman jäsenvaltion eduille.

b)   ”CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL”: (luottamuksellinen): tätä turvallisuusluokkaa sovelletaan sellaisiin tietoihin ja aineistoon, joiden luvaton ilmitulo saattaisi vahingoittaa Europolin, EU:n tai yhden tai useamman jäsenvaltion olennaisia etuja.

c)   ”SECRET UE/EU SECRET”: (salainen): tätä turvallisuusluokkaa sovelletaan sellaisiin tietoihin ja aineistoon, joiden luvaton ilmitulo saattaisi vahingoittaa vakavasti Europolin, EU:n tai yhden tai useamman jäsenvaltion olennaisia etuja.

d)   ”TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET”: (erittäin salainen): tätä turvallisuusluokkaa sovelletaan sellaisiin tietoihin ja aineistoon, joiden luvaton ilmitulo saattaisi vahingoittaa poikkeuksellisen vakavasti EU:n tai yhden tai useamman jäsenvaltion olennaisia etuja.

Turvallisuusluokitellut tiedot ja aineistot on varustettava turvallisuusluokkamerkinnän alle sijoitettavalla lisämerkinnällä (”Europol”), joka osoittaa, että ne ovat peräisin Europolista.

Kukin Europolin turvallisuusluokka liittyy tiettyyn Europolissa sovellettavaan turvatoimikokonaisuuteen. Kukin turvatoimikokonaisuus antaa eritasoisen suojan riippuen tietojen sisällöstä ja ottaen huomioon sen haitan, jonka luvaton pääsy tietoihin tai niiden luvaton levittäminen tai käyttö saattaisivat aiheuttaa Europolin tai jäsenvaltioiden eduille.

Eritasoisiin turvallisuusluokkiin merkittyjä tietoja kerättäessä on sovellettava vähintään korkeimpaan turvallisuusluokkaan luokitellun tiedon suojaukseen käytettyä tasoa. Tietokokonaisuudelle voidaan joka tapauksessa antaa korkeampi suojataso kuin sen yksittäisille osille.

Turvallisuusluokitellun asiakirjan käännökselle on annettava sama turvallisuusluokka ja sama suoja kuin alkuperäiselle asiakirjalle.

5.   Määritettäessä lisäehtoja, kuten tietojen jakelu vain tiettyjä tiedonvaihtokanavia käyttäen, jakelukielto tai erityinen jakelu tiedonsaantitarpeen mukaan, voidaan käyttää varoitusmerkintää. Varoitusmerkinnät määritellään turvallisuusohjekirjassa.

6.   Turvatoimikokonaisuudet koostuvat turvallisuusohjekirjassa määritetyistä erilaisista fyysisistä, teknisistä, organisatorisista tai hallinnollisista toimenpiteistä.

11 artikla

Turvallisuusluokan valinta

1.   Europolille tietoja toimittavan jäsenvaltion on vastattava näiden tietojen asianmukaisen turvallisuusluokan valinnasta 10 artiklan mukaisesti. Toimittaessaan tietoja Europolille jäsenvaltio merkitsee niihin tarvittaessa 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun Europolin turvallisuusluokan.

2.   Turvallisuusluokkaa valitessaan jäsenvaltioiden on otettava huomioon kansallisten määräystensä mukainen tietojen luokittelutapa, Europolin asianmukaisen toiminnan edellyttämä operatiivinen joustavuus sekä vaatimus, jonka mukaan lainvalvontatietojen luokittelun pitäisi olla poikkeuksellista ja että jos kyseisiä tietoja on luokiteltava, ne olisi luokiteltava alimpaan mahdolliseen turvallisuusluokkaan.

3.   Jos Europol jo käytettävissään olevien tietojen perusteella katsoo, että turvallisuusluokan valintaa on muutettava (esimerkiksi turvallisuusluokan laskeminen tai nostaminen taikka turvallisuusluokan nostaminen aiemmin perussuojatasoisen asiakirjan osalta), se ilmoittaa asiasta kyseiselle jäsenvaltiolle ja pyrkii pääsemään tuon jäsenvaltion kanssa sopimukseen asianmukaisesta turvallisuusluokasta. Europol ei saa määrittää, muuttaa, nostaa tai laskea turvallisuusluokkaa ilman tällaista sopimusta.

4.   Jos Europolin tuottamat tiedot perustuvat jäsenvaltion toimittamiin tietoihin tai jos ne sisältävät tällaisia tietoja, Europol määrittää kyseisen jäsenvaltion suostumuksella, riittääkö perussuojataso vai onko sovellettava jotain Europolin turvallisuusluokkaa.

5.   Jos Europol on itse tuottanut tiedot eivätkä ne perustu jäsenvaltion toimittamiin tietoihin tai sisällä tällaisia tietoja, Europol määrittää tällaisille tiedoille asianmukaisen turvallisuusluokan käyttäen turvallisuuskomitean vahvistamia perusteita. Europol merkitsee tarvittaessa kyseiset tiedot sen mukaisesti.

6.   Jos tiedot koskevat myös toisen jäsenvaltion olennaisia etuja, jäsenvaltioiden ja Europolin on tiedusteltava tuolta jäsenvaltiolta, onko tietoihin sovellettava turvallisuusluokkaa ja mitä turvallisuusluokkaa tällöin on sovellettava.

12 artikla

Turvallisuusluokkien muuttaminen

1.   Europolille tietoja toimittanut jäsenvaltio voi milloin hyvänsä vaatia, että valittua turvallisuusluokkaa muutetaan esimerkiksi siten, että sitä lasketaan tai nostetaan. Europol on velvollinen muuttamaan, nostamaan tai laskemaan turvallisuusluokkaa kyseisen jäsenvaltion toivomalla tavalla.

2.   Kyseisen jäsenvaltion on pyydettävä kyseessä olevan turvallisuusluokan laskemista tai poistamista heti, kun olosuhteet sen sallivat.

3.   Europolille tietoja toimittava jäsenvaltio voi määritellä sen ajanjakson, jonka aikana valittua turvallisuusluokkaa sovelletaan, sekä kyseiseen turvallisuusluokkaan tämän jälkeen mahdollisesti tehtävät muutokset.

4.   Jos Europol on määrittänyt perussuojatason tai turvallisuusluokan 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti, Europol voi muuttaa perussuojatasoa tai turvallisuusluokkaa ainoastaan kyseisen jäsenvaltion suostumuksella.

5.   Jos Europol on määrittänyt turvallisuusluokan 11 artiklan 5 kohdan mukaisesti, Europol voi muuttaa tätä turvallisuusluokkaa tai poistaa sen milloin hyvänsä kun se katsotaan tarpeelliseksi.

6.   Jos muille jäsenvaltioille on jo toimitettu tietoja, joiden turvallisuusluokkaa muutetaan tämän artiklan mukaisesti, Europol ilmoittaa tietojen vastaanottajille turvallisuusluokan muutoksesta.

13 artikla

Tietojen käsittely, tietoihin pääsy ja turvallisuusselvitys

1.   Europolin organisaatiossa tietoihin pääsevät ja niitä saavat pitää hallussaan ainoastaan ne henkilöt, joiden on työtehtäviensä tai velvollisuuksiensa vuoksi tarpeen saada tietoonsa kyseiset tiedot tai käsitellä niitä. Tietojen käsittelystä vastaavien henkilöiden osalta on oltava suoritettuna asianmukainen turvallisuusselvitys, ja heidän on lisäksi saatava erityiskoulutusta.

2.   Kaikista henkilöistä, jotka saattavat päästä Europolin käsittelemiin ja johonkin turvalllisuusluokkaan luokiteltaviin tietoihin, on tehtävä Europol-päätöksen 40 artiklan 2 kohdan ja turvallisuusohjekirjan mukaisesti turvallisuusselvitys. Turvallisuuskoordinoija myöntää turvallisuusselvitysmenettelyn tuloksen perusteella ja turvallisuusohjekirjan määräysten mukaisesti luvan niille henkilöille, joista on tehty turvallisuusselvitys asianmukaisella kansallisella tasolla ja joiden on työtehtäviensä tai velvollisuuksiensa vuoksi tarpeen saada tietoonsa johonkin Europolin turvallisuusluokkaan luokiteltuja tietoja. Turvallisuuskoordinoija tarkistaa säännöllisesti luvan asianmukaisuuden. Turvallisuuskoordinoija voi perustellusta syystä peruuttaa luvan välittömästi. Turvallisuuskoordinoija vastaa myös 3 kohdan täytäntöönpanosta.

3.   Turvallisuusluokkaan luokiteltuihin tietoihin pääsevät ainoastaan sellaiset henkilöt, joista on tehty asianmukaisen tason turvallisuusselvitys. Turvallisuuskoordinoija voi kuitenkin turvallisuusvastaavaa kuultuaan poikkeuksellisesti

| a) | myöntää henkilöille, joista on tehty ”CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” -tason turvallisuusselvitys, erityisen ja rajoitetun luvan päästä tiettyihin korkeintaan ”SECRET UE/EU SECRET” -tasolle turvallisuusluokiteltuihin tietoihin, jos heidän on työtehtäviensä tai velvollisuuksiensa vuoksi tietyssä tapauksessa tarpeen saada tietoonsa korkeammassa Europolin turvallisuusluokassa olevia tietoja; tai |
| --- | --- |

a)

myöntää henkilöille, joista on tehty ”CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” -tason turvallisuusselvitys, erityisen ja rajoitetun luvan päästä tiettyihin korkeintaan ”SECRET UE/EU SECRET” -tasolle turvallisuusluokiteltuihin tietoihin, jos heidän on työtehtäviensä tai velvollisuuksiensa vuoksi tietyssä tapauksessa tarpeen saada tietoonsa korkeammassa Europolin turvallisuusluokassa olevia tietoja; tai

| b) | myöntää ennen 2 kohdassa tarkoitetun turvallisuusselvityksen tuloksen saamista, ilmoitettuaan asiasta kansallisille toimivaltaisille viranomaisille ja edellyttäen, että nämä eivät ole kolmen kuukauden kuluessa esittäneet huomautuksia, väliaikaisen luvan päästä turvallisuusluokiteltuihin tietoihin enintään kuudeksi kuukaudeksi, jos se on Europolin edun mukaista. Turvallisuuskoordinoijan on ilmoitettava kyseisille kansallisille toimivaltaisille viranomaisille tällaisen väliaikaisen luvan myöntämisestä. Tällaisen väliaikaisen luvan myöntäminen ei oikeuta pääsemään ”SECRET UE/EU SECRET”- ja sitä korkeammalle tasolle turvallisuusluokiteltuihin tietoihin. |
| --- | --- |

b)

myöntää ennen 2 kohdassa tarkoitetun turvallisuusselvityksen tuloksen saamista, ilmoitettuaan asiasta kansallisille toimivaltaisille viranomaisille ja edellyttäen, että nämä eivät ole kolmen kuukauden kuluessa esittäneet huomautuksia, väliaikaisen luvan päästä turvallisuusluokiteltuihin tietoihin enintään kuudeksi kuukaudeksi, jos se on Europolin edun mukaista. Turvallisuuskoordinoijan on ilmoitettava kyseisille kansallisille toimivaltaisille viranomaisille tällaisen väliaikaisen luvan myöntämisestä. Tällaisen väliaikaisen luvan myöntäminen ei oikeuta pääsemään ”SECRET UE/EU SECRET”- ja sitä korkeammalle tasolle turvallisuusluokiteltuihin tietoihin.

4.   Tällaista lupaa ei myönnetä, jos jäsenvaltio on kyseisiä tietoja toimittaessaan erityisesti ilmoittanut, että turvallisuuskoordinoijalle 3 kohdassa annettua harkintavaltaa ei saa käyttää näiden tietojen osalta.

14 artikla

Kolmannet osapuolet

Tehdessään tietojen luottamuksellisuutta koskevia sopimuksia kolmansien osapuolien kanssa tai tehdessään Europol-päätöksen 22 artiklan 4 kohdan ja 23 artiklan 7 kohdan mukaisia sopimuksia Europol ottaa huomioon näissä säännöissä ja turvallisuusohjekirjassa vahvistetut periaatteet, joita on sovellettava tiedonvaihtoon tällaisten kolmansien osapuolten kanssa.

IV   LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

15 artikla

Sääntöjen tarkistaminen

Europolin hallintoneuvosto käsittelee näiden sääntöjen muuttamista koskevat ehdotukset ja esittää ne neuvoston hyväksyttäviksi Europol-päätöksen 40 artiklan 1 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.

16 artikla

Voimaantulo

Nämä säännöt tulevat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2010.

Tehty Brysselissä 30 päivänä marraskuuta 2009.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. ASK

---

(1)  EUVL L 121, 15.5.2009, s. 37.

1

---

LIITE

TURVALLISUUSLUOKKIEN VASTAAVUUSTAULUKKO

| Turvallisuusluokkien vastaavuustaulukko |
| --- |
| Europol (1) | TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET | SECRET UE/EU SECRET | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL | RESTREINT UE/EU RESTRICTED |
| Belgia | Très Secret
  Zeer Geheim | Secret
  Geheim | Confidentiel
  Vertrouwelijk | Diffusion restreinte
  Beperkte verspreiding |
| Bulgaria | СТРОГО СЕКРЕТНО | СЕКРЕТНО | ПОВЕРИТЕЛНО | ЗА СЛУЖЕБНО ПОЛЗВАНЕ |
| Tšekki | Přísně tajné | Tajné | Důvěrné | Vyhrazené |
| Tanska | Yderst hemmeligt | Hemmeligt | Fortroligt | Til tjenestebrug |
| Saksa | Streng geheim | Geheim | VS — Vertraulich | VS — Nur für den Dienstgebrauch |
| Viro | Täiesti Salajane | Salajane | Konfidentsiaalne | Piiratud |
| Irlanti | Top Secret | Secret | Confidential | Confidential |
| Kreikka | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Espanja | Secreto | Reservado | Confidencial | Difusión Limitada |
| Ranska | Très Secret Défense | Secret Défense | Confidentiel Défense | |
| Italia | Segretissimo | Segreto | Riservatissimo | Riservato |
| Kypros | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Latvia | Sevišķi slepeni | Slepeni | Konfidenciāli | Dienesta vajadzībām |
| Liettua | Visiškai slaptai | Slaptai | Konfidencialiai | Riboto naudojimo |
| Luxemburg | Très secret | Secret | Confidentiel | Diffusion restreinte |
| Unkari | Szigorúan titkos! | Titkos! | Bizalmas! | Korlátozott terjesztésű! |
| Malta | L-Ghola Segretezza | Sigriet | Kunfidenzjali | Ristrett |
| Alankomaat | BE Zeer geheim | STG Zeer geheim | STG Confidentieel | Vertrouwelijk |
| Itävalta | Streng geheim | Geheim | Vertraulich | Eingeschränkt |
| Puola | Ściśle Tajne | Tajne | Poufne | Zastrzeżone |
| Portugali | Muito Secreto | Secreto | Confidencial | Reservado |
| Romania | Strict secret de importanță deosebită | Strict secret | Secret | Secret de serviciu |
| Slovenia | Strogo tajno | Tajno | Zaupno | Interno |
| Slovakia | Prísne tajné | Tajné | Dôverné | Vyhradené |
| Suomi | Erittäin salainen | Salainen | Luottamuksellinen | Viranomaiskäyttö |
| Ruotsi | Kvalificerat hemlig | Hemlig | Hemlig | Hemlig |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |

Turvallisuusluokkien vastaavuustaulukko

Europol (1)

TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET

SECRET UE/EU SECRET

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL

RESTREINT UE/EU RESTRICTED

Belgia

Très Secret

Zeer Geheim

Secret

Geheim

Confidentiel

Vertrouwelijk

Diffusion restreinte

Beperkte verspreiding

Bulgaria

СТРОГО СЕКРЕТНО

СЕКРЕТНО

ПОВЕРИТЕЛНО

ЗА СЛУЖЕБНО ПОЛЗВАНЕ

Tšekki

Přísně tajné

Tajné

Důvěrné

Vyhrazené

Tanska

Yderst hemmeligt

Hemmeligt

Fortroligt

Til tjenestebrug

Saksa

Streng geheim

Geheim

VS — Vertraulich

VS — Nur für den Dienstgebrauch

Viro

Täiesti Salajane

Salajane

Konfidentsiaalne

Piiratud

Irlanti

Top Secret

Secret

Confidential

Confidential

Kreikka

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Espanja

Secreto

Reservado

Confidencial

Difusión Limitada

Ranska

Très Secret Défense

Secret Défense

Confidentiel Défense

Italia

Segretissimo

Segreto

Riservatissimo

Riservato

Kypros

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Latvia

Sevišķi slepeni

Slepeni

Konfidenciāli

Dienesta vajadzībām

Liettua

Visiškai slaptai

Slaptai

Konfidencialiai

Riboto naudojimo

Luxemburg

Très secret

Secret

Confidentiel

Diffusion restreinte

Unkari

Szigorúan titkos!

Titkos!

Bizalmas!

Korlátozott terjesztésű!

Malta

L-Ghola Segretezza

Sigriet

Kunfidenzjali

Ristrett

Alankomaat

BE Zeer geheim

STG Zeer geheim

STG Confidentieel

Vertrouwelijk

Itävalta

Streng geheim

Geheim

Vertraulich

Eingeschränkt

Puola

Ściśle Tajne

Tajne

Poufne

Zastrzeżone

Portugali

Muito Secreto

Secreto

Confidencial

Reservado

Romania

Strict secret de importanță deosebită

Strict secret

Secret

Secret de serviciu

Slovenia

Strogo tajno

Tajno

Zaupno

Interno

Slovakia

Prísne tajné

Tajné

Dôverné

Vyhradené

Suomi

Erittäin salainen

Salainen

Luottamuksellinen

Viranomaiskäyttö

Ruotsi

Kvalificerat hemlig

Hemlig

Hemlig

Hemlig

Yhdistynyt kuningaskunta

Top Secret

Secret

Confidential

Restricted

---

(1)  Merkintä ”Europol” lisätään turvallisuusluokkamerkinnän alle.

---

IV Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

ETA:n sekakomitea

| 17.12.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/23

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 191/08/KOL,

tehty 17 päivänä maaliskuuta 2008,

tutkimus- ja kehitystoiminnassa käytettävästä palkattomasta työvoimasta (Norja)

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN (1), joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (2) ja erityisesti sen 61–63 artiklan sekä pöytäkirjan 26,

ottaa huomioon EFTAn jäsenvaltioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta (3) ja erityisesti sen 24 artiklan,

ottaa huomioon valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 ja 3 kohdan ja II osan 4 artiklan 4 kohdan, 6 artiklan ja 7 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon valvontaviranomaisen valtiontuen suuntaviivat (4) ETA-sopimuksen 61 ja 62 artiklan soveltamisesta ja tulkinnasta ja erityisesti niiden tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävää tukea käsittelevän luvun,

ottaa huomioon valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan ja II osan 6 artiklan mukaisesti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 8 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyn valvontaviranomaisen päätöksen N:o 59/06/KOL,

on mainitun säännöksen (5) mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa,

sekä katsoo seuraavaa:

I   TOSISEIKAT

1.   MENETTELY

Norjan viranomaiset ilmoittivat 14 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä Norjan EU-edustuston kirjeellä, jolla toimitettiin eteenpäin 5 päivänä lokakuuta 2005 päivätty Norjan kauppa- ja teollisuusministeriön kirje, valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti ehdotuksesta uudeksi valtiontukiohjelmaksi, jolla tuettaisiin palkattoman työvoiman käyttöä tutkimus- ja kehitystoiminnassa. Valvontaviranomainen vastaanotti kirjeet ja kirjasi ne saapuneiksi 17 päivänä lokakuuta 2005 (tapaus N:o 346675). Ehdotetusta ohjelmasta käytetään jäljempänä nimitystä ’palkaton T&K-henkilöstö -ohjelma’.

Valvontaviranomainen ilmoitti Norjan viranomaisille 8 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma N:o 364666) ja sitä seuranneessa kirjeenvaihdossa (6), että se oli päättänyt käynnistää valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 6 artiklassa tarkoitetun menettelyn palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman osalta, ja kehotti Norjan viranomaisia esittämään huomautuksensa päätöksestä.

Norjan viranomaiset esittivät huomautuksensa 19 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä Norjan EU-edustuston kirjeellä, jolla toimitettiin eteenpäin 11 päivänä huhtikuuta 2006 päivätty valtionhallinnosta ja sen uudistamisesta vastaavan ministeriön kirje ja 7 päivänä huhtikuuta 2006 päivätty kauppa- ja teollisuusministeriön kirje. Valvontaviranomainen vastaanotti kirjeen ja kirjasi sen saapuneeksi 20 päivänä huhtikuuta 2006 (tapahtuma N:o 370829).

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehty päätös N:o 59/06/KOL (7) julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa. Valvontaviranomainen on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa. Valvontaviranomainen ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta.

Norjan viranomaiset esittivät 15 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä valtionhallinnosta ja sen uudistamisesta vastaavan ministeriön sähköisesti toimittamalla kirjeellä (tapahtuma N:o 465311) koosteen tiedoista, jotka oli annettu epävirallisessa yhteydenpidossa puhelimen ja sähköpostin välityksellä vuoden 2007 ja tammikuun 2008 aikana.

2.   EHDOTETUN TOIMENPITEEN KUVAUS

2.1   PALKATON T&K-HENKILÖSTÖ -OHJELMAN TARKOITUS, OIKEUSPERUSTA JA TOIMINTA

Lainvalmisteluasiakirjoista ilmenee, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman yleistavoitteena on kannustaa erityisesti pieniä yrityksiä, kuten yksityisyrittäjiä ja yhden hengen yrityksiä, lisäämään investointeja tutkimus- ja kehitystoimintaan. (8) Uuden ohjelman erityisenä tavoitteena on kannustaa henkilöiden toimintaa tutkimus- ja kehitystoimintaan suuntautuneissa yrityksissä, jotka toimintansa alkuvaiheessa ovat usein riippuvaisia työvoimasta, jolle ei voida maksaa palkkaa. Norjan viranomaiset katsovat tutkimus- ja kehitystoimintaan suuntautuvien yritysten olevan tärkeitä tutkimuksesta saatavan lisäarvon ja innovaatioiden vuoksi.

Norjan viranomaiset ovat perustelleet palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman käyttöönottoa tarkemmin sillä, että nykyisestä ”Skattefunn-ohjelmasta” (9) ei voida tukea palkatonta työvoimaa, joka osallistuu yksityisyrittäjien tai yhden hengen yritysten (10) harjoittamaan tutkimus- ja kehitystoimintaan, sillä Skattefunn-ohjelma on verovähennysohjelma. Viranomaiset ovat selittäneet, että Skattefunn-ohjelmasta myönnetään tukea tutkimus- ja kehitystoimintaan verovähennyksinä (tai verohyvityksinä), jolloin yrityksen maksettavaksi määrätystä verosta vähennetään tietty prosenttiosuus tukikelpoisista kustannuksista. Norjan viranomaiset ovat kuitenkin katsoneet, ettei olisi yleisen verolainsäädännön mukaista vähentää veroina maksettavasta määrästä summaa, joka ei perustu todellisiin tukikelpoisiin kustannuksiin vaan palkattoman työvoiman käyttöön eli ”kustannuksiin”, joita ei ole aiheutunut, koska palkkaa ei ole maksettu, ja jotka eivät näy yrityksen kirjanpidossa. Tämän vuoksi on katsottu, ettei palkatonta työvoimaa voida määritellä Skattefunn-ohjelman mukaiseksi tukikelpoiseksi kustannukseksi.

Edellä esitetyn perusteella Norjan viranomaiset ehdottivat palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman perustamista. Ohjelmasta aiottiin myöntää tutkimus- ja kehitystoimintaan osallistuvalle palkattomalle työvoimalle taloudellista tukea, joka olisi verovapaata. Norjan viranomaiset katsovat, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmalla oikaistaan tai täydennetään nykyistä Skattefunn-ohjelmaa.

Ilmoituksessaan Norjan viranomaiset totesivat myös, että useilla yrityksillä on hankkeita, jotka on hyväksytty Skattefunn-ohjelmaan, mutta joiden yhteydessä yritykset eivät ole kuitenkaan voineet hyötyä verovähennyksistä (tai ne ovat joutuneet maksamaan takaisin verovähennystä vastaavan summan), koska kyseisissä hankkeissa käytettiin palkatonta työvoimaa. Tämän vuoksi Norjan viranomaiset päättivät ottaa käyttöön ”korvausjärjestelmän” (11), josta yrityksille voitaisiin korvata niiden tutkimus- ja kehityshankkeisiin vuosina 2002–2004 kohdistuneet taloudelliset menetykset, jotka aiheutuivat siitä, ettei Skattefunn-ohjelma kattanut palkatonta työvoimaa. Päätöksessään käynnistää palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmaan liittyvä muodollinen tutkintamenettely valvontaviranomainen katsoi, että yrityksille korvausjärjestelmän puitteissa myönnettävä tuki täyttäisi vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa (12) säädetyt vähämerkityksisen tuen vaatimukset. Muodollinen tutkintamenettely ei kattanut korvausjärjestelmää.

Norjan hallituksen Norjan parlamentille antamassa alkuperäisessä talousarvioehdotuksessa (13) ja parlamentaarisen valiokunnan siitä parlamentille antamassa suosituksessa (14) Norjan hallitus ehdotti yhteensä 70 miljoonan Norjan kruunun (15) varaamista palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmaa ja Skattefunn-ohjelmaa varten. Koska valvontaviranomaiselta ei ole vielä saatu hyväksyntää, palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta ei ole maksettu varoja. Norjan viranomaisten mukaan ohjelman vuotuisen talousarvion odotetaan olevan enintään noin 50 miljoonaa Norjan kruunua (16).

Hyväksyessään alkuperäisen talousarvion palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmaa varten 17 päivänä kesäkuuta 2005 Norjan parlamentti hyväksyi myös ehdotuksen Norjan tulo- ja varallisuusverolain muuttamiseksi. Ehdotus sisälsi säännöksiä, jotka koskivat palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta myönnettävään rahoitukseen sovellettavaa verotuskohtelua ja enimmäisveromääriä, jäljempänä ’palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmaa koskeva verolaki’ (17).

Talousarvion ja palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmaa koskevan verolain hyväksymisen lisäksi Norjan kauppa- ja teollisuusministeriö on laatinut suuntaviivaluonnoksen palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman täytäntöönpanosta, jäljempänä ’palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman suuntaviivat’ (18). Suuntaviivaluonnoksessa esitetään, että ”Norges forskningsråd” (Norjan tutkimusneuvosto) vastaa ohjelman hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta.

Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman suuntaviivoista ilmenee, että tukikelpoisten hankkeiden on sisällettävä tutkimus- ja kehitystoimintaa, jota suorittavalle henkilölle ei makseta palkkaa tai muuta korvausta. Ohjelma ei kata henkilöitä, jotka saavat korvauksen muista julkisista varoista (19).

Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman suuntaviivojen mukaan tukikelpoisia hankkeita ovat:

| i) | Hankkeet, joihin kuuluu suunniteltua tutkimusta tai uuden tiedon ja taitojen hankkimiseen pyrkiviä kriittisiä tutkimuksia, joiden tavoitteena on käyttää näitä tietoja uusien tuotteiden, prosessien tai palveluiden kehittämiseen tai olemassa olevien tuotteiden, prosessien tai palveluiden huomattavaan parantamiseen. Hankkeet kattavat myös tällaisen tutkimuksen harjoittamiseen, erityisesti geneerisen teknologian validointiin, tarvittavien monimutkaisten järjestelmien komponenttien luomisen vaihtoehdon ii) soveltamisalaan kuuluvia prototyyppejä lukuun ottamatta (20). |
| --- | --- |

i)

Hankkeet, joihin kuuluu suunniteltua tutkimusta tai uuden tiedon ja taitojen hankkimiseen pyrkiviä kriittisiä tutkimuksia, joiden tavoitteena on käyttää näitä tietoja uusien tuotteiden, prosessien tai palveluiden kehittämiseen tai olemassa olevien tuotteiden, prosessien tai palveluiden huomattavaan parantamiseen. Hankkeet kattavat myös tällaisen tutkimuksen harjoittamiseen, erityisesti geneerisen teknologian validointiin, tarvittavien monimutkaisten järjestelmien komponenttien luomisen vaihtoehdon ii) soveltamisalaan kuuluvia prototyyppejä lukuun ottamatta (20).

| ii) | Hankkeet, joissa on tavoitteena tuottaa uutta tietoa, tietämystä tai asiantuntemusta, jonka oletetaan hyödyttävän yritystä sen kehittäessä uusia tai parempia tuotteita, palveluita tai tuontantomenetelmiä. Ohjelmasta voidaan tukea myös toimintaa, jossa teollisesta tutkimuksesta saadut tulokset muutetaan suunnitelmaksi tai hankkeeksi luoda uusia parannettuja tuotteita, palveluita tai tuotantomenetelmiä, sekä prototyypin kehittämistä tai pilottihanketta, joita ei voida hyödyntää kaupallisesti (21). |
| --- | --- |

ii)

Hankkeet, joissa on tavoitteena tuottaa uutta tietoa, tietämystä tai asiantuntemusta, jonka oletetaan hyödyttävän yritystä sen kehittäessä uusia tai parempia tuotteita, palveluita tai tuontantomenetelmiä. Ohjelmasta voidaan tukea myös toimintaa, jossa teollisesta tutkimuksesta saadut tulokset muutetaan suunnitelmaksi tai hankkeeksi luoda uusia parannettuja tuotteita, palveluita tai tuotantomenetelmiä, sekä prototyypin kehittämistä tai pilottihanketta, joita ei voida hyödyntää kaupallisesti (21).

Norjan viranomaiset ovat todenneet, että nämä tukikelpoisten tutkimus- ja kehityshankkeiden määritelmät vastaavat nykyisessä Skattefunn-ohjelmassa tukikelpoisiksi määriteltyjä tutkimus- ja kehityshankkeita. Norjan viranomaiset itse asiassa tarkoittavat palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman tukikelpoisilla hankkeilla hankkeita, jotka täyttävät Skattefunn-ohjelman kriteerit tai jotka on hyväksytty Skattefunn-ohjelmaan (22).

Kuten edellä mainittiin, palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta vastaa Norjan tutkimusneuvosto. Neuvosto toimii myös sihteeristönä ja hallintoelimenä, joka arvioi, täyttävätkö hankkeet Skattefunn-ohjelman tukikelpoisuusvaatimukset (23). Norjan viranomaiset ovat todenneet, että tukikelpoinen tutkimus- ja kehitystoiminta määritellään samalla tavoin sekä Skattefunn-ohjelmassa että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmassa ja että sama hallintoelin arvioi molempien ohjelmien osalta, ovatko hankkeet tukikelpoisia. Näiden ohjelmien täytäntöönpano on siis tiiviisti koordinoitua. Tarkoituksena on, että tukikelpoiselle tutkimus- ja kehitystoiminnalle tukea hakevien hakijoiden tarvitsee täyttää ainoastaan yksi hakulomake, jossa hakija voi valita, hakeeko hän tukea palkatulle ja/tai palkattomalle työvoimalle, jota käytetään kyseisessä tutkimus- ja kehitystoiminnassa (24). Lisäksi palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta myönnettävä taloudellinen tuki otetaan huomioon, kun hakijat hakevat tukea myös Skattefunn-ohjelmasta. Kokonaistuen enimmäismäärä määräytyy tällöin jälkimmäisen ohjelman enimmäistukimäärän mukaan (25). Itse asiassa Norjan viranomaiset ovat todenneet, että näiden kahden ohjelman ainoa ero on siinä, minkätyyppiset kustannukset (palkattu vai palkaton työvoima) ovat tukikelpoisia ja missä muodossa tuki myönnetään (verovähennyksenä vai verovapaana tukena).

Lisäksi Norjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta myönnettävän tuen edellytyksenä on, ettei hanketta ole käynnistetty ennen tuen hakemista (26).

2.2   TUENSAAJAT

Ilmoituksessaan Norjan viranomaiset totesivat, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta voivat hakea tukea kaikki Norjassa verovelvolliset veronmaksajat, mukaan luettuna kaikki yritykset riippumatta niiden koosta, toimialasta tai sijaintialueesta (27). Yhteistyöhankkeisiin osallistuvat yritykset voivat myös saada ohjelmasta tukea (28).

Norjan viranomaiset ilmoittivat, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelma kattaa keskisuuret ja suuret yritykset, koska ohjelma haluttiin pitää yhdenmukaisena Skattefunn-ohjelman kanssa (josta kaikki yritykset koosta riippumatta voivat hakea tukea). Norjan viranomaiset totesivat tässä yhteydessä, että ”tästä syystä palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman tuensaajien määrittelyyn ei sisälly muodollista suuriin yrityksiin kohdistuvaa syrjintää” (korostus lisätty) (29).

Norjan viranomaiset ovat kuitenkin selventäneet, että käytännössä palkaton T&K-henkilöstö -ohjelma on tarkoitettu ainoastaan yksityisyrittäjille ja yhden hengen yrityksille: ”Vaikka ohjelma kattaa kaikenkokoiset yritykset, ohjelman luonne (tuki palkattomalle työvoimalle) antaa ymmärtää, että kannustava vaikutus on merkittävin yksityisyrittäjille ja yhden hengen yrityksille” (30). Viranomaiset ovat myös todenneet, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelma ”on tarkoitettu ensisijaisesti uusille teknologiayrityksille, jotka eivät pysty maksamaan palkkaa T&K-toimintaan osallistuville henkilöille” ja että ”ohjelmalla ei ole merkitystä tavallisille keskisuurille tai suurille yrityksille, koska palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta myönnetään tukea palkatonta työtä tekevälle tutkimus- ja kehityshenkilöstölle, joka ei saa työstään palkkaa tai muuta korvausta” (31).

Tämän perusteella Norjan viranomaiset ovat todenneet, että ”yritykset, joiden vuotuinen liikevaihto tai vuositaseen loppusumma vastaa EFTAn valvontaviranomaisen antamaa keskisuurten yritysten määritelmää, eivät käytännössä saa tukea palkattomalle työvoimalle” (32). Viranomaiset lisäsivät, että ”suuremmat yritykset käyttävät yleensä palkattua tutkimus- ja kehityshenkilöstöä Skattefunn-hankkeen varsinaisessa tutkimus- ja kehitystoiminnassa” ja että ”tällaisen henkilöstön palkkakuluista voi saada veronpalautuksia Skattefunn-ohjelmasta, joten suuremmilla yrityksillä ei ole tarvetta eikä perusteita hakea tukea palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta” (33).

Norjan viranomaiset ovat lisäksi todenneet, että koska tukikelpoisen hankkeen enimmäistukimäärä on sama riippumatta siitä, myönnetäänkö tuki pelkästään Skattefunn-ohjelman mukaisena verovähennyksenä vai verovähennyksen ja palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman tuen yhdistelmänä, tämä ei kannusta suuria yrityksiä hakemaan tukea molemmista ohjelmista.

Tämän vuoksi Norjan viranomaiset ilmoittivat valvontaviranomaiselle 15 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma N:o 465311), että ”ohjelma on virallisesti rajattu valvontaviranomaisen antamaan mikroyritysten ja pienten yritysten määritelmään”.

2.3   TUKIKELPOISET KUSTANNUKSET JA TUKI-INTENSITEETTI

Norjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman mukaiset tukikelpoiset kustannukset koostuvat tukikelpoiseen hankkeeseen liittyvistä palkattoman työvoiman kustannuksista (34). Norjan viranomaiset ovat todenneet, että sopivan tuntitaksan (tuntitaksojen) määrittäminen palkattomalle työvoimalle on vaikeaa, koska henkilön muodollinen pätevyys ei aina kuvaa henkilön kykyä toteuttaa tutkimus- ja kehityshankkeita, ja että asianmukaista koulutusta, kokemusta ja toimialaa vastaavien erillisten taksojen määrittäminen on hankalaa. Tästä syystä viranomaiset päättivät käyttää samaa tuntitaksaa palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta myönnettävää tukea laskettaessa.

Norjan viranomaiset ehdottivat, että tuntitaksaksi lasketaan 1,6 promillea teollisuustyöntekijän vuoden 2005 nimellisestä vuosipalkasta (348 300 Norjan kruunua) (35), jolloin tuntitaksaksi tulee 557,28 Norjan kruunua, joka pyöristettiin yksinkertaisuuden vuoksi 500 Norjan kruunuun. Kauppa- ja teollisuusministeriö voi muuttaa 500 Norjan kruunun tuntitaksaa yleisen palkkakehityksen perusteella.

Tuntitaksan laskemisessa käytetty menetelmä (1,6 promillea nimellisestä vuosipalkasta) on Norjan tutkimusneuvoston kehittämä. Tässä yhteydessä Norjan viranomaiset ovat todenneet, että työntekijöiden tuntitaksa voidaan määrittää helposti vuotuisen keskipalkan (joka perustuu tilastoihin) ja vuoden aikana tehtyjen keskimääräisten työtuntien avulla. Norjan tutkimusneuvosto kuitenkin halusi yksinkertaistaa tuen myöntämistä tutkimus- ja kehitystoimintaan vielä enemmän. Tutkimusneuvosto kehitti menetelmän, jossa tuntitaksa ei koostu ainoastaan i) pelkistä palkkakuluista vaan myös ii) ”muista toimintakuluista”, jotka lasketaan työntekijää kohti ja joihin kuuluu a) palkkaan liittyvät sosiaalikulut (eläke- ja sosiaaliturvamaksut jne.), b) laitekustannukset työntekijää kohti (puhelimen, tietokoneen/atk-laitteiden, kopiokoneen jne. käyttö), c) sähköstä, lämmityksestä, toimitilojen vuokrasta, ruokala- ja palveluhenkilökunnasta ja tilapäisestä tukihenkilöstöstä aiheutuvat yleiskustannukset ja d) työvälineiden ja toimistotarvikkeiden vuokraamisesta/ostamisesta aiheutuvat kulut.

”Palkattoman työvoiman” tuntitaksa ei siis kata pelkkiä palkkakuluja vaan myös työntekijää kohti laskettavat ”muut toimintakulut” (36).

Menetelmän kehittämistä varten Norjan tutkimusneuvosto tarkasti useiden norjalaisten yritysten kirjanpitotiedot, joista ilmeni, että vuotuiset toimintakulut olivat keskimäärin noin 1,8 kertaa korkeammat kuin vuotuiset palkkakulut (joihin kuuluivat sosiaalikulut) (37). Koska vuotuisiin palkkakuluihin sisältyi sosiaalikulut (joiden osuus palkasta oli 40 prosenttia), ne korjattiin, minkä jälkeen keskimääräiset toimintakulut olivat 2,52 kertaa suuremmat kuin pelkät palkkakulut. Kun tämä luku jaettiin vuoden aikana tehdyillä keskimääräisillä työtunneilla (1 500) (38), tuntikohtaiset toimintakulut olivat 1,68 promillea (joka pyöristettiin 1,6 promilleen) pelkistä vuotuisista palkkakuluista. Tämän vuoksi palkattoman työvoiman tuntitaksan (joka kattaa pelkät palkkakulut ja ”muut toimintakulut”) lasketaan olevan 1,6 promillea vuosipalkasta.

Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman suuntaviivoissa määrätään, että tukikelpoisiin palkattoman työvoiman kustannuksiin sovelletaan kiinteää 2 miljoonan Norjan kruunun vuotuista enimmäismäärää yritystä kohden (39).

Palkattoman työvoiman ja hankkeen muita kustannuksia valvotaan vaatimalla niistä kirjanpitäjän varmennus jokaista tukihakemusta varten (40). ”Muut toimintakulut” voidaan varmentaa laskuista, mutta koska palkattoman työvoiman ilmoitetuista työtunneista ei ole todisteita, Norjan viranomaiset ovat esittäneet, että yrityksiä vaaditaan kirjaamaan kunkin henkilön osalta päivämäärä, tehtävä, tehty tuntimäärä ja henkilön nimi. Jos hankkeeseen osallistuu useampi kuin yksi henkilö, sekä palkatonta työtä tehneen henkilön että hankkeesta vastuussa olevan henkilön on allekirjoitettava kyseiset tiedot. Lisäksi Norjan tutkimusneuvosto voi vähentää ilmoitettujen työtuntien määrää, jos menettelyn aikana käy ilmi, että ilmoitettu tuntimäärä on virheellinen.

Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman suuntaviivoissa (41) määrätään, että ohjelmasta myönnettyihin tukiin sovelletaan Norjan tulo- ja varallisuusverotusta koskevan lain 16 pykälän 40 momentissa asetettuja rajoja. Skattefunn-ohjelma perustuu tähän säännökseen, jossa säädetään, että pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) ollessa kyseessä enintään 20 prosentin tuki-intensiteetti on hyväksyttävä.

Norjan viranomaisten ilmoituksessaan (42) antamien tietojen perusteella pk-yrityksille myönnettävän tuen bruttointensiteetti on 27,8 prosenttia. Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta maksetaan tukea, jonka osuus tukikelpoisista kustannuksista on 20 prosenttia (43). Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmaa koskevan verolain mukaan tuet ovat kuitenkin vapaita yritysverosta, joka on tällä hetkellä 28 prosenttia. Tämän vuoksi tukikelpoisiin kustannuksiin myönnettävä 20 prosentin verovapaa tuki vastaa näihin kustannuksiin myönnettävää 27,8 prosentin verotettavaa tukea. Tuen bruttointensiteetti on siis 27,8 prosenttia.

Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta myönnettyä tukea tarkastellaan yhdessä Skattefunn-ohjelmasta myönnetyn tuen kanssa, ja ensiksi mainitusta ohjelmasta myönnetty tuki otetaan huomioon, kun lasketaan jälkimmäisestä ohjelmasta myönnettävän tuen enimmäismäärää. Skattefunn-ohjelman mukaan pk-yrityksille myönnettävän tuen kokonaismäärä saa olla enintään 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, jotka puolestaan saavat olla enintään 4 miljoonaa Norjan kruunua yritystä kohden vuodessa. Jos taloudellisen tuen kokonaismäärä ylittää Skattefunn-ohjelmassa asetetut ylärajat, verovähennyksen määrää vähennetään vastaavasti. Norjan viranomaiset ovat tarkentaneet, että näillä ylärajoilla ei kuitenkaan ole vaikutusta siihen, että palkattoman työvoiman kustannukset eivät saa missään tapauksessa ylittää edellä mainittua 2 miljoonan Norjan kruunun enimmäismäärää yritystä kohden vuodessa. Norjan viranomaiset ovat lisäksi todenneet, että jos hankkeeseen myönnetään tukea palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta sekä julkista tukea muualta kuin Skattefunn-ohjelmasta ja jos tuen yhteismäärä ylittää kokonaistuen enimmäismäärän, palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta myönnettävää tukea vähennetään.

2.4   OHJELMAN TALOUSARVIO JA KESTO

Kuten edellä mainittiin, Norjan viranomaiset arvioivat palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman tulevan vuotuisen talousarvion olevan enintään noin 50 miljoonaa Norjan kruunua.

Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman ilmoitettiin olevan kestoltaan rajoittamaton. Norjan viranomaiset kuitenkin ilmoittivat 15 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma N:o 465311), että ohjelman enimmäiskesto kytkettäisiin tutkimus- ja kehitystyötä sekä innovaatiotoimintaa koskevien nykyisten valtiontuen suuntaviivojen, jäljempänä ’T&K&I-suuntaviivat’, voimassaoloon, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013. Norjan viranomaiset ovat tietoisia siitä, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman keston pidentäminen edellyttää uutta ilmoitusta.

3.   MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

Valvontaviranomainen käynnisti muodollisen tutkintamenettelyn todettuaan alustavasti, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmaan sisältyvä valtiontuki ei välttämättä ole ETA-sopimuksen mukaista. Yksi valvontaviranomaisen huolenaiheista oli, voiko palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman tuki-intensiteetti ylittää valtiontuen suuntaviivoissa (44) asetettua intensiteettiä. Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta maksettavat tuet ovat todellakin verovapaita, joten veroasteen muutos voi johtaa tuen korkeampaan bruttointensiteettiin. Koska ”palkattomasta työvoimasta” ei tosiasiassa synny kustannuksia, valvontaviranomainen epäili, voidaanko kustannukset katsoa suuntaviivojen mukaisiksi tukikelpoisiksi kustannuksiksi. Tässä yhteydessä valvontaviranomainen otti huomioon sen, ettei tuki ”palkattomalle” työvoimalle ollut sallittua yhteisön kuudennessa tutkimuksen puiteohjelmassa. Valvontaviranomainen epäili myös tarvittavaa kannustavaa vaikutusta.

4.   NORJAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

Norjan viranomaiset ovat tarkentaneet, että veroasteen noustessa palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta myönnettävää tukea vähennettäisiin tarvittaessa sen varmistamiseksi, ettei tuki-intensiteetti ylitä T&K&I-suuntaviivoissa määriteltyä tuen enimmäisintensiteettiä. Norjan viranomaiset esittävät tämän lausuntonsa perustaksi palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman suuntaviivojen 3 jakson viimeisen kappaleen, jossa määrätään, että ”kun otetaan huomioon hankkeeseen annettu julkinen kokonaisrahoitus, [palkatonta työvoimaa varten] myönnettyä tukea käsitellään samoin kuin verovähennystä. Jos hankkeen julkisen kokonaisrahoituksen määrä ylittää EFTAn valvontaviranomaisen säännöissä sallitun tuen [enimmäismäärän], verovähennyksen määrää vähennetään. Jos palkatonta työvoimaa varten annettu tuki itsessään ylittää sallitun kokonaistuen määrän, palkatonta työvoimaa varten myönnettävää tukea vähennetään” (45).

Norjan viranomaiset ovat väittäneet, että yhteisön kuudennessa tutkimuksen puiteohjelmassa olevassa toteamuksessa ”luonnolliset henkilöt eivät saa laskuttaa työvoimakustannuksia omasta työstään hankkeessa” termillä ”luonnolliset henkilöt” tarkoitetaan yliopistojen tai korkeakoulujen palveluksessa olevaa henkilöstöä, jolle tutkimuslaitos maksaa palkkaa (toisin kuin yhden hengen yrityksissä). Koska tällaiset henkilöt eivät missään tapauksessa voi saada tukea palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta, Norjan viranomaiset katsovat viittauksen yhteisön kuudenteen tutkimuksen puiteohjelmaan olevan merkityksetön.

Ehdotetun tuntitaksan osalta Norjan viranomaiset ovat huomauttaneet, että 500 Norjan kruunun tuntitaksan laskennassa perustana käytetty teollisuustyöntekijän nimellinen vuosipalkka on paljon alhaisempi kuin tutkimus- ja kehitystyössä olevan henkilöstön nimellinen vuosipalkka. Koska yksityisyrittäjien ja yhden hengen yritysten työntekijöiden koulutustaso yleensä vastaa tutkimus- ja kehitystyössä olevan henkilöstön korkea-asteen koulutusta, tuntitaksan laskennassa palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmaa varten olisi voitu käyttää perustana rakennusinsinöörien korkeampaa ansiotasoa. Vuonna 2005 rakennusinsinöörien vuosipalkka oli 460 000 tai 500 000 Norjan kruunua (sen mukaan, oliko työntekijällä viiden tai kymmenen vuoden kokemus), joten tuntitaksa olisi 772,80 tai 890,40 Norjan kruunua (46). Tämän perusteella Norjan viranomaiset ovat väittäneet, että tuntitaksa on pidetty mahdollisimman alhaisena laskemalla ehdotettu tuntitaksa teollisuustyöntekijän huomattavasti pienemmän nimellisen vuosipalkan perusteella.

Kannustavan vaikutuksen osalta Norjan viranomaiset ovat väittäneet, että koska käteisvarojen puute on tärkein ongelma yrityksen käynnistysvaiheessa, kannustava vaikutus on ilmeinen ohjelman pääasiallisen kohderyhmän eli pienyrittäjien ja yhden hengen yrityksien tapauksessa.

II   ARVIOINTI

1.   ETA-SOPIMUKSEN 61 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETTU VALTIONTUKI

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:

”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.”

Jotta kyseessä olisi ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki, toimenpiteen on täytettävä seuraavat neljä kumulatiivista edellytystä: i) toimenpiteen on tuotava tuensaajille sellaista taloudellista etua, jota ei saada tavanomaisesta yritystoiminnasta, ii) etuuden on oltava jäsenvaltion myöntämä tai valtion varoista myönnetty tuki, iii) toimenpiteen on oltava valikoiva siten, että se suosii jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ja iv) toimenpiteen on myös vääristettävä kilpailua ja vaikutettava kauppaan sopimuspuolten välillä. Seuraavassa tarkastellaan, täyttyvätkö kaikki neljä kumulatiivista edellytystä käsiteltävänä olevassa tapauksessa.

1.1   TALOUDELLINEN HYÖTY

Toimenpiteen on tuotava tuensaajille sellaista taloudellista etua, jota ei saada tavanomaisesta yritystoiminnasta.

Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta Norjan viranomaiset myöntävät taloudellista tukea veronmaksajille, yritykset mukaan luettuina. Tukea saavat yritykset siis saavat taloudellisen edun eli tuen, jota ne eivät saisi normaalista yritystoiminnasta.

Tuki on lisäksi vapaata yritysverosta. Verovapautus vapauttaa tuensaajat maksusta, jonka ne normaalisti joutuisivat maksamaan budjetistaan. Verovapautus on tämän vuoksi tuen ohella annettava taloudellinen lisäetu.

1.2   VALTION VAROJEN MUKANAOLO

Tukitoimenpiteen on oltava valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty.

Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta myönnetyt tuet ovat kauppa- ja teollisuusministeriön eli valtion rahoittamia.

Koska tuet ovat vapaita yritysverosta, valtio jää ilman verotuloja. Verotulojen menetys vastaa verotustukiin käytettyjen valtion varojen määrää (47).

47

1.3   TIETTYJEN YRITYSTEN TAI TIETTYJEN TUOTANNONALOJEN SUOSIMINEN

Toimenpiteen on oltava valikoiva toimenpide, joka suosii ”tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotannonaloja”.

Ilmoituksessa mainittiin, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta kaikille yrityksille niiden koosta, toimialasta tai sijaintialueesta riippumatta.

Helmikuun 5 päivänä 2003 tehdyssä päätöksessä N:o 16/03/KOL, jolla sallittiin Skattefunn-ohjelman laajentaminen koskemaan kaikkia yrityksiä riippumatta niiden koosta tai toimialasta (48), valvontaviranomainen katsoi, että Skattefunn-ohjelman hallinnointi- ja täytäntöönpanoelin (Norjan tutkimusneuvosto) käytti harkintavaltaansa hankkeisiin sisältyvän tutkimuksen luonteen ja tukitoimenpiteen kannustavan vaikutuksen arvioinnissa.

48

Edellä esitetyn sekä sen perusteella, että hankkeiden tukikelpoisuusehdot ovat samat Skattefunn-ohjelmassa ja palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmassa ja niitä arvioi sama hallintoviranomainen eli Norjan tutkimusneuvosto, valvontaviranomainen katsoo, että tutkimusneuvosto käyttää harkintavaltaansa myös palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman täytäntöönpanossa. Tässä yhteydessä valvontaviranomainen haluaa muistuttaa, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on katsonut taloudellista tukiohjelmaa hallinnoivien julkisten viranomaisten harkintavallan tarkoittavan, että ohjelma tosiasiassa on valikoiva (49). Valvontaviranomainen päättelee tämän vuoksi, että tällainen ohjelma olisi tosiasiassa valikoiva.

49

Seuraavat Norjan viranomaisten toteamukset itse asiassa vahvistavat, että Norjan tutkimusneuvosto olisi käyttänyt harkintavaltaansa sulkeakseen käytännössä suuremmat yritykset pois tuen piiristä: ”... palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman tuensaajien määrittelyyn ei sisälly muodollista suuriin yrityksiin kohdistuvaa syrjintää” ja ”yritykset, joiden vuotuinen liikevaihto tai vuositaseen loppusumma vastaavat EFTAn valvontaviranomaisen antamaa keskisuurten yritysten määritelmää, eivät käytännössä saa tukea palkatonta työvoimaa varten”.

muodollista

Edellä esitettyä arviointia sovellettaisiin myös samalla tavoin palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta tukea saavien vapauttamiseen yritysverosta.

Tästä syystä Norjan viranomaiset päättivät tutkintamenettelyn aikana rajoittaa palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman muodollisesti mikroyrityksiin ja pieniin yrityksiin pk-yrityksille myönnettävää tukea koskevissa valtiontuen suuntaviivoissa (50) esitetyn pk-yritysten määritelmän mukaisesti. Ohjelma on tämän vuoksi valikoiva.

50

1.4   Kilpailun vääristäminen ja vaikutukset sopimuspuolten väliseen kauppaan

Toimenpiteen on vääristettävä kilpailua ja vaikutettava sopimuspuolten väliseen kauppaan.

Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmaa sovelletaan kaikkiin Norjaan sijoittautuneisiin talouden toimijoihin. Norjan ja EU:n välillä käydään laajaa kauppaa, sillä vuonna 2006 Norjan kokonaisviennistä noin 82 prosenttia suuntautui EU:hun, kun taas EU:n osuus Norjan kokonaistuonnista oli noin 69 prosenttia (51).

51

Näissä olosuhteissa valvontaviranomainen katsoo palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta myönnettävän tuen ja siihen liittyvän verovapautuksen vahvistavan tuensaajien suhteellista asemaa verrattuna muissa ETA-maissa sijaitseviin yrityksiin, jotka kilpailevat vastaavilla liiketoiminta-aloilla. Koska suuremmat yritykset on lisäksi muodollisesti jätetty ohjelman ulkopuolelle, ohjelma vahvistaa siitä tukea saavien pienten yritysten ja mikroyritysten asemaa. Tästä syystä on katsottava, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelma vaikuttaa kauppaan ja vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua.

1.5   PÄÄTELMÄT

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, että tuen myöntäminen palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta ja siihen liittyvä verovapautus ovat ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2.   MENETTELYTAPOJA KOSKEVAT VAATIMUKSET

MENETTELYTAPOJA KOSKEVAT VAATIMUKSET

Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaan ”EFTAn valvontaviranomaiselle on ilmoitettava tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa. [...] Asianomainen valtio ei saa panna ehdottamiaan toimenpiteitä täytäntöön ennen kuin menettelyn tuloksena on saatu aikaan lopullinen päätös”.

Norjan viranomaiset ilmoittivat palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta 14 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Lainsäädännön valmisteluasiakirjojen mukaan (52) palkaton T&K-henkilöstö -ohjelma voi tulla voimaan vasta sen jälkeen, kun siitä on ilmoitettu valvontaviranomaiselle ja tämä on hyväksynyt sen. Tämän vuoksi Norjan viranomaisten hyväksymän palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmaa koskevan verolain voimaantulo ja palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman suuntaviivaluonnoksen lopullinen hyväksyminen riippuu siitä, antaako valvontaviranomainen ohjelmalle hyväksyntänsä (53).

52

53

Näissä olosuhteissa valvontaviranomainen katsoo, että Norjan viranomaiset eivät ole noudattaneet valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoitusvelvollisuuttaan ja toimenpidekieltoa.

3.   TUEN SOVELTUVUUS ETA-SOPIMUKSEN TOIMINTAAN

TUEN SOVELTUVUUS ETA-SOPIMUKSEN TOIMINTAAN

Koska valvontaviranomainen on päätellyt palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmaan liittyvän valtiontukea, on tutkittava, voidaanko ohjelmaa pitää yhteensopivana ETA-sopimuksen toiminnan kanssa ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti.

3.1   YHTEENSOPIVUUS ETA-SOPIMUKSEN 61 ARTIKLAN 2 KOHDAN KANSSA

Mikään ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 kohdan poikkeuksista ei päde käsiteltävänä olevaan tapaukseen, sillä palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman tavoitteena ei ole mikään säännöksessä luetelluista tavoitteista.

3.2   YHTEENSOPIVUUS ETA-SOPIMUKSEN 61 ARTIKLAN 3 KOHDAN KANSSA

Valtiontukitoimenpiteen katsotaan olevan yhteensopiva ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan kanssa, jos tarkoituksena on edistää talouskehitystä alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vallitsee huomattava vajaatyöllisyys. Tällaisia alueita ei kuitenkaan ole eritelty Norjan aluetukikartassa (54), joten kyseistä määräystä ei voida soveltaa.

54

Myöskään ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan poikkeusta ei voida soveltaa, sillä palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta myönnetyn valtiontuen tavoitteena ei ole edistää Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen toteutumista tai Norjan taloudessa olevan vakavan häiriön poistamista.

Sen sijaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa asetettua poikkeusta, jonka mukaan valtiontuki voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi, jos se myönnetään tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen eikä se muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, voidaan soveltaa.

Seuraavassa valvontaviranomainen tarkastelee palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman yhteensopivuutta ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan kanssa T&K&I-suuntaviivojen perusteella.

T&K&I-suuntaviivojen (55) mukaan tuen oletetaan yleensä olevan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista, jos kyseisten suuntaviivojen 5 jaksossa määritellyt ehdot täyttyvät ja tuki kannustaa lisäämään tutkimus- ja kehitystoimintaa suuntaviivojen 6 jakson mukaisesti.

55

T&K&I-suuntaviivojen 5 jaksossa luetellaan erityyppisiä tutkimus- ja kehitystoimintoja, kuten ”perustutkimus”, ”teollinen tutkimus” ja ”kokeellinen kehitys”, ja esitetään kuhunkin tutkimustyyppiin sovellettavat tuki-intensiteetit.

T&K&I-suuntaviivojen 2.2 jakson f alakohdan mukaan ”teollisella tutkimuksella” tarkoitetaan ”suunniteltua tutkimusta tai uuden tiedon ja taitojen hankkimiseen pyrkiviä kriittisiä tutkimuksia, joiden tavoitteena on, että näitä tietoja voidaan käyttää uusien tuotteiden, prosessien tai palveluiden kehittämiseen tai että olemassa olevat tuotteet, prosessit tai palvelut paranevat huomattavasti. Kyseeseen tulee myös teollisen tutkimuksen harjoittamiseen, erityisesti geneerisen teknologian validointiin, tarvittavien monimutkaisten järjestelmien komponenttien luominen g alakohdan [kokeellinen kehitys] soveltamisalaan kuuluvia prototyyppejä lukuun ottamatta”. Saman jakson g alakohdassa määrätään, että ”kokeellisella kehittämisellä” tarkoitetaan ”olemassa olevan tieteellisen, teknisen, liiketoiminta- ja muun asiaa koskevan tiedon ja taitojen hankkimista, yhdistämistä, muokkaamista ja käyttöä suunnitelmien ja järjestelyiden tai mallien laatimiseksi uusille, muutetuille tai parannetuille tuotteille, prosesseille tai palveluille. Tämä voi kattaa myös esimerkiksi muuta sellaista toimintaa, jonka tarkoituksena on uusien tuotteiden, prosessien ja palveluiden peruskäsitteiden määrittely, suunnittelu ja dokumentointi. Toimintaan voi kuulua luonnosten, piirustusten, suunnitelmien ja muun aineiston laatimista edellyttäen, että niitä ei ole tarkoitettu kaupalliseen käyttöön. Kokeelliseksi kehittämiseksi katsotaan myös kaupallisesti hyödynnettävissä olevien prototyyppien ja pilottihankkeiden kehittäminen, kun prototyyppi on pakostakin lopullinen kaupallinen tuote ja kun sen tuottaminen pelkästään esittelyä ja validointia varten olisi liian kallista. Jos esittely- tai pilottihankkeita käytetään myöhemmin kaupallisiin tarkoituksiin, tällaisesta käytöstä saatava tulo on vähennettävä tukikelpoisista kustannuksista”.

Valvontaviranomainen katsoo, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman I osan 2.1 jaksossa esitetyt tukikelpoisten hankkeiden määritelmät ovat yhteensopivia T&K&I-suuntaviivojen 2.2 jakson f ja g alakohdissa esitettyjen ”teollisen tutkimuksen” ja ”kokeellisen kehityksen” määritelmien kanssa.

teollisen tutkimuksen

kokeellisen kehityksen

i)   Tuki-intensiteetit

Tuki-intensiteetit

T&K&I-suuntaviivojen 5.1.2 jakson mukaan teolliseen tutkimukseen myönnettävän tuen sallittu bruttointensiteetti on 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista ja kokeellisen kehityksen osalta 25 prosenttia. Lisäksi kun tukea myönnetään pienille ja keskisuurille yrityksille (kuten on määritelty pk-yritysten tukea koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen (56) liitteessä), 5.1.3 jakson mukaan keskisuurille yrityksille voidaan myöntää lisätukea 10 prosenttia ja pienille yrityksille 20 prosenttia. Tämän vuoksi sallittu tuki-intensiteetti on enintään 60 prosenttia (keskisuurille yrityksille) tai 70 prosenttia (pienille yrityksille) tukikelpoisista kustannuksista, kun kyseessä on teollinen tutkimus. Kun kyseessä on kokeellinen kehitys, tuki-intensiteetti on enintään 35 prosenttia keskisuurille yrityksille ja 45 prosenttia pienille yrityksille.

56

Vaikka Norjan viranomaiset ovat ilmoittaneet palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta myönnettävän tuen intensiteetit sekä pk-yritysten että suurten yritysten osalta, on muistettava, että Norjan viranomaiset ovat päättäneet rajoittaa tukiohjelman kattamaan vain mikroyritykset ja pienet yritykset. Tämän vuoksi vain pk-yritysten tuki-intensiteetillä (20 prosenttia) on merkitystä. Tuki on verovapaata, ja veroaste on tällä hetkellä 28 prosenttia. Tuen bruttointensiteetti on siis 27,8 prosenttia (57). Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta mikroyrityksille ja pienille yrityksille myönnettävän tuen enimmäisintensiteetti on siis T&K&I-suuntaviivojen 5 jaksossa esitetyllä hyväksyttävällä tasolla.

57

Jos yritysveroa nostettaisiin, tuen kokonaisintensiteetti nousisi vastaavasti. Tässä yhteydessä Norjan viranomaiset ovat kuitenkin tarkentaneet, että vaikka veroaste nousee, palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman suuntaviivojen mukaan tuet eivät saa ylittää valtiontuen suuntaviivojen mukaan määriteltyä tuki-intensiteettiä. Koska palkaton T&K-henkilöstö -ohjelma on tarkoitettu mikroyrityksille ja pienille yrityksille, sovellettava enimmäisintensiteetti on nykyisten T&K&I-suuntaviivojen perusteella 70 prosenttia, kun kyseessä on teollinen tutkimus, ja 45 prosenttia, kun kyseessä on kokeellinen kehitys. Valvontaviranomainen hyväksyy sen, että jos yritysveroa nostetaan, palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta mikroyrityksille ja pienille yrityksille myönnettävän kokonaistuen intensiteetti voi nousta edellä mainituille enimmäistasoille.

Valvontaviranomainen siis hyväksyy sen, että mikroyrityksiin ja pieniin yrityksiin sovellettavan tuen intensiteetti on 27,8 prosenttia, ja huomauttaa, että teollisen tutkimuksen tuki-intensiteetti voi nousta 70 prosenttiin ja kokeellisen kehityksen tuki-intensiteetti 45 prosenttiin, jos yritysveroaste nousee. Norjan viranomaiset ovat ilmoittaneet valvontaviranomaiselle, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman suuntaviivoja muutetaan muodollisesti, jotta voidaan ottaa huomioon sekä kuhunkin tutkimustyyppiin sovellettava tuen yleinen yläraja että enimmäistaso, jolle tuki voidaan nostaa veroasteen noustessa (58).

58

ii)   Tukikelpoiset kustannukset

Tukikelpoiset kustannukset

T&K&I-suuntaviivojen 5.1.4 jaksossa esitetään luettelo kustannuksista, jotka katsotaan tukikelpoisiksi tuki-intensiteettiä laskettaessa. Tällaisiin kustannuksiin kuuluvat muun muassa i) henkilöstökulut, jotka kattavat yksinomaan tutkimustoimintaan palkattujen tutkijoiden, teknisen ja muun henkilöstön aiheuttamat kustannukset, ii) tutkimushankkeesta suoraan aiheutuvat muut yleiskustannukset, iii) muut toimintakulut, mukaan luettuina suoraan tutkimustoiminnasta aiheutuvat materiaalien, tarvikkeiden ja vastaavien tuotteiden kustannukset (59).

59

T&K&I-suuntaviivojen 5.1.4 jaksossa ei määritellä, voivatko henkilöstökulut kattaa myös palkattomasta työvoimasta aiheutuvat kustannukset. Valvontaviranomainen kuitenkin katsoo, että valtiontuen suuntaviivoissa käytetyn termin tulkitsemiseen saadaan apua tarkastelemalla, kuinka termiä on käytetty niin kutsutussa yhteisön tutkimuspuiteohjelmassa (60).

60

Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä säädetään, kuudennesta puiteohjelmasta ei voitu myöntää yhteisön taloudellista tukea palkattomasta työvoimasta aiheutuviin kustannuksiin. Tuen myöntämiseen kuudennesta puiteohjelmasta käytetyn vakioavustussopimuksen liitteen II B.II.22.3 osassa todetaan, että ”luonnolliset henkilöt eivät saa laskuttaa työvoimakustannuksia omasta työstään hankkeessa”, ja B.II.19.1(a) osan mukaan tukikelpoisten kustannusten ”on oltava todellisia, taloudellisesti järkeviä ja välttämättömiä hankkeen toteuttamisen kannalta”. Euroopan komissio on omaksunut kannan, jonka mukaan kustannuksia ei voida veloittaa puiteohjelmasta, jos työvoimakustannusten arvoa ei ole voitu määrittää eikä sitä ole merkitty yrityksen kirjanpitoon. Tämän mukaisesti valvontaviranomainen esitti päätöksessään käynnistää palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmaa koskeva muodollinen tutkintamenettely epäilyjä siitä, voidaanko palkattomasta työvoimasta aiheutuneiden kulujen katsoa olevan T&K&I-suuntaviivoissa tarkoitettuja tukikelpoisia kustannuksia.

Nyt on kuitenkin hyväksytty jo seitsemäs puiteohjelma (61), jonka mukaan tietyissä tilanteissa tukea voidaan pyytää kustannuksiin, jotka eivät ole ”todellisia”. Euroopan komission käyttämässä vakiomuotoisessa tukisopimuksessa (seitsemännestä puiteohjelmasta myönnettävää tukea koskeva vakioavustussopimus) todetaan tästä asiasta, että huolimatta yleisestä edellytyksestä, jonka mukaan tukikelpoisten kustannusten on oltava todellisia, ”rahoituksen saajat voivat vaihtoehtoisesti ilmoittaa keskimääräiset henkilöstökustannukset, jos ne on laskettu noudattaen komission hyväksymiä varmennettuja menetelmiä ja ne ovat rahoituksen saajan hallinnointiperiaatteiden ja tavanomaisten kirjanpitokäytänteiden mukaisia. Kun rahoituksen saaja, joka hakee tämän avustussopimuksen perusteella korvattaviksi keskimääräisiä henkilökustannuksia, on esittänyt sitä ennen lausunnon menettelytavoista, keskimääräisten henkilöstökustannusten ei katsota poikkeavan merkittävästi todellisista henkilöstökustannuksista” (62).

61

62

Sovellettavissa ohjeissa selostetaan, että edellä mainittu sääntö eli ”keskimääräiset henkilöstökustannukset, jotka on laskettu varmennettuja menetelmiä käyttäen” tarjoaa i) pk-yrityksen luonnollisille henkilöille ja ii) pk-yrityksen omistajille, jotka eivät saa pk-yritykselle tekemästään työstä palkkaa, mahdollisuuden hakea ja saada tukea T&K-hankkeisiin antamalleen työpanokselle. Vaikka ohjeissa ei nimenomaisesti vaadita tietyn menetelmän käyttöä, niistä käy ilmi, että yhteisön ohjelman yhteydessä ”varmennettu menetelmä” tarkoittaa, että tarkastajan on varmennettava menetelmä, jolla lasketaan työpanoksen arvo tai ”työvoimakustannukset” (eli käytännössä tuntitaksa).

keskimääräiset henkilöstökustannukset, jotka on laskettu varmennettuja menetelmiä käyttäen

varmennettu menetelmä

Hyväksyttyjen menetelmien osalta tarkastaja tarkastaa ensin, että luonnollisiin henkilöihin liittyvissä ohjeissa viitataan menetelmään, jolla tuntitaksa määritellään tulojen perusteella (esimerkiksi veroilmoitus) (63). Ottaen erityisesti huomioon Euroopan komission antamat ohjeet sellaisten tapausten varalta, joissa on kyse pk-yrityksen omistajasta, joka ei saa palkkaa eikä pysty esittämään todisteita työvoimakustannuksista yrityksen kirjanpidosta, valvontaviranomainen kuitenkin katsoo, ettei viittaus tuloihin perustuvaan menetelmään ole riittävä sulkemaan automaattisesti pois vaihtoehtoisten menetelmien käyttöä, sillä tällöin kustannukset voidaan laskea arvioiden perusteella. Seitsemännen puiteohjelman tavoitteena on mahdollistaa T&K-hankkeeseen tehdyn työpanoksen arvon laskeminen. Puiteohjelmassa ei suoraan edellytetä, että mahdollisen tuensaajan pitäisi saada kyseisestä toiminnasta tuloa. Tämän perusteella valvontaviranomainen katsoo, että edellä esitetyissä kohdissa i) ja ii) tulojen olemassaolo ei itsessään ole tukikelpoisuusehto ja että myös muut tuntitaksan määrittämismenetelmät voivat olla hyväksyttäviä.

63

Norjan viranomaisten ehdottaman menetelmän osalta valvontaviranomainen huomauttaa aluksi, että kun nimellisestä vuosipalkasta lasketaan 1,6 promillea, tulokseksi saadaan tuntitaksa, joka sisältää työvoimakustannusten lisäksi myös ”muut toimintakulut”. Vaikka esillä olevan tarkastelun tarkoituksena on selvittää, ovatko työvoimakustannukset tukikelpoisia, lopullisen päätöksen antamiseksi menetelmän hyväksyttävyydestä on myös tarpeen varmistaa, ovatko ”muut toimintakulut” T&K&I-suuntaviivojen mukaisia tukikelpoisia kustannuksia. Tästä syystä näitä kahta kustannustekijää tarkastellaan seuraavassa erikseen.

Palkattomaan työvoimaan liittyvät kustannukset määritellään menetelmässä yksinkertaisesti palkkatilastojen perusteella. Ehdotetun menetelmän mukaan työvoimakustannukset vastaavat kustannuksia, jotka olisi saatu määrittämällä tuntitaksa jakamalla teollisuustyöntekijän nimellinen vuosipalkka vuodessa tehtävillä keskimääräisillä työtunneilla, kuten käy ilmi vuoden 2005 tilastoista. Teollisuustyöntekijän palkan työvoimakustannukset vastaavat 232,20 Norjan kruunun tuntitaksaa (348 300/1 500).

Valvontaviranomainen katsoo, että virallisten palkkatilastojen (vuodelta 2005) perusteella määritetyn tuntitaksan avulla varmistetaan, ettei työvoimakustannuksia ole arvioitu liian korkeiksi. Koska tuntitaksa on lisäksi määritelty teollisuustyöntekijän vuotuisen keskipalkan perusteella (eikä esimerkiksi rakennusinsinöörin paljon korkeamman palkan perusteella), työvoimakustannukset on pidetty suhteellisen alhaisina (64). Hankkeen johtajan on allekirjoitettava palkattomista työtunneista laadittu raportti jokaista tukihakemusta varten, ja kirjanpitäjän on varmennettava raportti. Näin taataan, että tarkastus toteutetaan seitsemännen puiteohjelman vakioavustussopimuksessa esitetyn tarkastustodistusjärjestelmän mukaisesti tai jopa tätä tiukemmin (65). Valvontaviranomainen huomauttaa lisäksi, että myös Norjan tutkimusneuvosto harjoittaa valvontaa varmistamalla, että ilmoitetut luvut eivät ole ilmeisen virheellisiä.

64

65

Näissä olosuhteissa valvontaviranomainen päättelee, että palkattoman työvoiman kustannusten osuus tuntitaksan määrittelymenetelmässä on hyväksyttävä. Erikseen tarkasteltuina palkattoman työvoiman kustannukset ovat tämän vuoksi T&K&I-suuntaviivojen mukaisia tukikelpoisia henkilöstökuluja.

Valvontaviranomainen katsoo, että ”muiden toimintakulujen” määritelmä palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmassa (kuten on esitetty sen I osan 2.3 jaksossa) vastaa T&K&I- suuntaviivojen 5.1.4 jakson e ja f alakohdassa esitettyjä ”muita yleiskustannuksia” ja/tai ”muita toimintakuluja”, jotka ovat tukikelpoisia kustannuksia. Toimintakulujen määrä lasketaan automaattisesti tuntiperusteisena työntekijää kohden teollisuustyöntekijän palkan perusteella sen sijaan, että se perustuisi laskuilla todistettaviin kustannuksiin (66). Menetelmässä toimintakulut on kuitenkin laskettu Norjan tutkimusneuvoston tekemän yrityskatsauksen perusteella. Näin varmistetaan, että toimintakulujen määrä on realistinen. Lisäksi toimintakulujen osuus on laskettu teollisuustyöntekijän alhaisen palkan mukaan, ja toimintakuluilla on kiinteä enimmäismäärä tuntia kohden. Tämän perusteella ja ottaen huomioon, että todelliset toimintakulut varmennetaan laskuista tarkastuksen yhteydessä, valvontaviranomainen katsoo, että ehdotettu menetelmä on hyväksyttävä tapa määrittää ”muiden toimintakulujen” määrä ja että nämä kulut ovat T&K&I-suuntaviivojen mukaisia tukikelpoisia kustannuksia.

66

Valvontaviranomainen katsoo kaiken kaikkiaan, että palkattoman työvoiman kustannukset voivat olla tukikelpoisia kustannuksia, sillä sovellettavaa periaatetta on muutettu seitsemännessä puiteohjelmassa. Tukikelpoisuus kuitenkin riippuu menetelmästä, jolla tuntitaksa määritellään. Kuten edellä todettiin, valvontaviranomainen katsoo, että Norjan viranomaisten ehdottaman menetelmän mukainen määrittelytapa, jossa sekä työvoimakustannusten että toimintakulujen taso on kiinteä, on hyväksyttävä. Menetelmä siis hyväksytään ja kustannukset ovat T&K&I-suuntaviivojen mukaisia tukikelpoisia kustannuksia. Tämä päätelmä on yhdenmukainen valvontaviranomaisen Skattefunn-ohjelmasta tekemässä päätöksessä (67) vuonna 2002 omaksuman kannan kanssa. Tuolloin valvontaviranomainen hyväksyi vastaavan menetelmän tukikelpoisten kustannusten (tason) määrittämiseksi.

67

Ehdotetun menetelmän mukaan samaa tuntitaksaa sovelletaan, vaikka ohjelmasta mahdollisesti tukea saavien yritysten koko voi vaihdella. On kuitenkin muistettava, että Norjan viranomaiset ovat päättäneet rajoittaa ohjelman koskemaan mikroyrityksiä ja pieniä yrityksiä, joten mahdolliset tuensaajat muodostavat melko homogeenisen ryhmän. Tämän vuoksi tarkastusviranomainen hyväksyy yhden yleisen taksan käytön.

iii)   Kannustava vaikutus

Kannustava vaikutus

T&K&I-suuntaviivojen 6 jakson (68) mukaan kannustavan vaikutuksen katsotaan olevan automaattisesti olemassa, jos tuettua T&K&I-hanketta ei ole käynnistetty ennen tuen hakemista, tuensaajana on pk-yritys ja tukimäärä on alle 7,5 miljoonaa euroa hanketta ja pk-yritystä kohden.

68

Kuten edellä todettiin, Norjan viranomaiset ovat rajanneet palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman pieniin yrityksiin ja mikroyrityksiin. Koska palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmassa tukikelpoisiin kustannuksiin sovelletaan lisäksi kiinteää 2 miljoonan Norjan kruunun vuotuista tukikelpoisten kustannusten enimmäismäärää yritystä kohden ja sovellettava tuki-intensiteetti on 27,8 prosenttia, yritystä kohden myönnettävän tuen enimmäismäärä kunakin vuonna olisi 556 000 Norjan kruunua (noin 70 500 euroa), joka alittaa edellä mainitun ylärajan. Vaikka tuen enimmäisintensiteetti olisi jopa 45 prosenttia (mikä voi toteutua, jos veroaste nousee), tuen enimmäismäärä olisi 900 000 Norjan kruunua (noin 114 000 euroa) eli alittaisi edelleen T&K&I-suuntaviivoissa (69) määrätyn ylärajan.

69

Norjan viranomaiset ovat vahvistaneet, että ohjelmasta ei myönnetä tukea, jos tutkimushanke on käynnistetty ennen tuen hakemista.

Valvontaviranomainen katsoo tämän perusteella, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta myönnettävillä tuilla on T&K&I-suuntaviivojen 6 jakson mukainen kannustava vaikutus.

iv)   Kesto

Kesto

Norjan viranomaiset ilmoittivat palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman olevan kestoltaan rajoittamaton. Norjan viranomaiset kuitenkin suostuivat muodollisesti rajoittamaan ohjelman keston 31 päivään joulukuuta 2013, jolloin myös nykyisten T&K&I-suuntaviivojen voimassaolo päättyy. Tämän perusteella valvontaviranomainen katsoo ohjelman keston olevan hyväksyttävä.

3.3   PÄÄTELMÄ TUKIOHJELMAN YHTEENSOPIVUUDESTA ETA-SOPIMUKSEN KANSSA

Kuten edellä esitetystä käy ilmi, valvontaviranomainen katsoo sekä palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman mukaisten hankkeiden että kustannusten olevan tukikelpoisia T&K&I-suuntaviivojen nojalla. Koska ohjelma on rajoitettu koskemaan pieniä yrityksiä ja mikroyrityksiä, tuki-intensiteetit ovat kyseisten suuntaviivojen mukaisia, kannustava vaikutus on osoitettu ja ohjelman kesto on rajoitettu suuntaviivojen mukaisesti, valvontaviranomainen katsoo, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelma soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan.

4.   PÄÄTÖS

PÄÄTÖS

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella valvontaviranomainen katsoo palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman olevan yhteensopiva ETA-sopimuksen kanssa seuraavin edellytyksin:

| a) | Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelma rajataan kattamaan vain mikroyritykset ja pienet yritykset, siten kuin ne on määritelty pk-yrityksille myönnettävää tukea koskevissa valtiontuen suuntaviivoissa. |
| --- | --- |

a)

Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelma rajataan kattamaan vain mikroyritykset ja pienet yritykset, siten kuin ne on määritelty pk-yrityksille myönnettävää tukea koskevissa valtiontuen suuntaviivoissa.

| b) | Mikroyrityksille ja pienille yrityksille myönnettävän tuen kokonaisintensiteetti on 27,8 prosenttia, joka voi nousta yritysveroasteen noustessa (jolloin kokeelliseen kehitykseen sovelletaan 45 prosentin enimmäisintensiteettiä ja teolliseen tutkimukseen 70 prosentin enimmäisintensiteettiä). |
| --- | --- |

b)

Mikroyrityksille ja pienille yrityksille myönnettävän tuen kokonaisintensiteetti on 27,8 prosenttia, joka voi nousta yritysveroasteen noustessa (jolloin kokeelliseen kehitykseen sovelletaan 45 prosentin enimmäisintensiteettiä ja teolliseen tutkimukseen 70 prosentin enimmäisintensiteettiä).

| c) | Ohjelman kesto päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013, jolloin nykyisten T&K&I-suuntaviivojen voimassaolo päättyy. |
| --- | --- |

c)

Ohjelman kesto päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013, jolloin nykyisten T&K&I-suuntaviivojen voimassaolo päättyy.

Norjan viranomaisia muistutetaan siitä, että ne ovat velvollisia toimittamaan vuosikertomuksen ohjelman täytäntöönpanosta, kuten määrätään valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 21 artiklassa ja 14 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyn päätöksen N:o 195/04/KOL 6 artiklassa.

Norjan viranomaiset ovat todenneet, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmassa sovellettavaa tuntitaksaa voidaan muuttaa palkkakehityksen perusteella. Tässä yhteydessä valvontaviranomainen muistuttaa Norjan viranomaisia siitä, että ne ovat velvollisia valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen I osan 1 artiklan nojalla ilmoittamaan kaikista muutoksista, jotka voidaan katsoa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen (70) pöytäkirjassa 3 olevan II osan 1 artiklassa tarkoitetuiksi muutoksiksi,

70

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmassa, jonka Norjan viranomaiset aikovat panna täytäntöön, on kyse ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta, mutta ohjelman voidaan katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan, T&K&I-suuntaviivojen ja 2 artiklassa esitettyjen edellytysten perusteella.

2 artikla

Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelma on rajattu mikroyrityksiin ja pieniin yrityksiin, siten kuin ne on määritelty mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yritykset) koskevissa valtiontuen suuntaviivoissa, ja kokonaistuen enimmäisintensiteetti on 27,8 prosenttia, jota voidaan nostaa yritysveroasteen noustessa (jolloin kokeelliseen kehitykseen sovelletaan 45 prosentin enimmäisintensiteettiä ja teolliseen tutkimukseen 70 prosentin enimmäisintensiteettiä). Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman kesto on rajattu 31 päivään joulukuuta 2013.

3 artikla

Norjan viranomaisten on ilmoitettava EFTAn valvontaviranomaiselle päätöksen noudattamiseksi toteuttamistaan toimenpiteistä kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Norjan kuningaskunnalle.

5 artikla

Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 17 päivänä maaliskuuta 2008.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Per SANDERUD

Puheenjohtaja

Kurt JAEGER

Kollegion jäsen

---

(1)  Jäljempänä ’valvontaviranomainen’.

1

(2)  Jäljempänä ’ETA-sopimus’.

2

(3)  Jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’.

3

(4)  Valtiontukea koskevat menettelysäännöt ja aineelliset säännöt – suuntaviivat ETA-sopimuksen 61 ja 62 artiklan sekä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan soveltamista ja tulkitsemista varten, EFTAn valvontaviranomainen hyväksynyt ja julkaissut 19 päivänä tammikuuta 1994, julkaistu EYVL:ssä L 231, 3.9.1994, s. 1, ja ETA-täydennysosassa N:o 32, 3.9.1994, s. 1. Suuntaviivoja on viimeksi muutettu 3 päivänä toukokuuta 2007 tehdyllä tarkastusviranomaisen päätöksellä N:o 154/07/KOL. Jäljempänä ”valtiontuen suuntaviivat”.

4

(5)  EUVL C 258, 26.10.2006, s. 28, ja ETA-täydennysosa N:o 53, 26.10.2006.

5

(6)  Kirjeenvaihdosta on lisätietoja muodollisen tutkimusmenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä N:o 59/06/KOL, jonka tiivistelmä on julkaistu EUVL:ssä C 258, 26.10.2006, s. 28, ja ETA-täydennysosassa N:o 53, 26.10.2006. Päätös on julkaistu kokonaisuudessaan valvontaviranomaisen verkkosivustolla: www.eftasurv.int

6

(7)  Julkaisutiedot on esitetty edellä alaviitteessä 6.

7

(8)  Asiakirja St. prp. nr. 65, 3.9 jakso (2004–2005).

8

(9)  Valvontaviranomainen hyväksyi Skattefunn-ohjelman 25 päivänä syyskuuta 2002 tehdyllä päätöksellä N:o 171/02/KOL sekä muutokset Skattefunn-ohjelmaan 5 päivänä helmikuuta 2003 tehdyllä päätöksellä N:o 16/03/KOL.

9

(10)  Norjan viranomaiset käyttävät mainituista yritysmuodoista termejä ”ründerselskaper” ja ”enkeltpersonforetak”.

10

ründerselskaper

enkeltpersonforetak

(11)  Norjan viranomaiset hyväksyivät 2 päivänä heinäkuuta 2006 kuninkaallisen asetuksen N:o 123 korvausjärjestelmän täytäntöönpanosta: ”Forskrift om kompensasjon for ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn-godkjente forsknings- og utviklingsprosjekter for inntektsårene 2002, 2003 og 2004”. Katso myös asiakirja St. prp. nr. 65, 3.9 jakso (2004–2005).

11

Forskrift om kompensasjon for ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn-godkjente forsknings- og utviklingsprosjekter for inntektsårene 2002, 2003 og 2004

(12)  Komission asetus (EY) N:o 69/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30). Asetus on sisällytetty ETA-sopimuksen liitteen XV 1 kohdan e alakohtaan.

12

(13)  Asiakirja St. prp. nr. 65, 3.9 jakso (2004–2005), 928 luku, 71 kohta.

13

(14)  Asiakirja Innst. S. nr. 240, 10.1.1.2 jakso (2004–2005), 928 luku, 71 kohta.

14

(15)  Parlamentti hyväksyi talousarvioesityksen 17 päivänä kesäkuuta 2005. Korvausjärjestelmästä on myönnetty yhteensä 35 miljoonaa Norjan kruunua vuosina 2006–2007.

15

(16)  Tämä on vain arvio, joten sitä ei ole esitetty oikeudellisissa asiakirjoissa.

16

(17)  Lov 2005–06–17 nr 74: Lov om endringer i lov 26. mars 1999 nr. 14 om skatt av formue og inntekt (skatteloven). Hallituksen esitys parlamentille löytyy asiakirjasta Ot. prp. nr. 92, 14.1. jakso (2004–2005). Siinä viitataan alkuperäiseen talousarvioesitykseen, joka löytyy asiakirjasta St. prp. nr. 65 (2004–2005). Parlamentin talousvaliokunta antoi suosituksen tueksi esityksen, katso asiakirja Innst. O. nr. 125, 15.1 jakso (2004–2005).

17

Lov 2005–06–17 nr 74: Lov om endringer i lov 26. mars 1999 nr. 14 om skatt av formue og inntekt (skatteloven)

(18)  Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman suuntaviivaluonnos on hallinnollinen ohje, joka on annettu valtion taloudenhoitoa koskevien sisäisten määräysten perusteella (”Reglement for økonomistrying i staten” ja ”Bestemmelser om økonomistyring i staten”).

18

”Reglement for økonomistrying i staten”

Bestemmelser om økonomistyring i staten

(19)  Vakioilmoituslomakkeen III.6.A osa, 6 jakso ja palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman suuntaviivat, 3 jakso.

19

(20)  Ilmoituksessa viitattiin Skattefunn-ohjelmaan, mutta siinä mainittiin erityisesti vain vaihtoehdossa ii) lueteltuja hanketyyppejä. Tästä syystä ei ole selvää, kattaako palkaton T&K-henkilöstö -ohjelma myös muuntyyppisiä hankkeita. Norjan viranomaiset kuitenkin vahvistivat 12 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyllä sähköpostiviestillä (tapahtuma N:o 469276), että ohjelma kattaa vaihtoehdossa i) kuvatun tutkimus- ja kehitystoiminnan.

20

(21)  Vakioilmoituslomakkeen I osa, 6 jakso, ja palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman suuntaviivat, 3 jakso. Ohjelma ei kuitenkaan kata tavanomaista liiketoiminnallista tuotekehitystä, joka ei ole luonteeltaan tutkimusta. Esimerkkejä ovat pysyvät hankkeet tai hankkeet, joihin liittyy menetelmien parantamista ilman uuden tiedon kehittämistä tai olemassa olevan tiedon uudenlaista käyttämistä, jotka ovat organisaation toimintaan liittyviä tai joihin sisältyy selvityksiä jne.

21

(22)  Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman suuntaviivat, 3 jakso, ja palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmaa koskeva verolaki, IX luku.

22

(23)  Asiakirja St. prp. nr. 65, 3.9 jakso (2004–2005), asiakirja Ot. prp. nr. 92, 14.1 jakso (2004–2005) sekä palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman suuntaviivojen johdanto. Vaikka ”Innovasjon Norge” (aiemmin ”Statens nærings- og distriktsutviklingsfond”) osallistuu myös Skattefunn-ohjelman hallinnointiin, sillä on ainoastaan toissijainen asema.

23

Innovasjon Norge

Statens nærings- og distriktsutviklingsfond

(24)  Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman suuntaviivat, 7 jakso.

24

(25)  Katso jäljempänä oleva 2.3 kohta ”Tukikelpoiset kustannukset ja tuki-intensiteetti”.

25

Tukikelpoiset kustannukset ja tuki-intensiteetti

(26)  Norjan viranomaisten 12 päivänä maaliskuuta 2008 päivätty sähköpostiviesti (tapahtuma N:o 469275).

26

(27)  Katso myös asiakirja St. prp. nr. 65, 3.9 jakso (2004–2005), jossa todetaan, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelma on tarkoitettu yhden hengen yrityksille, osakeyhtiöille tai muuntyyppisille yrityksille.

27

(28)  Tässä tapauksessa hankkeen kustannukset jaetaan osallistujien kesken niiden osallistumisosuuden mukaan.

28

(29)  Norjan viranomaisten 10 päivänä tammikuuta 2006 päivätty kirje (tapahtuma N:o 356994).

29

(30)  Vakioilmoituslomakkeen III.6.A osa, 8.1 jakso.

30

(31)  Katso alaviite 29.

31

(32)  Katso alaviite 29.

32

(33)  Katso alaviite 29.

33

(34)  Vakioilmoituslomakkeen III.6.A osa, 6 jakso.

34

(35)  Katso NOU: 2004:14 ”Om grunnlaget for inntektsoppgjørene”, joka on hallituksen perustaman elimen julkaisema kertomus julkisissa tilastoissa käytettyjen palkkatasojen perusteiden tarkastamisesta. Kertomuksen mukaan kokopäivätyössä olevan teollisuustyöntekijän vuotuinen keskipalkka vuonna 2003 oli 319 600 Norjan kruunua. Kun otetaan huomioon vuotuinen palkankorotus, jonka arvioitiin olevan 4,4 prosenttia vuosina 2004 ja 2005 (joka vastaa vuotuista palkannousua vuosina 2002 ja 2003), teollisuustyöntekijän vuotuisen keskipalkan arvioitiin olevan 348 300 Norjan kruunua vuonna 2005. Tätä laskutapaa käytettiin, koska ilmoitusta annettaessa vuonna 2005 nämä olivat parhaat saatavilla olevat tiedot. NOU: 2007:3 -julkaisusta sen sijaan ilmenee, että teollisuustyöntekijän vuotuinen keskipalkka vuonna 2006 oli 355 600 Norjan kruunua.

35

Om grunnlaget for inntektsoppgjørene

(36)  Vaikka ”muiden toimintakulujen”taso lasketaan työntekijää kohti tunnissa, todelliset kustannukset voidaan todentaa laskuista, kuten selostetaan jäljempänä.

36

taso

(37)  Tarkastus toteutettiin vuonna 1990, ja se kattoi useita erikokoisia yrityksiä.

37

(38)  Sen jälkeen, kun oli tehty sairauslomista, äitiyslomista jne. johtuvat korjaukset.

38

(39)  Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman suuntaviivat, 3 jakso. Asiakirjasta St. prp. nr. 65, 3.9 jakso (2004–2005) ilmenee, että enimmäismäärä on periaatteessa 50 prosenttia (yrityksen itsensä toteuttamiin hankkeisiin liittyvien) kustannusten Skattefunn-ohjelman mukaisesta enimmäismäärästä (4 miljoonaa Norjan kruunua).

39

(40)  Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman suuntaviivat, 4 jakso.

40

(41)  Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman suuntaviivat, 3 jakso.

41

(42)  Vakioilmoituslomakkeen III.6.A osa, 7 jakso.

42

(43)  Norjan viranomaiset ovat todenneet, että koska palkattoman työvoiman tukikelpoisten kustannusten enimmäismäärä on 2 miljoonaa Norjan kruunua ja pk-yritysten tuki-intensiteetti on 20 prosenttia, vuotuisen tuen enimmäismäärä olisi 400 000 Norjan kruunua absoluuttisena lukuna ilmaistuna. Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman suuntaviivat, 3 jakso, ja vakioilmoituslomakkeen I osa, 6 jakso.

43

(44)  Edelliset tutkimus- ja kehitystyötä koskevat valtiontuen suuntaviivat korvattiin uusilla tutkimus- ja kehitystyötä sekä innovaatiotoimintaa koskevilla suuntaviivoilla 7 päivästä helmikuuta 2007. Edelliset suuntaviivat olivat vielä voimassa, kun päätös palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmaa koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehtiin. Koska esillä olevan tapauksen arviointiin sovellettavat aineelliset säännöt ovat pysyneet lähes muuttumattomina, lainsäädännöllistä muutosta ei käsitellä yksityiskohtaisemmin jäljempänä.

44

(45)  Valvontaviranomainen kääntänyt englanniksi norjankielisestä alkutekstistä.

45

(46)  Lähde: Norjan tekniikan akateemisten liiton (”TEKNA”) julkaisemat palkkatilastot vuodelta 2007.

46

Lähde:

TEKNA

(47)  Valtiontuen suuntaviivojen 3(3) jakso, jossa käsitellään valtiontukia koskevien sääntöjen soveltamisesta yritysverotusta koskeviin toimiin.

47

(48)  Rahoitusta myönnettiin myös sijaintipaikasta riippumatta, vaikkei tätä ollut erikseen mainittu.

48

(49)  Katso asia C-241/94, Ranska v. komissio Kok. 1996, s. I-4551, 23–24 kohta, asia C-200/97, Ecotrade v. AFS Kok. 1998, s. I-7907, 40 kohta, ja asia C-295/97, Piaggio v. Ifitalia Kok. 1999, s. I-3735, 39 kohta.

49

Ranska v. komissio

Ecotrade v. AFS

Piaggio v. Ifitalia

(50)  Norjan viranomaisten 15 päivänä helmikuuta 2008 päivätty kirje (tapahtuma N:o 465311). Mikroyrityksille ja pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) myönnettävää tukea koskevien valtiontuen suuntaviivojen 2.2 jaksossa pieneksi yritykseksi määritellään yritys, joka työllistää alle 50 henkilöä ja jonka vuotuinen liikevaihto ja/tai vuositaseen loppusumma on enintään 10 miljoonaa euroa, ja mikroyritykseksi määritellään yritys, joka työllistää alle 10 henkilöä ja jonka vuotuinen liikevaihto ja/tai vuositaseen loppusumma on enintään 2 miljoonaa euroa. Pienet yritykset ja mikroyritykset voivat jäädä tuen ulkopuolelle omistusrakenteiden vuoksi, kuten pk-yrityksille myönnettävää tukea koskevissa valtiontuen suuntaviivoissa määrätään.

50

(51)  Kyseiset tilastot on julkaissut ”Statistisk Sentralbyrå”, ja niiden otsikkona on ”Utenrikshandel med varer, årsserier 2006” (Taulukko 17 ”Import etter handelsområder, verdensdeler og land” vuosina 2001–2006 ja Taulukko 18 ”Eksport etter handelsområder, verdensdeler og land” vuosina 2001–2006). Tilastot ovat saatavilla osoitteessa http://www.ssb.no/emner/09/05/nos_utenriks/

51

”Statistisk Sentralbyrå”

”Utenrikshandel med varer, årsserier 2006”

”Import etter handelsområder, verdensdeler og land”

Eksport etter handelsområder, verdensdeler og land

(52)  Asiakirja Ot. prp. nr. 92 (2004–2005), 14.3 jakso, jossa viitataan asiakirjan St. prp. nr. 65 (2004–2005) 3.9 jaksoon.

52

(53)  Asiakirjan Innst.O. nr. 125 (2004–2005) 15.1. jakso ja asiakirjan Ot. prp. nr. 92 (2004–2005) 14.3 jakso, jossa viitataan asiakirjan St. prp. nr. 65 (2004–2005) 3.9 jaksoon.

53

(54)  Päätös N:o 226/06/KOL, tehty 19 päivänä heinäkuuta 2006, Norjan aluetuki- ja tukitasokartasta.

54

(55)  T&K&I-suuntaviivojen 1.4 jakso, 29 ja 30 kohta.

55

(56)  Komission asetus (EY) N:o 70/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33), sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 364/2004, annettu 25 päivänä helmikuuta 2004 (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 22). Molemmat asetukset on sisällytetty ETA-sopimuksen liitteen XV 1(f) kohtaan. Asetuksessa annettu määritelmä vastaa pk-yrityksille myönnettävää tukea koskevien valtiontuen suuntaviivoissa esitettyä määritelmää (ks. suuntaviivojen II osa, 1.3 jakso).

56

(57)  Verovapaisiin kustannuksiin myönnettävä 20 prosentin tuki vastaa 28 prosentin veroasteella 27,8 prosentin tukea bruttokustannuksiin (28 prosenttia 27,8 prosentista = 7,8 prosenttia, joka on ”maksettava” veroina, ja 20 prosenttia on tukea).

57

(58)  Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman suuntaviivoissa todetaan, että T&K&I-suuntaviivoissa esitetyt tuen enimmäisintensiteetit ovat riittämättömät.

58

(59)  Nämä vastaavat T&K&I-suuntaviivojen 5.1.4 jakson alakohtia a) henkilöstökulut, e) muut yleiskustannukset ja f) muut toimintakulut.

59

(60)  Yhteisön tutkimuspuiteohjelma on yhteisön pääasiallinen väline, jolla rahoitetaan tutkimusta Euroopassa, ja siihen viitataan yhteisön puitteissa tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle (EUVL C 323, 30.12.2006, s. 1).

60

(61)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1).

61

(62)  Seitsemännestä puiteohjelmasta myönnettävää tukea koskevan vakiosopimusmallin II liite, B.II.14.1(g) osa. Sopimusteksti on tutkimuksen pääosaston verkkosivustolla: http://ec.europa.eu/research/index_en.cfm

62

(63)  Seitsemännen puiteohjelman epäsuoriin toimenpiteisiin liittyviä rahoituskysymyksiä koskevan oppaan (joka on laadittu seitsemännen puiteohjelman vakioavustussopimusten tulkintaa varten) II artiklan 12 kohdan 3 alakohdan (”Kustannukset, jotka eivät ole tukikelpoisia”, s. 42) mukaan tällaiset henkilöt voivat vaihtoehtoisesti ”ilmoittaa keskimääräiset henkilöstökustannukset, jos ne on laskettu noudattaen komission hyväksymiä varmennettuja menetelmiä ja perustuvat heidän kansallisessa lainsäädännössä (yleensä verolainsäädännössä) tunnustettuihin tuloihinsa (esimerkiksi veroilmoitus)”.

63

(64)  Teollisuustyöntekijän vuosipalkka on 348 300 Norjan kruunua (verrattuna rakennusinsinöörin 460 000 tai 530 000 Norjan kruunun vuosipalkkaan), josta menetelmän perusteella saadaan tuntitaksaksi 500 Norjan kruunua (verrattuna rakennusinsinöörin palkan perusteella laskettuun 772,80 tai 890,40 Norjan kruunun tuntitaksaan). Teollisuustyöntekijästä aiheutuvat työvoimakustannukset ovat 232,20 Norjan kruunua ja rakennusinsinööristä aiheutuvat 333,33 tai 353,33 Norjan kruunua.

64

(65)  Jokainen tapaus tarkastetaan samalla tavalla tai tiukemmin kuin menetelmässä, jossa tarkastus suoritetaan kerran.

65

(66)  Toimintakulut ovat 267,80 Norjan kruunua, joka on yhdistetyn tuntitaksan ja työvoimakustannusten välinen erotus: 500 NOK – 232,20 NOK = 267,80 NOK.

66

(67)  Päätös N:o 171/02/KOL, tehty 25 päivänä syyskuuta 2002, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 16/03/KOL, tehty 5 päivänä helmikuuta 2003.

67

(68)  T&K&I-suuntaviivojen 122–124 kohta.

68

(69)  Yrityskohtainen rajoitus on itse asiassa tiukempi kuin hankekohtainen rajoitus. Vaikka yritys saisi ohjelmasta rahoitusta samaan hankkeeseen enimmäismäärän joka vuosi koko ohjelman keston ajan, 7,5 miljoonan euron yläraja ei edelleenkään ylittyisi.

69

(70)  Jollei muutoksista annettava yksinkertaistetun menettelyn mukainen ilmoitus ole riittävä valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 27 artiklassa tarkoitetuista täytäntöönpanosäännöksistä 14 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyn päätöksen N:o 195/04/KOL mukaisesti (EUVL L 139, 25.5.2006, s. 37).

70

---

V Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen soveltamiseksi 1. joulukuuta 2009 alkaen annetut säädökset

SÄÄDÖKSET, JOTKA ON JULKAISTAVA

| 17.12.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/36

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1235/2009,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2009,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 17 päivänä joulukuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2009.

Komission puolesta Puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 54,6 |
| MA | 78,2 |
| TN | 111,3 |
| TR | 73,2 |
| ZZ | 79,3 |
| 0707 00 05 | EG | 155,5 |
| MA | 59,4 |
| TR | 89,2 |
| ZZ | 101,4 |
| 0709 90 70 | MA | 45,7 |
| TR | 104,6 |
| ZZ | 75,2 |
| 0709 90 80 | EG | 175,4 |
| ZZ | 175,4 |
| 0805 10 20 | MA | 58,2 |
| TR | 70,0 |
| ZA | 57,0 |
| ZZ | 61,7 |
| 0805 20 10 | MA | 77,7 |
| TR | 58,0 |
| ZZ | 67,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 38,5 |
| IL | 65,1 |
| TR | 71,4 |
| ZZ | 58,3 |
| 0805 50 10 | TR | 68,6 |
| ZZ | 68,6 |
| 0808 10 80 | CA | 76,2 |
| CN | 98,3 |
| MK | 24,5 |
| US | 90,8 |
| ZZ | 72,5 |
| 0808 20 50 | CN | 41,5 |
| TR | 97,0 |
| US | 151,3 |
| ZZ | 96,6 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

54,6

MA

78,2

TN

111,3

TR

73,2

ZZ

79,3

0707 00 05

EG

155,5

MA

59,4

TR

89,2

ZZ

101,4

0709 90 70

MA

45,7

TR

104,6

ZZ

75,2

0709 90 80

EG

175,4

ZZ

175,4

0805 10 20

MA

58,2

TR

70,0

ZA

57,0

ZZ

61,7

0805 20 10

MA

77,7

TR

58,0

ZZ

67,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

38,5

IL

65,1

TR

71,4

ZZ

58,3

0805 50 10

TR

68,6

ZZ

68,6

0808 10 80

CA

76,2

CN

98,3

MK

24,5

US

90,8

ZZ

72,5

0808 20 50

CN

41,5

TR

97,0

US

151,3

ZZ

96,6

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 17.12.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/38

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1236/2009,

annettu 10 päivänä joulukuuta 2009,

yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen 31 päivään joulukuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 732/2008 liitteen I muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen 31 päivään joulukuuta 2011 sekä asetusten (EY) N:o 552/97 ja (EY) N:o 1933/2006 ja komission asetusten (EY) N:o 1100/2006 ja (EY) N:o 964/2007 muuttamisesta 22 päivänä heinäkuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 732/2008 (1) ja erityisesti sen 25 artiklan,

on kuullut yleisten tullietuuksien komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Joulukuun 9 päivänä 2008 tehdyssä komission päätöksessä 2008/938/EY (2), sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2009/454/EY (3), on luettelo asetuksessa (EY) N:o 732/2008 säädetyn kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevan erityisen kannustusmenettelyn edunsaajamaista; menettelyä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen 31 päivään joulukuuta 2011. |
| --- | --- |

(1)

Joulukuun 9 päivänä 2008 tehdyssä komission päätöksessä 2008/938/EY (2), sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2009/454/EY (3), on luettelo asetuksessa (EY) N:o 732/2008 säädetyn kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevan erityisen kannustusmenettelyn edunsaajamaista; menettelyä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen 31 päivään joulukuuta 2011.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 732/2008 liitteessä I olevaan E sarakkeeseen tulisi sisältyä tiedot kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevan erityisen kannustusmenettelyn edunsaajamaista. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 732/2008 liitettä I olisi muutettava, |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 732/2008 liitteessä I olevaan E sarakkeeseen tulisi sisältyä tiedot kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevan erityisen kannustusmenettelyn edunsaajamaista. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 732/2008 liitettä I olisi muutettava,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 732/2008 liite I tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä joulukuuta 2009.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 211, 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  EUVL L 334, 12.12.2008, s. 90.

2

(3)  EUVL L 149, 12.6.2009, s. 78.

3

---

LIITE

”LIITE I

Yhteisön yleisen tullietuusjärjestelmän edunsaajamaat
   (1)
  ja -alueet

| Sarake A | : | yhteisön ulkomaankauppatilastoissa käytetyn maa- ja alueluokituksen mukainen kirjainkoodi |
| --- | --- | --- |
| Sarake B | : | maan tai alueen nimi |
| Sarake C | : | tariffijakso(t), jo(i)lta tullietuudet on poistettu kyseisen edunsaajamaan osalta (13 artikla) |
| Sarake D | : | maat, joihin sovelletaan vähiten kehittyneitä maita koskevaa erityistä menettelyä (11 artikla) |
| Sarake E | : | maat, joihin sovelletaan kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevaa erityistä kannustusmenettelyä (7 artikla) |

Sarake A

:

yhteisön ulkomaankauppatilastoissa käytetyn maa- ja alueluokituksen mukainen kirjainkoodi

Sarake B

:

maan tai alueen nimi

Sarake C

:

tariffijakso(t), jo(i)lta tullietuudet on poistettu kyseisen edunsaajamaan osalta (13 artikla)

Sarake D

:

maat, joihin sovelletaan vähiten kehittyneitä maita koskevaa erityistä menettelyä (11 artikla)

Sarake E

:

maat, joihin sovelletaan kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevaa erityistä kannustusmenettelyä (7 artikla)

| A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AE | Yhdistyneet arabiemiirikunnat | | | | |
| AF | Afganistan | | | X | |
| AG | Antigua ja Barbuda | | | | |
| AI | Anguilla | | | | |
| AM | Armenia | | | | X |
| AN | Alankomaiden Antillit | | | | |
| AO | Angola | | | X | |
| AQ | Antarktis | | | | |
| AR | Argentiina | | | | |
| AS | Amerikan Samoa | | | | |
| AW | Aruba | | | | |
| AZ | Azerbaidžan | | | | X |
| BB | Barbados | | | | |
| BD | Bangladesh | | | X | |
| BF | Burkina Faso | | | X | |
| BH | Bahrain | | | | |
| BI | Burundi | | | X | |
| BJ | Benin | | | X | |
| BM | Bermuda | | | | |
| BN | Brunei | | | | |
| BO | Bolivia | | | | |
| BR | Brasilia | S-IV | Elintarviketeollisuuden tuotteet; juomat, etyylialkoholi (etanoli) ja etikka; tupakka ja valmistetut tupakankorvikkeet | | |
| S-IX | Puu ja puusta valmistetut tavarat; puuhiili; korkki ja korkkitavarat; oljesta, espartosta tai muista punonta- tai palmikointiaineista valmistetut tavarat; kori- ja punontateokset | | |
| BS | Bahama | | | | |
| BT | Bhutan | | | X | |
| BV | Bouvet’nsaari | | | | |
| BW | Botswana | | | | |
| BY | Valko-Venäjä | | | | |
| BZ | Belize | | | | |
| CC | Kookossaaret | | | | |
| CD | Kongon demokraattinen tasavalta | | | X | |
| CF | Keski-Afrikka | | | X | |
| CG | Kongo | | | | |
| CI | Norsunluurannikko | | | | |
| CK | Cookinsaaret | | | | |
| CM | Kamerun | | | | |
| CN | Kiinan kansantasavalta | S-VI | Kemianteollisuuden ja siihen liittyvän teollisuuden tuotteet | | |
| S-VII | Muovit ja muovitavarat; kumi ja kumitavarat | | |
| S-VIII | Raakavuodat ja -nahat, muokattu nahka, turkisnahat ja niistä valmistetut tavarat; satula- ja valjasteokset; matkatarvikkeet, käsilaukut ja niiden kaltaiset säilytysesineet; suolesta valmistetut tavarat (muu kuin silkkitoukan gut) | | |
| S-IX | Puu ja puusta valmistetut tavarat; puuhiili; korkki ja korkkitavarat; oljesta, espartosta tai muista punonta- tai palmikointiaineista valmistetut tavarat; kori- ja punontateokset | | |
| S-XI a | Tekstiilit S-XI b Tekstiilituotteet | | |
| S-XII | Jalkineet, päähineet, sateenvarjot ja päivänvarjot, kävelykepit, istuinkepit, ruoskat, ratsupiiskat ja niiden osat; valmistetut höyhenet ja niistä valmistetut tavarat; tekokukat; hiuksista valmistetut tavarat | | |
| S-XIII | Kivestä, kipsistä, sementistä, asbestista, kiilteestä tai niiden kaltaisesta aineesta valmistetut tavarat; keraamiset tuotteet; lasi ja lasitavarat | | |
| S-XIV | Luonnonhelmet ja viljellyt helmet, jalo- ja puolijalokivet, jalometallit, jalometallilla pleteroidut metallit ja näistä valmistetut tavarat; epäaidot korut; metallirahat | | |
| S-XV | Epäjalot metallit ja epäjalosta metallista valmistetut tavarat | | |
| S-XVI | Koneet ja mekaaniset laitteet; sähkölaitteet; niiden osat; äänen tallennus- tai toistolaitteet, televisiokuvan tai -äänen tallennus- tai toistolaitteet sekä tällaisten tavaroiden osat ja tarvikkeet | | |
| S-XVII | Kulkuneuvot, ilma-alukset ja alukset sekä niihin rinnastettavat kuljetusvarusteet | | |
| S-XVIII | Optiset, valokuvaus-, elokuva-, mittaus-, tarkistus-, tarkkuus-, lääketieteelliset tai kirurgiset kojeet ja laitteet; kellot; soittimet; niiden osat ja tarvikkeet | | |
| S-XX | Erinäiset tavarat | | |
| CO | Kolumbia | | | | X |
| CR | Costa Rica | | | | X |
| CU | Kuuba | | | | |
| CV | Kap Verde | | | X | |
| CX | Joulusaari | | | | |
| DJ | Djibouti | | | X | |
| DM | Dominica | | | | |
| DO | Dominikaaninen tasavalta | | | | |
| DZ | Algeria | | | | |
| EC | Ecuador | | | | X |
| EG | Egypti | | | | |
| ER | Eritrea | | | X | |
| ET | Etiopia | | | X | |
| FJ | Fidži | | | | |
| FK | Falklandinsaaret | | | | |
| FM | Mikronesia | | | | |
| GA | Gabon | | | | |
| GD | Grenada | | | | |
| GE | Georgia | | | | X |
| GH | Ghana | | | | |
| GI | Gibraltar | | | | |
| GL | Grönlanti | | | | |
| GM | Gambia | | | X | |
| GN | Guinea | | | X | |
| GQ | Päiväntasaajan Guinea | | | X | |
| GS | Etelä-Georgia ja Eteläiset Sandwichsaaret | | | | |
| GT | Guatemala | | | | X |
| GU | Guam | | | | |
| GW | Guinea-Bissau | | | X | |
| GY | Guyana | | | | |
| HM | Heard ja McDonaldinsaaret | | | | |
| HN | Honduras | | | | X |
| HT | Haiti | | | X | |
| ID | Indonesia | S-III | Eläin- ja kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden pilkkoutumistuotteet; valmistetut ravintorasvat; eläin- ja kasvivahat | | |
| IN | Intia | S-XI a | Tekstiilit | | |
| IO | Brittiläinen Intian valtameren alue | | | | |
| IQ | Irak | | | | |
| IR | Iran | | | | |
| JM | Jamaika | | | | |
| JO | Jordania | | | | |
| KE | Kenia | | | | |
| KG | Kirgisia | | | | |
| KH | Kambodža | | | X | |
| KI | Kiribati | | | X | |
| KM | Komorit | | | X | |
| KN | Saint Kitts ja Nevis | | | | |
| KW | Kuwait | | | | |
| KY | Caymansaaret | | | | |
| KZ | Kazakstan | | | | |
| LA | Laosin demokraattinen kansantasavalta | | | X | |
| LB | Libanon | | | | |
| LC | Saint Lucia | | | | |
| LK | Sri Lanka | | | | X |
| LR | Liberia | | | X | |
| LS | Lesotho | | | X | |
| LY | Libya | | | | |
| MA | Marokko | | | | |
| MG | Madagaskar | | | X | |
| MH | Marshallinsaaret | | | | |
| ML | Mali | | | X | |
| MM | Myanmar | | | X | |
| MN | Mongolia | | | | X |
| MO | Macao | | | | |
| MP | Pohjois-Mariaanit | | | | |
| MR | Mauritania | | | X | |
| MS | Montserrat | | | | |
| MU | Mauritius | | | | |
| MV | Malediivit | | | X | |
| MW | Malawi | | | X | |
| MX | Meksiko | | | | |
| MY | Malesia | S-III | Eläin- ja kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden pilkkoutumistuotteet; valmistetut ravintorasvat; eläin- ja kasvivahat | | |
| MZ | Mosambik | | | X | |
| NA | Namibia | | | | |
| NC | Uusi-Kaledonia | | | | |
| NE | Niger | | | X | |
| NF | Norfolkinsaari | | | | |
| NG | Nigeria | | | | |
| NI | Nicaragua | | | | X |
| NP | Nepal | | | X | |
| NR | Nauru | | | | |
| NU | Niue | | | | |
| OM | Oman | | | | |
| PA | Panama | | | | |
| PE | Peru | | | | X |
| PF | Ranskan Polynesia | | | | |
| PG | Papua-Uusi-Guinea | | | | |
| PH | Filippiinit | | | | |
| PK | Pakistan | | | | |
| PM | Saint-Pierre ja Miquelon | | | | |
| PN | Pitcairn | | | | |
| PW | Palau | | | | |
| PY | Paraguay | | | | X |
| QA | Qatar | | | | |
| RU | Venäjän federaatio | | | | |
| RW | Ruanda | | | X | |
| SA | Saudi-Arabia | | | | |
| SB | Salomonsaaret | | | X | |
| SC | Seychellit | | | | |
| SD | Sudan | | | X | |
| SH | Saint Helena | | | | |
| SL | Sierra Leone | | | X | |
| SN | Senegal | | | X | |
| SO | Somalia | | | X | |
| SR | Suriname | | | | |
| ST | São Tomé ja Príncipe | | | X | |
| SV | El Salvador | | | | X |
| SY | Syyria | | | | |
| SZ | Swazimaa | | | | |
| TC | Turks- ja Caicossaaret | | | | |
| TD | Tšad | | | X | |
| TF | Ranskan eteläiset alueet | | | | |
| TG | Togo | | | X | |
| TH | Thaimaa | S-XIV | Luonnonhelmet ja viljellyt helmet, jalo- ja puolijalokivet, jalometallit, jalometallilla pleteroidut metallit ja näistä valmistetut tavarat; epäaidot korut; metallirahat | | |
| TJ | Tadžikistan | | | | |
| TK | Tokelau | | | | |
| TL | Itä-Timor | | | X | |
| TM | Turkmenistan | | | | |
| TN | Tunisia | | | | |
| TO | Tonga | | | | |
| TT | Trinidad ja Tobago | | | | |
| TV | Tuvalu | | | X | |
| TZ | Tansania | | | X | |
| UA | Ukraina | | | | |
| UG | Uganda | | | X | |
| UM | Yhdysvaltain Tyynenmeren erillissaaret | | | | |
| UY | Uruguay | | | | |
| UZ | Uzbekistan | | | | |
| VC | Saint Vincent ja Grenadiinit | | | | |
| VE | Venezuela | | | | |
| VG | Brittiläiset Neitsytsaaret | | | | |
| VI | Yhdysvaltain Neitsytsaaret | | | | |
| VN | Vietnam | S-XII | Jalkineet, päähineet, sateenvarjot ja päivänvarjot, kävelykepit, istuinkepit, ruoskat, ratsupiiskat ja niiden osat; valmistetut höyhenet ja niistä valmistetut tavarat; tekokukat; hiuksista valmistetut tavarat | | |
| VU | Vanuatu | | | X | |
| WF | Wallis ja Futuna | | | | |
| WS | Samoa | | | X | |
| YE | Jemen | | | X | |
| YT | Mayotte | | | | |
| ZA | Etelä-Afrikka | | | | |
| ZM | Sambia | | | X | |
| ZW | Zimbabwe” | | | | |

A

B

C

D

E

AE

Yhdistyneet arabiemiirikunnat

AF

Afganistan

X

AG

Antigua ja Barbuda

AI

Anguilla

AM

Armenia

X

AN

Alankomaiden Antillit

AO

Angola

X

AQ

Antarktis

AR

Argentiina

AS

Amerikan Samoa

AW

Aruba

AZ

Azerbaidžan

X

BB

Barbados

BD

Bangladesh

X

BF

Burkina Faso

X

BH

Bahrain

BI

Burundi

X

BJ

Benin

X

BM

Bermuda

BN

Brunei

BO

Bolivia

BR

Brasilia

S-IV

Elintarviketeollisuuden tuotteet; juomat, etyylialkoholi (etanoli) ja etikka; tupakka ja valmistetut tupakankorvikkeet

S-IX

Puu ja puusta valmistetut tavarat; puuhiili; korkki ja korkkitavarat; oljesta, espartosta tai muista punonta- tai palmikointiaineista valmistetut tavarat; kori- ja punontateokset

BS

Bahama

BT

Bhutan

X

BV

Bouvet’nsaari

BW

Botswana

BY

Valko-Venäjä

BZ

Belize

CC

Kookossaaret

CD

Kongon demokraattinen tasavalta

X

CF

Keski-Afrikka

X

CG

Kongo

CI

Norsunluurannikko

CK

Cookinsaaret

CM

Kamerun

CN

Kiinan kansantasavalta

S-VI

Kemianteollisuuden ja siihen liittyvän teollisuuden tuotteet

S-VII

Muovit ja muovitavarat; kumi ja kumitavarat

S-VIII

Raakavuodat ja -nahat, muokattu nahka, turkisnahat ja niistä valmistetut tavarat; satula- ja valjasteokset; matkatarvikkeet, käsilaukut ja niiden kaltaiset säilytysesineet; suolesta valmistetut tavarat (muu kuin silkkitoukan gut)

S-IX

Puu ja puusta valmistetut tavarat; puuhiili; korkki ja korkkitavarat; oljesta, espartosta tai muista punonta- tai palmikointiaineista valmistetut tavarat; kori- ja punontateokset

S-XI a

Tekstiilit S-XI b Tekstiilituotteet

S-XII

Jalkineet, päähineet, sateenvarjot ja päivänvarjot, kävelykepit, istuinkepit, ruoskat, ratsupiiskat ja niiden osat; valmistetut höyhenet ja niistä valmistetut tavarat; tekokukat; hiuksista valmistetut tavarat

S-XIII

Kivestä, kipsistä, sementistä, asbestista, kiilteestä tai niiden kaltaisesta aineesta valmistetut tavarat; keraamiset tuotteet; lasi ja lasitavarat

S-XIV

Luonnonhelmet ja viljellyt helmet, jalo- ja puolijalokivet, jalometallit, jalometallilla pleteroidut metallit ja näistä valmistetut tavarat; epäaidot korut; metallirahat

S-XV

Epäjalot metallit ja epäjalosta metallista valmistetut tavarat

S-XVI

Koneet ja mekaaniset laitteet; sähkölaitteet; niiden osat; äänen tallennus- tai toistolaitteet, televisiokuvan tai -äänen tallennus- tai toistolaitteet sekä tällaisten tavaroiden osat ja tarvikkeet

S-XVII

Kulkuneuvot, ilma-alukset ja alukset sekä niihin rinnastettavat kuljetusvarusteet

S-XVIII

Optiset, valokuvaus-, elokuva-, mittaus-, tarkistus-, tarkkuus-, lääketieteelliset tai kirurgiset kojeet ja laitteet; kellot; soittimet; niiden osat ja tarvikkeet

S-XX

Erinäiset tavarat

CO

Kolumbia

X

CR

Costa Rica

X

CU

Kuuba

CV

Kap Verde

X

CX

Joulusaari

DJ

Djibouti

X

DM

Dominica

DO

Dominikaaninen tasavalta

DZ

Algeria

EC

Ecuador

X

EG

Egypti

ER

Eritrea

X

ET

Etiopia

X

FJ

Fidži

FK

Falklandinsaaret

FM

Mikronesia

GA

Gabon

GD

Grenada

GE

Georgia

X

GH

Ghana

GI

Gibraltar

GL

Grönlanti

GM

Gambia

X

GN

Guinea

X

GQ

Päiväntasaajan Guinea

X

GS

Etelä-Georgia ja Eteläiset Sandwichsaaret

GT

Guatemala

X

GU

Guam

GW

Guinea-Bissau

X

GY

Guyana

HM

Heard ja McDonaldinsaaret

HN

Honduras

X

HT

Haiti

X

ID

Indonesia

S-III

Eläin- ja kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden pilkkoutumistuotteet; valmistetut ravintorasvat; eläin- ja kasvivahat

IN

Intia

S-XI a

Tekstiilit

IO

Brittiläinen Intian valtameren alue

IQ

Irak

IR

Iran

JM

Jamaika

JO

Jordania

KE

Kenia

KG

Kirgisia

KH

Kambodža

X

KI

Kiribati

X

KM

Komorit

X

KN

Saint Kitts ja Nevis

KW

Kuwait

KY

Caymansaaret

KZ

Kazakstan

LA

Laosin demokraattinen kansantasavalta

X

LB

Libanon

LC

Saint Lucia

LK

Sri Lanka

X

LR

Liberia

X

LS

Lesotho

X

LY

Libya

MA

Marokko

MG

Madagaskar

X

MH

Marshallinsaaret

ML

Mali

X

MM

Myanmar

X

MN

Mongolia

X

MO

Macao

MP

Pohjois-Mariaanit

MR

Mauritania

X

MS

Montserrat

MU

Mauritius

MV

Malediivit

X

MW

Malawi

X

MX

Meksiko

MY

Malesia

S-III

Eläin- ja kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden pilkkoutumistuotteet; valmistetut ravintorasvat; eläin- ja kasvivahat

MZ

Mosambik

X

NA

Namibia

NC

Uusi-Kaledonia

NE

Niger

X

NF

Norfolkinsaari

NG

Nigeria

NI

Nicaragua

X

NP

Nepal

X

NR

Nauru

NU

Niue

OM

Oman

PA

Panama

PE

Peru

X

PF

Ranskan Polynesia

PG

Papua-Uusi-Guinea

PH

Filippiinit

PK

Pakistan

PM

Saint-Pierre ja Miquelon

PN

Pitcairn

PW

Palau

PY

Paraguay

X

QA

Qatar

RU

Venäjän federaatio

RW

Ruanda

X

SA

Saudi-Arabia

SB

Salomonsaaret

X

SC

Seychellit

SD

Sudan

X

SH

Saint Helena

SL

Sierra Leone

X

SN

Senegal

X

SO

Somalia

X

SR

Suriname

ST

São Tomé ja Príncipe

X

SV

El Salvador

X

SY

Syyria

SZ

Swazimaa

TC

Turks- ja Caicossaaret

TD

Tšad

X

TF

Ranskan eteläiset alueet

TG

Togo

X

TH

Thaimaa

S-XIV

Luonnonhelmet ja viljellyt helmet, jalo- ja puolijalokivet, jalometallit, jalometallilla pleteroidut metallit ja näistä valmistetut tavarat; epäaidot korut; metallirahat

TJ

Tadžikistan

TK

Tokelau

TL

Itä-Timor

X

TM

Turkmenistan

TN

Tunisia

TO

Tonga

TT

Trinidad ja Tobago

TV

Tuvalu

X

TZ

Tansania

X

UA

Ukraina

UG

Uganda

X

UM

Yhdysvaltain Tyynenmeren erillissaaret

UY

Uruguay

UZ

Uzbekistan

VC

Saint Vincent ja Grenadiinit

VE

Venezuela

VG

Brittiläiset Neitsytsaaret

VI

Yhdysvaltain Neitsytsaaret

VN

Vietnam

S-XII

Jalkineet, päähineet, sateenvarjot ja päivänvarjot, kävelykepit, istuinkepit, ruoskat, ratsupiiskat ja niiden osat; valmistetut höyhenet ja niistä valmistetut tavarat; tekokukat; hiuksista valmistetut tavarat

VU

Vanuatu

X

WF

Wallis ja Futuna

WS

Samoa

X

YE

Jemen

X

YT

Mayotte

ZA

Etelä-Afrikka

ZM

Sambia

X

ZW

Zimbabwe”

---

(1)  Luetteloon sisältyy maita, jotka on poistettu väliaikaisesti yhteisön GSP-järjestelmästä tai jotka eivät ole noudattaneet hallinnollisen yhteistyön vaatimuksia, mitä edellytetään, jotta tavaroille voidaan myöntää tullietuus. Komissio tai kyseisen maan toimivaltaiset viranomaiset antavat ajantasaistetun luettelon.

1

---

| 17.12.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/46

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1237/2009,

annettu 11 päivänä joulukuuta 2009,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Marrone di Caprese Michelangelo (SAN))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Italian hakemus nimityksen ”Marrone di Caprese Michelangelo” rekisteröimisestä julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Italian hakemus nimityksen ”Marrone di Caprese Michelangelo” rekisteröimisestä julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys olisi rekisteröitävä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä joulukuuta 2009.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUVL C 112, 16.5.2009, s. 17.

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.6   Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

ITALIA

Marrone di Caprese Michelangelo (SAN)

---

| 17.12.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/48

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1238/2009,

annettu 11 päivänä joulukuuta 2009,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (SAN))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Italian hakemus nimityksen ”Pomodorino del Piennolo del Vesuvio” rekisteröimisestä julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Italian hakemus nimityksen ”Pomodorino del Piennolo del Vesuvio” rekisteröimisestä julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys olisi rekisteröitävä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä joulukuuta 2009.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUVL C 111, 15.5.2009, s. 21.

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.6   Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

ITALIA

Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (SAN)

---

| 17.12.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/50

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1239/2009,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2009,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Crudo di Cuneo (SAN))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Italian hakemus nimityksen ”Crudo di Cuneo” rekisteröimisestä julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Italian hakemus nimityksen ”Crudo di Cuneo” rekisteröimisestä julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys olisi rekisteröitävä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2009.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUVL C 112, 16.5.2009, s. 12.

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.2   Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)

ITALIA

Crudo di Cuneo (SAN)

---

| 17.12.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/52

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1240/2009,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2009,

viljan interventiokeskuksista annetun asetuksen (EY) N:o 428/2008 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 41 artiklan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jotta interventiokeskusten sijainti olisi tarkoituksenmukaisempaa tai jotta ne vastaisivat paremmin edellytettyjä vaatimuksia, Viro ja Romania ovat esittäneet pyynnöt muuttaa joitakin komission asetuksen (EY) N:o 428/2008 (2) liitteessä I lueteltuja interventiokeskuksia koskevia tietoja. Näihin pyyntöihin olisi suostuttava. |
| --- | --- |

(1)

Jotta interventiokeskusten sijainti olisi tarkoituksenmukaisempaa tai jotta ne vastaisivat paremmin edellytettyjä vaatimuksia, Viro ja Romania ovat esittäneet pyynnöt muuttaa joitakin komission asetuksen (EY) N:o 428/2008 (2) liitteessä I lueteltuja interventiokeskuksia koskevia tietoja. Näihin pyyntöihin olisi suostuttava.

| (2) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 428/2008 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 428/2008 olisi muutettava.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 428/2008 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2009.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 129, 17.5.2008, s. 8.

2

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 428/2008 liite I seuraavasti:

| 1) | korvataan kohdassa ”VIRO” oleva taulukko seuraavasti:









  Interventiokeskukset | Tavallinen vehnä | Ohra | Maissi | Durra |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”VIRO |
| Tartu | + | + | - | - |
| Viljandi | + | + | - | - |
| Tamsalu | + | + | - | - |
| Keila | + | + | - | -” |

1)

korvataan kohdassa ”VIRO” oleva taulukko seuraavasti:

Interventiokeskukset

Tavallinen vehnä

Ohra

Maissi

Durra

”VIRO

Tartu

+

+

-

-

Viljandi

+

+

-

-

Tamsalu

+

+

-

-

Keila

+

+

-

-”

| 2) | korvataan kohdassa ”ROMANIA” oleva taulukko seuraavasti:






  a) | korvataan keskusta ”Brăila” koskeva rivi seuraavasti:









  Interventiokeskukset | Tavallinen vehnä | Ohra | Maissi | Durra |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Brăila | + | + | + | -” |

2)

korvataan kohdassa ”ROMANIA” oleva taulukko seuraavasti:

a)

korvataan keskusta ”Brăila” koskeva rivi seuraavasti:

Interventiokeskukset

Tavallinen vehnä

Ohra

Maissi

Durra

”Brăila

+

+

+

-”

| b) | lisätään keskusta ”Brăila” koskevan rivin jälkeen rivi seuraavasti:









  Interventiokeskukset | Tavallinen vehnä | Ohra | Maissi | Durra |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Ianca | - | + | - | -” |

b)

lisätään keskusta ”Brăila” koskevan rivin jälkeen rivi seuraavasti:

Interventiokeskukset

Tavallinen vehnä

Ohra

Maissi

Durra

”Ianca

-

+

-

-”

| c) | korvataan keskusta ”Roman” koskeva rivi seuraavasti:









  Interventiokeskukset | Tavallinen vehnä | Ohra | Maissi | Durra |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Roman | + | + | - | -” |

c)

korvataan keskusta ”Roman” koskeva rivi seuraavasti:

Interventiokeskukset

Tavallinen vehnä

Ohra

Maissi

Durra

”Roman

+

+

-

-”

---

| 17.12.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/54 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/54

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1241/2009,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2009,

tietyistä kolmansista maista peräisin olevien tiettyjen rauta- ja terästuotteiden tuonnin ennakkotarkkailun jatkamisesta ja soveltamisalan ajantasaistamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tuontiin sovellettavasta yhteisestä järjestelmästä 26 päivänä helmikuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 260/2009 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan,

ottaa huomioon tiettyjen kolmansien maiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä 7 päivänä heinäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 625/2009 (2) ja erityisesti sen 9 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio otti asetuksella (EY) N:o 76/2002 (3) käyttöön yhteisön ennakkotarkkailun tietyistä kolmansista maista peräisin olevien tiettyjen rauta- ja terästuotteiden tuonnissa. |
| --- | --- |

(1)

Komissio otti asetuksella (EY) N:o 76/2002 (3) käyttöön yhteisön ennakkotarkkailun tietyistä kolmansista maista peräisin olevien tiettyjen rauta- ja terästuotteiden tuonnissa.

| (2) | Unionin ulkomaankaupan tilastoja ei ole saatavilla komission asetuksessa (EY) N:o 1917/2000 (4) määritetyiltä ajanjaksoilta. |
| --- | --- |

(2)

Unionin ulkomaankaupan tilastoja ei ole saatavilla komission asetuksessa (EY) N:o 1917/2000 (4) määritetyiltä ajanjaksoilta.

| (3) | Vaikka tilanne onkin muuttunut sen jälkeen, kun tarkkailu otettiin käyttöön vuonna 2002, maailman teräsmarkkinoiden kehitys osoittaa, että luotettava ja nopea järjestelmä tietojen saamiseksi unioniin suuntautuvasta tuonnista on edelleen tarpeen. |
| --- | --- |

(3)

Vaikka tilanne onkin muuttunut sen jälkeen, kun tarkkailu otettiin käyttöön vuonna 2002, maailman teräsmarkkinoiden kehitys osoittaa, että luotettava ja nopea järjestelmä tietojen saamiseksi unioniin suuntautuvasta tuonnista on edelleen tarpeen.

| (4) | Tarkkailun kohteena olevien tuotteiden tuonnin kehityssuuntausten lisäksi tutkittiin tarkkailun ulkopuolella olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levytuotteiden ja suurten hitsattujen putkien tuontia. Koska kyseiset lisätuotteet ovat lisäarvoltaan markkinoiden korkeimpia, katsottiin tarpeelliseksi tarkastella myös niiden kehityssuuntauksia. |
| --- | --- |

(4)

Tarkkailun kohteena olevien tuotteiden tuonnin kehityssuuntausten lisäksi tutkittiin tarkkailun ulkopuolella olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levytuotteiden ja suurten hitsattujen putkien tuontia. Koska kyseiset lisätuotteet ovat lisäarvoltaan markkinoiden korkeimpia, katsottiin tarpeelliseksi tarkastella myös niiden kehityssuuntauksia.

| (5) | Vuosina 2005–2008 kyseisten terästuotteiden tuonti EU:hun lisääntyi huomattavasti (40 %) absoluuttisesti mitattuna. Tuonti alkoi vähentyä vuoden 2008 lopusta lähtien, mikä johtui kuitenkin kysynnän pienenemistä; suhteessa kulutukseen tuonti pysyi merkittävänä. |
| --- | --- |

(5)

Vuosina 2005–2008 kyseisten terästuotteiden tuonti EU:hun lisääntyi huomattavasti (40 %) absoluuttisesti mitattuna. Tuonti alkoi vähentyä vuoden 2008 lopusta lähtien, mikä johtui kuitenkin kysynnän pienenemistä; suhteessa kulutukseen tuonti pysyi merkittävänä.

| (6) | Maailmanlaajuinen terästuotannon kapasiteetti kasvoi vuosina 2006–2008, ja kasvun uskotaan jatkuvan vuoteen 2010 saakka. Seuraavana kahtena vuotena kapasiteetin kasvulukujen uskotaan olevan kaksinumeroisia joillakin alueilla, erityisesti Kiinassa, Intiassa, Brasiliassa ja Lähi-idässä. Kapasiteetin kasvun osalta merkittävin maa on Kiina, jonka kapasiteetti vastaa 40:tä prosenttia maailman raakateräksen valmistuskapasiteetista ja on määrältään kolme kertaa EU:n vuosikulutus. |
| --- | --- |

(6)

Maailmanlaajuinen terästuotannon kapasiteetti kasvoi vuosina 2006–2008, ja kasvun uskotaan jatkuvan vuoteen 2010 saakka. Seuraavana kahtena vuotena kapasiteetin kasvulukujen uskotaan olevan kaksinumeroisia joillakin alueilla, erityisesti Kiinassa, Intiassa, Brasiliassa ja Lähi-idässä. Kapasiteetin kasvun osalta merkittävin maa on Kiina, jonka kapasiteetti vastaa 40:tä prosenttia maailman raakateräksen valmistuskapasiteetista ja on määrältään kolme kertaa EU:n vuosikulutus.

| (7) | Koska EU on merkittävä teräsmarkkina koon ja hinnan sekä erityisesti valuutan vahvuuden perusteella, on todennäköistä, että markkinoiden elpyessä ja kysynnän kasvaessa unionin markkinoilla terästuotannon ylikapasiteetti ohjataan uudelleen EU:hun. Sen lisäksi pääsyä kolmansien maiden markkinoille on viime aikoina rajoitettu eriasteisesti, kun eri maantieteellisillä alueilla (kuten Amerikoissa, Aasiassa ja Lähi-idässä) on toteutettu toimenpiteitä oman terästeollisuuden suojelemiseksi ja tukemiseksi. Tällaisia toimenpiteitä on toteutettu eri muodoissa, esimerkiksi korottamalla tullitariffeja, lisenssivaatimuksilla sekä vaatimuksilla ostaa paikallisesti, ja ne koskivat markkinoita, joiden osuus maailmanlaajuisesta kulutuksesta on huomattava. |
| --- | --- |

(7)

Koska EU on merkittävä teräsmarkkina koon ja hinnan sekä erityisesti valuutan vahvuuden perusteella, on todennäköistä, että markkinoiden elpyessä ja kysynnän kasvaessa unionin markkinoilla terästuotannon ylikapasiteetti ohjataan uudelleen EU:hun. Sen lisäksi pääsyä kolmansien maiden markkinoille on viime aikoina rajoitettu eriasteisesti, kun eri maantieteellisillä alueilla (kuten Amerikoissa, Aasiassa ja Lähi-idässä) on toteutettu toimenpiteitä oman terästeollisuuden suojelemiseksi ja tukemiseksi. Tällaisia toimenpiteitä on toteutettu eri muodoissa, esimerkiksi korottamalla tullitariffeja, lisenssivaatimuksilla sekä vaatimuksilla ostaa paikallisesti, ja ne koskivat markkinoita, joiden osuus maailmanlaajuisesta kulutuksesta on huomattava.

| (8) | Raakateräksen tuotanto EU:ssa saavutti huippunsa vuonna 2007 ja ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levytuotteiden vuonna 2006, ja tuotanto alkoi vähentyä vuonna 2008. Vuoden 2009 alkupuoliskolla tuotanto väheni 43,2 prosenttia vuoden 2008 alkupuoliskosta, kun taas maailmanlaajuinen terästuotanto väheni samana ajanjaksona 22,4 prosenttia. Kriisi on vaikuttanut kaikkiin EU:n suurimpiin teräksentuottajamaihin, ja teräksen tuottajat ovat reagoineet siihen vähentämällä tuotantopäiviä ja siten lisänneet käyttämätöntä kapasiteettia. |
| --- | --- |

(8)

Raakateräksen tuotanto EU:ssa saavutti huippunsa vuonna 2007 ja ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levytuotteiden vuonna 2006, ja tuotanto alkoi vähentyä vuonna 2008. Vuoden 2009 alkupuoliskolla tuotanto väheni 43,2 prosenttia vuoden 2008 alkupuoliskosta, kun taas maailmanlaajuinen terästuotanto väheni samana ajanjaksona 22,4 prosenttia. Kriisi on vaikuttanut kaikkiin EU:n suurimpiin teräksentuottajamaihin, ja teräksen tuottajat ovat reagoineet siihen vähentämällä tuotantopäiviä ja siten lisänneet käyttämätöntä kapasiteettia.

| (9) | Kaikki tuottajat ovat vähentäneet merkittävästi työvoimaa. Kesäkuussa 2009 talouskriisin vaikutukset koskivat noin 40:tä prosenttia EU:n terästeollisuuden työvoimasta joko pysyvien tai väliaikaisten irtisanomisten ja lyhennetyn työajan muodossa. |
| --- | --- |

(9)

Kaikki tuottajat ovat vähentäneet merkittävästi työvoimaa. Kesäkuussa 2009 talouskriisin vaikutukset koskivat noin 40:tä prosenttia EU:n terästeollisuuden työvoimasta joko pysyvien tai väliaikaisten irtisanomisten ja lyhennetyn työajan muodossa.

| (10) | Kun otetaan huomioon terästuotteiden tuonnin viimeaikaiset kehityssuuntaukset, EU:n teollisuuden nykyinen heikko tilanne, EU:n markkinoiden heikon kysynnän jatkuminen ja todennäköisyys, että kysynnän elpyessä nykyinen ja tuleva ylikapasiteetti ohjattaisiin uudelleen EU:hun, voidaan katsoa, että unionin tuottajiin kohdistuu asetuksen (EY) N:o 260/2009 11 artiklassa tarkoitettu haitan uhka. |
| --- | --- |

(10)

Kun otetaan huomioon terästuotteiden tuonnin viimeaikaiset kehityssuuntaukset, EU:n teollisuuden nykyinen heikko tilanne, EU:n markkinoiden heikon kysynnän jatkuminen ja todennäköisyys, että kysynnän elpyessä nykyinen ja tuleva ylikapasiteetti ohjattaisiin uudelleen EU:hun, voidaan katsoa, että unionin tuottajiin kohdistuu asetuksen (EY) N:o 260/2009 11 artiklassa tarkoitettu haitan uhka.

| (11) | Tämän vuoksi unionin etu vaatii tiettyjen terästuotteiden tuonnin pitämistä edelleen ennakkotarkkailussa sellaisten kehittyneiden tilastotietojen saamiseksi, joiden avulla tuonnin kehityssuuntauksia voidaan analysoida nopeasti. Tuoreita ja ennakoivia kauppaa koskevia tietoja tarvitaan herkkien Euroopan teräsmarkkinoiden suojaamiseksi teräksen maailmanmarkkinoilla tapahtuvilta äkillisiltä muutoksilta. Tämä on erityisen tärkeää nykyisessä kriisitilanteessa, jossa ei olla varmoja kysynnän rakenteen elpymisestä ja siitä, hyötyykö EU:n teollisuus tästä elpymisestä. |
| --- | --- |

(11)

Tämän vuoksi unionin etu vaatii tiettyjen terästuotteiden tuonnin pitämistä edelleen ennakkotarkkailussa sellaisten kehittyneiden tilastotietojen saamiseksi, joiden avulla tuonnin kehityssuuntauksia voidaan analysoida nopeasti. Tuoreita ja ennakoivia kauppaa koskevia tietoja tarvitaan herkkien Euroopan teräsmarkkinoiden suojaamiseksi teräksen maailmanmarkkinoilla tapahtuvilta äkillisiltä muutoksilta. Tämä on erityisen tärkeää nykyisessä kriisitilanteessa, jossa ei olla varmoja kysynnän rakenteen elpymisestä ja siitä, hyötyykö EU:n teollisuus tästä elpymisestä.

| (12) | Kun lisäksi otetaan huomioon ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levytuotteiden ja suurten hitsattujen putkien markkinoiden kehityssuuntaukset ja vaarassa olevien teollisuuden alojen tilanne sekä se, että kyseisiin tuotteisiin sovelletaan samanlaisia terästuotteiden tuonnin tarkkailujärjestelmiä, on aiheellista sisällyttää järjestelmän soveltamisalaan myös liitteessä I luetellut tuotteet. |
| --- | --- |

(12)

Kun lisäksi otetaan huomioon ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levytuotteiden ja suurten hitsattujen putkien markkinoiden kehityssuuntaukset ja vaarassa olevien teollisuuden alojen tilanne sekä se, että kyseisiin tuotteisiin sovelletaan samanlaisia terästuotteiden tuonnin tarkkailujärjestelmiä, on aiheellista sisällyttää järjestelmän soveltamisalaan myös liitteessä I luetellut tuotteet.

| (13) | Edellä mainittujen kehityssuuntausten ja sen, että muut tärkeät terästä tuottavat maat, kuten Kanada ja Amerikan yhdysvallat, ovat äskettäin päättäneet pidentää vastaavien teräksen tuonnin valvontajärjestelmiensä voimassaoloa (Kanada 31 päivään elokuuta 2011 ja Yhdysvallat 21 päivään maaliskuuta 2013 asti), perusteella on aiheellista pidentää järjestelmän voimassaoloa 31 päivään joulukuuta 2012. |
| --- | --- |

(13)

Edellä mainittujen kehityssuuntausten ja sen, että muut tärkeät terästä tuottavat maat, kuten Kanada ja Amerikan yhdysvallat, ovat äskettäin päättäneet pidentää vastaavien teräksen tuonnin valvontajärjestelmiensä voimassaoloa (Kanada 31 päivään elokuuta 2011 ja Yhdysvallat 21 päivään maaliskuuta 2013 asti), perusteella on aiheellista pidentää järjestelmän voimassaoloa 31 päivään joulukuuta 2012.

| (14) | Jotta minimoidaan tarpeettomat rajoitukset eikä vaikeuteta kohtuuttomasti rajojen lähellä sijaitsevien yritysten toimintaa, tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle jätetään edelleen 2 500 kilogramman nettopainon alittava tuonti, |
| --- | --- |

(14)

Jotta minimoidaan tarpeettomat rajoitukset eikä vaikeuteta kohtuuttomasti rajojen lähellä sijaitsevien yritysten toimintaa, tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle jätetään edelleen 2 500 kilogramman nettopainon alittava tuonti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 76/2002 seuraavasti:

| 1) | Laajennetaan ennakkotarkkailun soveltamisalaa koskemaan liitteessä I lueteltuja tuotteita. |
| --- | --- |

1)

Laajennetaan ennakkotarkkailun soveltamisalaa koskemaan liitteessä I lueteltuja tuotteita.

| 2) | Poistetaan 6 artiklasta ilmaisu ”31 päivään joulukuuta 2009”, ja korvataan se ilmaisulla ”31 päivään joulukuuta 2012”. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan 6 artiklasta ilmaisu ”31 päivään joulukuuta 2009”, ja korvataan se ilmaisulla ”31 päivään joulukuuta 2012”.

| 3) | Korvataan luettelo toimivaltaisista kansallisista viranomaisista liitteessä II olevalla luettelolla. |
| --- | --- |

3)

Korvataan luettelo toimivaltaisista kansallisista viranomaisista liitteessä II olevalla luettelolla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2009.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 84, 31.3.2009, s. 1.

1

(2)  EUVL L 185, 17.7.2009, s. 1.

2

(3)  EYVL L 16, 18.1.2002, s. 3.

3

(4)  EYVL L 229, 9.9.2000, s. 14.

4

---

LIITE I

Luettelo tuotteista, jotka lisätään ennakkotarkkailun soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden luetteloon

| | 7219 11 00 |
| --- | --- |

7219 11 00

| | 7219 12 10 |
| --- | --- |

7219 12 10

| | 7219 12 90 |
| --- | --- |

7219 12 90

| | 7219 13 10 |
| --- | --- |

7219 13 10

| | 7219 13 90 |
| --- | --- |

7219 13 90

| | 7219 14 10 |
| --- | --- |

7219 14 10

| | 7219 14 90 |
| --- | --- |

7219 14 90

| | 7219 21 10 |
| --- | --- |

7219 21 10

| | 7219 21 90 |
| --- | --- |

7219 21 90

| | 7219 22 10 |
| --- | --- |

7219 22 10

| | 7219 22 90 |
| --- | --- |

7219 22 90

| | 7219 23 00 |
| --- | --- |

7219 23 00

| | 7219 24 00 |
| --- | --- |

7219 24 00

| | 7219 31 00 |
| --- | --- |

7219 31 00

| | 7219 32 10 |
| --- | --- |

7219 32 10

| | 7219 32 90 |
| --- | --- |

7219 32 90

| | 7219 33 10 |
| --- | --- |

7219 33 10

| | 7219 33 90 |
| --- | --- |

7219 33 90

| | 7219 34 10 |
| --- | --- |

7219 34 10

| | 7219 34 90 |
| --- | --- |

7219 34 90

| | 7219 35 10 |
| --- | --- |

7219 35 10

| | 7219 35 90 |
| --- | --- |

7219 35 90

| | 7219 90 20 |
| --- | --- |

7219 90 20

| | 7219 90 80 |
| --- | --- |

7219 90 80

| | 7220 11 00 |
| --- | --- |

7220 11 00

| | 7220 12 00 |
| --- | --- |

7220 12 00

| | 7220 20 21 |
| --- | --- |

7220 20 21

| | 7220 20 29 |
| --- | --- |

7220 20 29

| | 7220 20 41 |
| --- | --- |

7220 20 41

| | 7220 20 49 |
| --- | --- |

7220 20 49

| | 7220 20 81 |
| --- | --- |

7220 20 81

| | 7220 20 89 |
| --- | --- |

7220 20 89

| | 7220 90 20 |
| --- | --- |

7220 90 20

| | 7220 90 80 |
| --- | --- |

7220 90 80

| | 7228 50 20 |
| --- | --- |

7228 50 20

| | Koko CN-nimike 7305 |
| --- | --- |

Koko CN-nimike 7305

---

LIITE II

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

СПИСЪК НА КОМПЕТЕНТНИТЕ НАЦИОНАЛНИ ОРГАНИ

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES

ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI

VALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTS

ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TAL-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

LISTA WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE COMPETENTE

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

| | BELGIQUE/BELGIË





  Service public fédéral de l’économie, des PME, des classes moyennes et de l’énergie |
| --- | --- |
| Direction générale du potentiel économique |
| Service des licences |
| Rue de Louvain 44 |
| 1000 Bruxelles |
| BELGIQUE |
| Tél. +32 25486469 |
| Fax +32 22775063 |

BELGIQUE/BELGIË

Service public fédéral de l’économie, des PME, des classes moyennes et de l’énergie

Direction générale du potentiel économique

Service des licences

Rue de Louvain 44

1000 Bruxelles

BELGIQUE

Tél. +32 25486469

Fax +32 22775063

| Federale Overheidsdienst Economie, Kmo, Middenstand & Energie |
| --- |
| Algemene Directie Economisch Potentieel |
| Dienst Vergunningen |
| Leuvenseweg 44 |
| 1000 Brussel |
| BELGIË |
| Tel. +32 25486469 |
| Fax +32 22775063 |

Federale Overheidsdienst Economie, Kmo, Middenstand & Energie

Algemene Directie Economisch Potentieel

Dienst Vergunningen

Leuvenseweg 44

1000 Brussel

BELGIË

Tel. +32 25486469

Fax +32 22775063

| | БЪЛГАРИЯ





  Министерство на икономиката, енергетиката и туризма Дирекция дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“ |
| --- | --- |
| ул. „Славянска“No 8 |
| 1052 София |
| Тел. +359 29407008 / +359 29407673 /+359 29407800 |
| Факс +359 29815041 /+359 29804710 / +359 29883654 |

БЪЛГАРИЯ

Министерство на икономиката, енергетиката и туризма Дирекция дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“

ул. „Славянска“No 8

1052 София

Тел. +359 29407008 / +359 29407673 /+359 29407800

Факс +359 29815041 /+359 29804710 / +359 29883654

| | ČESKÁ REPUBLIKA





  Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- | --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 224907111 |
| Fax +420 224212133 |

ČESKÁ REPUBLIKA

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 224907111

Fax +420 224212133

| | DANMARK





  Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- | --- |
| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| Langelinie Allé 17 |
| 2100 København Ø |
| Tlf. +45 35466030 |
| Fax +45 35466029 |
| Fax +45 35466001 |

DANMARK

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Langelinie Allé 17

2100 København Ø

Tlf. +45 35466030

Fax +45 35466029

Fax +45 35466001

| | DEUTSCHLAND





  Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA) |
| --- | --- |
| Frankfurter Straße 29-35 |
| 65760 Eschborn 1 |
| DEUTSCHLAND |
| Tel. +49 61969080 |
| Fax +49 6196908800 |

DEUTSCHLAND

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA)

Frankfurter Straße 29-35

65760 Eschborn 1

DEUTSCHLAND

Tel. +49 61969080

Fax +49 6196908800

| | EESTI





  Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium |
| --- | --- |
| Harju 11 |
| 15072 Tallinn |
| Tel. +372 6256400 |
| Faks +372 6313660 |

EESTI

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

15072 Tallinn

Tel. +372 6256400

Faks +372 6313660

| | FRANCE





  Ministère de l’économie, de l’Industrie et de l’emploi |
| --- | --- |
| Direction générale de la compétitivité, de l’industrie et des services |
| Sous-direction «industries de santé, de la chimie et des nouveaux matériaux» |
| Bureau «matérieaux du futur et nouveaux procédés» |
| Le Bervil |
| 12 rue Villiot |
| 75572 Paris Cedex 12 |
| FRANCE |
| Tél. +33 153449026 |
| Fax +33 153449172 |

FRANCE

Ministère de l’économie, de l’Industrie et de l’emploi

Direction générale de la compétitivité, de l’industrie et des services

Sous-direction «industries de santé, de la chimie et des nouveaux matériaux»

Bureau «matérieaux du futur et nouveaux procédés»

Le Bervil

12 rue Villiot

75572 Paris Cedex 12

FRANCE

Tél. +33 153449026

Fax +33 153449172

| | ITALIA





  Ministero delle Attività produttive |
| --- | --- |
| Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi |
| Viale America 341 |
| 00144 Roma RM |
| ITALIA |
| Tel. +39 0659647517 / +39 0659932471 / +39 0659932245 / +39 0659932260 |
| Fax +39 0659932235 / +39 0659932636 |

ITALIA

Ministero delle Attività produttive

Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi

Viale America 341

00144 Roma RM

ITALIA

Tel. +39 0659647517 / +39 0659932471 / +39 0659932245 / +39 0659932260

Fax +39 0659932235 / +39 0659932636

| | ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS





  Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- | --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής |
| Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6 |
| 1421 Λευκωσία |
| ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS |
| Τηλ. +357 22867100 |
| Φαξ +357 22375120 |

ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής

Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6

1421 Λευκωσία

ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS

Τηλ. +357 22867100

Φαξ +357 22375120

| | IRELAND





  Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- | --- |
| Import/Export Licensing, Block C |
| Earlsfort Centre |
| Hatch Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| Tel. +353 16312121 |
| Fax +353 16312562 |

IRELAND

Department of Enterprise, Trade and Employment

Import/Export Licensing, Block C

Earlsfort Centre

Hatch Street

Dublin 2

IRELAND

Tel. +353 16312121

Fax +353 16312562

| | ΕΛΛΑΣ





  Υπουργείο Οικονομίας, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας |
| --- | --- |
| Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής |
| Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας |
| Κορνάρου 1 |
| 105 63 Αθήνα |
| ΕΛΛΑΣ |
| Τηλ. +30 2103286021/22 |
| Φαξ +30 2103286094 |

ΕΛΛΑΣ

Υπουργείο Οικονομίας, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας

Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής

Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας

Κορνάρου 1

105 63 Αθήνα

ΕΛΛΑΣ

Τηλ. +30 2103286021/22

Φαξ +30 2103286094

| | ESPAÑA





  Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- | --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales |
| Paseo de la Castellana 162 |
| 28046 Madrid |
| ESPAÑA |
| Tel. +34 913493817 / +34 9134937488 |
| Fax +34 913493831 |

ESPAÑA

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales

Paseo de la Castellana 162

28046 Madrid

ESPAÑA

Tel. +34 913493817 / +34 9134937488

Fax +34 913493831

| | LATVIJA





  Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija |
| --- | --- |
| Brīvības iela 55 |
| Rīga, LV-1519 |
| Tel. +371 670132 99/00 / +371 67013248 |
| Fakss +371 67280882 |

LATVIJA

Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

Rīga, LV-1519

Tel. +371 670132 99/00 / +371 67013248

Fakss +371 67280882

| | LIETUVA





  Lietuvos Respublikos ūkio ministerija |
| --- | --- |
| Prekybos departamentas |
| Gedimino pr. 38/2 |
| LT-01104 Vilnius |
| Tel. +370 52628750 / +370 52619488 |
| Faks. +370 52623974 |

LIETUVA

Lietuvos Respublikos ūkio ministerija

Prekybos departamentas

Gedimino pr. 38/2

LT-01104 Vilnius

Tel. +370 52628750 / +370 52619488

Faks. +370 52623974

| | LUXEMBOURG





  Ministère de l’économie et du commerce extérieu |
| --- | --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| 2011 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tél. +352 4782371 |
| Fax +352 466138 |

LUXEMBOURG

Ministère de l’économie et du commerce extérieu

Office des licences

BP 113

2011 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tél. +352 4782371

Fax +352 466138

| | MAGYARORSZÁG





  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- | --- |
| Budapest |
| Margit krt. 85. |
| 1024 |
| MAGYARORSZÁG |
| Tel. +36 13367303 |
| Fax +36 13367302 |
| E-mail: mkeh@mkeh.gov.hu |

MAGYARORSZÁG

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Budapest

Margit krt. 85.

1024

MAGYARORSZÁG

Tel. +36 13367303

Fax +36 13367302

E-mail: mkeh@mkeh.gov.hu

| | MALTA





  Diviżjoni għall-Kummerċ |
| --- | --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| Valletta |
| CMR 02 |
| Tel. +356 21237112 |
| Fax +356 25690299 |

MALTA

Diviżjoni għall-Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

Valletta

CMR 02

Tel. +356 21237112

Fax +356 25690299

| | NEDERLAND





  Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer |
| --- | --- |
| Postbus 30003, Engelse Kamp 2 |
| 9700 RD Groningen |
| NEDERLAND |
| Tel. +31 505232600 |
| Fax +31 505232210 |

NEDERLAND

Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer

Postbus 30003, Engelse Kamp 2

9700 RD Groningen

NEDERLAND

Tel. +31 505232600

Fax +31 505232210

| | ROMÂNIA





  Ministerul Întreprinderilor Mici și Mijlocii, Comerțului și Mediului de Afaceri |
| --- | --- |
| Direcția Generală Politici Comerciale |
| Str. Ion Câmpineanu, nr. 16, sector 1 |
| 010036 București |
| Tel. +40 213150081 |
| Fax +40 213150454 |
| e-mail: clc@dce.gov.ro |

ROMÂNIA

Ministerul Întreprinderilor Mici și Mijlocii, Comerțului și Mediului de Afaceri

Direcția Generală Politici Comerciale

Str. Ion Câmpineanu, nr. 16, sector 1

010036 București

Tel. +40 213150081

Fax +40 213150454

e-mail: clc@dce.gov.ro

| | SLOVENIJA





  Ministrstvo za finance |
| --- | --- |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Carinski urad Jesenice |
| Spodnji plavž 6C |
| SI-4270 Jesenice |
| SLOVENIJA |
| Tel. +386 42974470 |
| Faks +386 42974472 |

SLOVENIJA

Ministrstvo za finance

Carinska uprava Republike Slovenije

Carinski urad Jesenice

Spodnji plavž 6C

SI-4270 Jesenice

SLOVENIJA

Tel. +386 42974470

Faks +386 42974472

| | SLOVENSKO





  Ministerstvo hospodárstva |
| --- | --- |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Slovenská republika |
| Tel. +421 248542021 / +421 248547119 |
| Fax +421 248543116 |

SLOVENSKO

Ministerstvo hospodárstva

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Slovenská republika

Tel. +421 248542021 / +421 248547119

Fax +421 248543116

| | ÖSTERREICH





  Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend |
| --- | --- |
| Außenwirtschaftsadministration |
| Abteilung C2/2 |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| Tel. +43 171100-0 |
| Fax +43 171100/83 86 |

ÖSTERREICH

Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend

Außenwirtschaftsadministration

Abteilung C2/2

Stubenring 1

1011 Wien

Tel. +43 171100-0

Fax +43 171100/83 86

| | POLSKA





  Ministerstwo Gospodarki |
| --- | --- |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warszawa |
| POLSKA |
| Tel. +48 226935553 |
| Fax +48 226934021 |

POLSKA

Ministerstwo Gospodarki

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warszawa

POLSKA

Tel. +48 226935553

Fax +48 226934021

| | PORTUGAL





  Ministério das Finanças e da Administração Pública |
| --- | --- |
| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos |
| Especiais sobre o Consumo |
| Rua da Alfândega, n.o 5, r/c |
| 1149-006 Lisboa |
| PORTUGAL |
| Tel. +35 1218814263 |
| Fax +35 1218813990 |

PORTUGAL

Ministério das Finanças e da Administração Pública

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos

Especiais sobre o Consumo

Rua da Alfândega, n.o 5, r/c

1149-006 Lisboa

PORTUGAL

Tel. +35 1218814263

Fax +35 1218813990

| | SUOMI/FINLAND





  Tullihallitus |
| --- | --- |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |
| P. +358 96141 |
| F. +358 204922852 |

SUOMI/FINLAND

Tullihallitus

PL 512

FI-00101 Helsinki

P. +358 96141

F. +358 204922852

| Tullstyrelsen |
| --- |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |
| Fax +358 204922852 |

Tullstyrelsen

PB 512

FI-00101 Helsingfors

Fax +358 204922852

| | SVERIGE





  Kommerskollegium |
| --- | --- |
| Box 6803 |
| SE-113 86 Stockholm |
| Tfn +46 86904800 |
| Fax +46 8306759 |

SVERIGE

Kommerskollegium

Box 6803

SE-113 86 Stockholm

Tfn +46 86904800

Fax +46 8306759

| | UNITED KINGDOM





  Department for Business, Innovation and Skills Import Licensing Branch |
| --- | --- |
| Queensway House — West Precinct |
| Billingham |
| TS23 2NF |
| UNITED KINGDOM |
| Tel. +44 1642364333 / +44 1642364334 |
| Fax +44 1642364269 |
| E-mail: enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk |

UNITED KINGDOM

Department for Business, Innovation and Skills Import Licensing Branch

Queensway House — West Precinct

Billingham

TS23 2NF

UNITED KINGDOM

Tel. +44 1642364333 / +44 1642364334

Fax +44 1642364269

E-mail: enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk

---

| 17.12.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/60 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/60

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1242/2009,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2009,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ”perusasetus”, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1.   Vireillepano

| (1) | Euroopan komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä18 päivänä maaliskuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ”vireillepanoilmoitus”, polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ”Kiina”, peräisin olevien tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien tuonnissa yhteisöön. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä18 päivänä maaliskuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ”vireillepanoilmoitus”, polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ”Kiina”, peräisin olevien tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien tuonnissa yhteisöön.

| (2) | Polkumyynnin vastainen menettely pantiin vireille, kun yhteisön tuottaja Smiths Detection Group Limited, jäljempänä ”valituksen tekijä”, teki 2 päivänä helmikuuta 2009 valituksen; valituksen tekijän tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 80 prosenttia tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien yhteisön koko tuotannosta. Valituksessa esitetty näyttö tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle. |
| --- | --- |

(2)

Polkumyynnin vastainen menettely pantiin vireille, kun yhteisön tuottaja Smiths Detection Group Limited, jäljempänä ”valituksen tekijä”, teki 2 päivänä helmikuuta 2009 valituksen; valituksen tekijän tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 80 prosenttia tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien yhteisön koko tuotannosta. Valituksessa esitetty näyttö tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle.

1.2.   Menettelyn osapuolet

| (3) | Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta virallisesti valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville tuottajille yhteisössä, ainoalle tiedossa olevalle vientiä harjoittavalle tuottajalle Kiinassa, asianomaisen viejämaan edustajille sekä vertailumaaksi harkitun Amerikan yhdysvaltojen, jäljempänä ”Yhdysvallat”, tuottajille. Lisäksi komissio otti yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin tarkasteltavana olevan ja samankaltaisen tuotteen käyttäjiin yhteisössä. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta virallisesti valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville tuottajille yhteisössä, ainoalle tiedossa olevalle vientiä harjoittavalle tuottajalle Kiinassa, asianomaisen viejämaan edustajille sekä vertailumaaksi harkitun Amerikan yhdysvaltojen, jäljempänä ”Yhdysvallat”, tuottajille. Lisäksi komissio otti yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin tarkasteltavana olevan ja samankaltaisen tuotteen käyttäjiin yhteisössä. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (4) | Jotta ainoa kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja voisi halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten sille vientiä harjoittavalle tuottajalle, jota asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan viranomaisille. Ainoa kiinalainen tiedossa oleva vientiä harjoittava tuottaja ei pyytänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 mukaista markkinatalouskohtelua mutta pyysi yksilöllistä kohtelua. |
| --- | --- |

(4)

Jotta ainoa kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja voisi halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten sille vientiä harjoittavalle tuottajalle, jota asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan viranomaisille. Ainoa kiinalainen tiedossa oleva vientiä harjoittava tuottaja ei pyytänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 mukaista markkinatalouskohtelua mutta pyysi yksilöllistä kohtelua.

| (5) | Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille osapuolille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille osapuolille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (6) | Vastauksia kyselylomakkeeseen saatiin ainoalta tiedossa olevalta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, kahdelta yhteisön tuottajalta, yhdeltä tuottajalta Yhdysvalloissa, jota harkittiin vertailumaaksi, sekä yhdeksältä yhteisön käyttäjältä. |
| --- | --- |

(6)

Vastauksia kyselylomakkeeseen saatiin ainoalta tiedossa olevalta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, kahdelta yhteisön tuottajalta, yhdeltä tuottajalta Yhdysvalloissa, jota harkittiin vertailumaaksi, sekä yhdeksältä yhteisön käyttäjältä.

| (7) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelun/yksilöllisen kohtelun myöntämistä sekä polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarvitsemansa tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Yhteisön tuottajat
  Smiths Heimann SAS, Vitry (Ranska) ja Smiths Heimann GmbH, Wiesbaden (Saksa), jotka molemmat ovat etuyhteydessä Smiths Detection Group Limited -yritykseen. |
| --- | --- | --- |

(7)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelun/yksilöllisen kohtelun myöntämistä sekä polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarvitsemansa tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Yhteisön tuottajat

Smiths Heimann SAS, Vitry (Ranska) ja Smiths Heimann GmbH, Wiesbaden (Saksa), jotka molemmat ovat etuyhteydessä Smiths Detection Group Limited -yritykseen.

| b) | Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja
  Nuctech Company Limited, Beijing, Kiina. |
| --- | --- |

b)

Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja

Nuctech Company Limited, Beijing, Kiina.

| (8) | Koska kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle ei myönnetty markkinatalouskohtelua, sille oli määritettävä normaaliarvo vertailumaata, tässä tapauksessa Yhdysvaltoja, koskevien tietojen perusteella, ja tästä syystä tehtiin tarkastuskäynti seuraavan yrityksen toimitiloihin:
  Rapiscan Systems Inc., Torrance, CA, Yhdysvallat. |
| --- | --- |

(8)

Koska kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle ei myönnetty markkinatalouskohtelua, sille oli määritettävä normaaliarvo vertailumaata, tässä tapauksessa Yhdysvaltoja, koskevien tietojen perusteella, ja tästä syystä tehtiin tarkastuskäynti seuraavan yrityksen toimitiloihin:

Rapiscan Systems Inc., Torrance, CA, Yhdysvallat.

1.3.   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (9) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ”tutkimusajanjakso”. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2004 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ”tarkastelujakso”. Tutkimusajanjakson pituuden osalta on huomattava, että 18 kuukauden jakso valittiin tarkasteltavana olevan ja samankaltaisen tuotteen markkinoiden erityispiirteiden eli julkisten hankinta- /tarjouskilpailumenettelyjen vuoksi, joihin liittyvät pitkät liiketoimen toteutumisen toimitusajat ja suhteellisen vähäiset liiketoimet. |
| --- | --- |

(9)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ”tutkimusajanjakso”. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2004 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ”tarkastelujakso”. Tutkimusajanjakson pituuden osalta on huomattava, että 18 kuukauden jakso valittiin tarkasteltavana olevan ja samankaltaisen tuotteen markkinoiden erityispiirteiden eli julkisten hankinta- /tarjouskilpailumenettelyjen vuoksi, joihin liittyvät pitkät liiketoimen toteutumisen toimitusajat ja suhteellisen vähäiset liiketoimet.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (10) | Tarkastelun kohteena ovat Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat rahdinvalvontajärjestelmät, joissa käytetään neutronitekniikkaa tai sellaisia röntgensäteitä, joissa röntgenlähde on vähintään 250 KeV, tai alfa-, beeta- tai gammasäteilyä ja jotka luokitellaan CN-koodeihin ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00, sekä tällaisilla järjestelmillä varustetut moottoriajoneuvot, jotka luokitellaan CN-koodiin ex 8705 90 90, jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”. |
| --- | --- |

(10)

Tarkastelun kohteena ovat Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat rahdinvalvontajärjestelmät, joissa käytetään neutronitekniikkaa tai sellaisia röntgensäteitä, joissa röntgenlähde on vähintään 250 KeV, tai alfa-, beeta- tai gammasäteilyä ja jotka luokitellaan CN-koodeihin ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00, sekä tällaisilla järjestelmillä varustetut moottoriajoneuvot, jotka luokitellaan CN-koodiin ex 8705 90 90, jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”.

| (11) | Läpivalaisulaitteissa käytetään teknologialtaan huippuluokkaa olevia seurantajärjestelmiä rahdin valvomiseksi. Niillä edistetään terveyttä ja turvallisuutta havaitsemalla lähetyksiä, jotka sisältävät esimerkiksi räjähteitä, aseita, radioaktiivista materiaalia, huumausaineita sekä salakuljetettuja ja väärennettyjä tuotteita. Ne ovat tulli- ja satamaviranomaisten samoin kuin joidenkin lentorahtiyritysten ja muiden turva-asioihin erikoistuneiden yksityisten toimijoiden keskeisiä työvälineitä, joilla tunnistetaan epäilyttäviä tavaroita avaamattomasta lastista meri-, rautatie-, ilma- tai maantiekuljetuksissa. |
| --- | --- |

(11)

Läpivalaisulaitteissa käytetään teknologialtaan huippuluokkaa olevia seurantajärjestelmiä rahdin valvomiseksi. Niillä edistetään terveyttä ja turvallisuutta havaitsemalla lähetyksiä, jotka sisältävät esimerkiksi räjähteitä, aseita, radioaktiivista materiaalia, huumausaineita sekä salakuljetettuja ja väärennettyjä tuotteita. Ne ovat tulli- ja satamaviranomaisten samoin kuin joidenkin lentorahtiyritysten ja muiden turva-asioihin erikoistuneiden yksityisten toimijoiden keskeisiä työvälineitä, joilla tunnistetaan epäilyttäviä tavaroita avaamattomasta lastista meri-, rautatie-, ilma- tai maantiekuljetuksissa.

| (12) | Tarkasteltavana olevasta tuotteesta on olemassa eri kokoonpanoja sen mukaan, mikä on läpivalaisun kohde ja onko laitteen oltava liikuteltavissa vai onko se kiinteä. Tärkeimmät kokoonpanot ovat seuraavat: kiinteät järjestelmät (jotka on pysyvästi asennettu tiettyyn paikkaan), uudelleensijoitettavat järjestelmät (jotka ovat kevyitä läpivalaisujärjestelmiä, jotka liikkuvat raiteilla ja joita voidaan siirtää), raiteille asennetut järjestelmät, liikuteltavat järjestelmät (joissa läpivalaisulaitteet on sisällytetty moottoriajoneuvoon), liikkuvan kohteen läpivalaisujärjestelmät ja porttijärjestelmä. Saman kokoonpanon rahdinvalvontajärjestelmillä on samat fyysiset, tekniset ja suorituskykyyn liittyvät yleisominaisuudet, niillä on täsmälleen samat käyttötarkoitukset, niitä myydään yksinomaisesti loppukäyttäjille ja niitä tuotetaan käyttäen samanlaisia laitteita. |
| --- | --- |

(12)

Tarkasteltavana olevasta tuotteesta on olemassa eri kokoonpanoja sen mukaan, mikä on läpivalaisun kohde ja onko laitteen oltava liikuteltavissa vai onko se kiinteä. Tärkeimmät kokoonpanot ovat seuraavat: kiinteät järjestelmät (jotka on pysyvästi asennettu tiettyyn paikkaan), uudelleensijoitettavat järjestelmät (jotka ovat kevyitä läpivalaisujärjestelmiä, jotka liikkuvat raiteilla ja joita voidaan siirtää), raiteille asennetut järjestelmät, liikuteltavat järjestelmät (joissa läpivalaisulaitteet on sisällytetty moottoriajoneuvoon), liikkuvan kohteen läpivalaisujärjestelmät ja porttijärjestelmä. Saman kokoonpanon rahdinvalvontajärjestelmillä on samat fyysiset, tekniset ja suorituskykyyn liittyvät yleisominaisuudet, niillä on täsmälleen samat käyttötarkoitukset, niitä myydään yksinomaisesti loppukäyttäjille ja niitä tuotetaan käyttäen samanlaisia laitteita.

| (13) | Ainoa yhteistyössä toiminut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää olisi kavennettava merkittävästi ja että siihen olisi sisällytettävä vain tietty osa röntgenlähteellä toimivista rahdinvalvontajärjestelmistä eli muut kuin liikuteltavat rahdinvalvontajärjestelmät, jotka perustuvat röntgensäteiden käyttöön (ja joissa röntgenlähde on yli 450 KeV), pois luettuna rahdinvalvontajärjestelmät, jotka sisältävät IDE- (Interlaced Dual-Energy), BS- (binocular stereoscopic) ja pikatarkastuksiin käytettävää läpivalaisuteknologiaa. Väitteen mukaan tietynlainen teknologia ei sovellu tieteellisesti tai teknisesti rahdin läpivalaisuun. Väitettiin, että joissakin tapauksissa teknologia, loppukäyttö ja kuluttajien näkemys ovat erilaiset. Yritys väitti, että alfa- tai beetasäteilyteknologiaa ei pystytä tieteellisesti tai teknisesti käyttämään rahdin läpivalaisuun. Lisäksi väitettiin, että yhteisössä ei tuoteta rahdin läpivalaisimia, joissa on neutroni- ja gammateknologiaa. Väitteen mukaan lisäksi jotkin läpivalaisulaitteet ovat erilaisia (esim. liikuteltavat läpivalaisulaitteet, pikaläpivalaisuteknologiaa ja IDE-teknologiaa käyttävät läpivalaisulaitteet sekä läpivalaisulaitteet, joissa on tietty energiataso), eikä niitä tämän vuoksi voida käsitellä tarkasteltavana olevana tuotteena. Lopuksi vielä väitettiin, että jotkin tuotelajit ovat erilaisia eikä joitakin tuotelajeja tuoteta Kiinassa tai yhteisössä. |
| --- | --- |

(13)

Ainoa yhteistyössä toiminut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää olisi kavennettava merkittävästi ja että siihen olisi sisällytettävä vain tietty osa röntgenlähteellä toimivista rahdinvalvontajärjestelmistä eli muut kuin liikuteltavat rahdinvalvontajärjestelmät, jotka perustuvat röntgensäteiden käyttöön (ja joissa röntgenlähde on yli 450 KeV), pois luettuna rahdinvalvontajärjestelmät, jotka sisältävät IDE- (Interlaced Dual-Energy), BS- (binocular stereoscopic) ja pikatarkastuksiin käytettävää läpivalaisuteknologiaa. Väitteen mukaan tietynlainen teknologia ei sovellu tieteellisesti tai teknisesti rahdin läpivalaisuun. Väitettiin, että joissakin tapauksissa teknologia, loppukäyttö ja kuluttajien näkemys ovat erilaiset. Yritys väitti, että alfa- tai beetasäteilyteknologiaa ei pystytä tieteellisesti tai teknisesti käyttämään rahdin läpivalaisuun. Lisäksi väitettiin, että yhteisössä ei tuoteta rahdin läpivalaisimia, joissa on neutroni- ja gammateknologiaa. Väitteen mukaan lisäksi jotkin läpivalaisulaitteet ovat erilaisia (esim. liikuteltavat läpivalaisulaitteet, pikaläpivalaisuteknologiaa ja IDE-teknologiaa käyttävät läpivalaisulaitteet sekä läpivalaisulaitteet, joissa on tietty energiataso), eikä niitä tämän vuoksi voida käsitellä tarkasteltavana olevana tuotteena. Lopuksi vielä väitettiin, että jotkin tuotelajit ovat erilaisia eikä joitakin tuotelajeja tuoteta Kiinassa tai yhteisössä.

| (14) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikkea tuotteen määritelmän piiriin kuuluvaa teknologiaa voidaan käyttää rahdin läpivalaisulaitteissa ja että kaikkia tuotelajeja käytetään samaan tarkoitukseen eli rahdin läpivalaisuun käyttäen samaa pääperiaatetta, jossa säteilyemissio keskitetään rahdin läpivalaisuun. Tämän vuoksi muutokset energialähteessä tai energian tasossa tai jonkin teknologian parempi soveltuvuus tietyntyyppisten kohteiden (esim. orgaanisten tuotteiden) läpivalaisuun eivät ole peruste tiettyjen tuotelajien poissulkemiselle. Samalla kaikilla tuotelajeilla, teknologiasta riippumatta, päästään samaan tuotteen käyttäjän haluamaan tavoitteeseen eli rahdin läpivalaisuun. Euroopan unionin tarjouskilpailuissa ei myöskään yleensä suljeta pois minkäänlaista teknologiaa, riippumatta siitä, missä tuote on tuotettu. Vaikuttaa myös siltä, että alfa- ja beetasäteilyteknologiaa voidaan käyttää tietyn tyyppisen rahdin läpivalaisuun. On huomattava, että ei ole sinällään relevanttia, tuotetaanko jotakin tuotelajia Euroopan unionissa. Toimielinten pysyvän käytännön mukaan tuotteen määritelmä perustuu siihen, onko eri tuotelajeilla samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Tuotteen soveltamisalan rajoittaminen täsmälleen samoihin tuotelajeihin, joita yhteisön tuotannonala tuottaa, tekisi tuotteen määrittelystä ja polkumyyntitoimenpiteistä mahdottomia. Väitteestä, jonka mukaan tietyt röntgensäteillä toimivat läpivalaisulaitteet olisi jätettävä huomiotta vain siksi, että niissä yhdistetään tietyntyyppistä teknologiaa, on todettava, että röntgensäteillä toimivan läpivalaisulaitteen mahdolliset lisäominaisuudet tai toimivuus eivät aseta kyseenalaiseksi sitä seikkaa, että tuotetta käytetään samalla tavoin kuin kaikkia muita tarkasteltavana olevan tuotteen lajeja ja että sillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet. Liikuteltavien ja kiinteiden rahdinvalvontajärjestelmien välisestä erosta on huomattava, että molemmilla on sama tarkoitus, molemmissa käytetään samaa perusteknologiaa ja molemmissa läpivalaisuteknologia on yhdistetty isompaan rakenteeseen, oli se sitten rekka tai pysyvä rakennelma. Energiatasoista on vielä huomattava, että rahdin läpivalaisussa käytetään sekä matalia että korkeita energiatasoja ja että sen vuoksi kaikilla tuotelajeilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet, kunhan energiataso on vireillepanoilmoituksessa määritellyissä rajoissa. Sen vuoksi vaikuttaa epäloogiselta jättää tutkimuksen ulkopuolelle tietyt energiatasot, etenkin kun otetaan huomioon, että tarjouskilpailuissa ei yleensä täsmennetä energiatasoa vaan läpivalaisulaitteen toimittaja päättää asianmukaisen tason tarjouksessaan. Tästä syystä kaikkia olemassa olevia lajeja pidetään tässä tutkimuksessa yhtenä tuotteena. |
| --- | --- |

(14)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikkea tuotteen määritelmän piiriin kuuluvaa teknologiaa voidaan käyttää rahdin läpivalaisulaitteissa ja että kaikkia tuotelajeja käytetään samaan tarkoitukseen eli rahdin läpivalaisuun käyttäen samaa pääperiaatetta, jossa säteilyemissio keskitetään rahdin läpivalaisuun. Tämän vuoksi muutokset energialähteessä tai energian tasossa tai jonkin teknologian parempi soveltuvuus tietyntyyppisten kohteiden (esim. orgaanisten tuotteiden) läpivalaisuun eivät ole peruste tiettyjen tuotelajien poissulkemiselle. Samalla kaikilla tuotelajeilla, teknologiasta riippumatta, päästään samaan tuotteen käyttäjän haluamaan tavoitteeseen eli rahdin läpivalaisuun. Euroopan unionin tarjouskilpailuissa ei myöskään yleensä suljeta pois minkäänlaista teknologiaa, riippumatta siitä, missä tuote on tuotettu. Vaikuttaa myös siltä, että alfa- ja beetasäteilyteknologiaa voidaan käyttää tietyn tyyppisen rahdin läpivalaisuun. On huomattava, että ei ole sinällään relevanttia, tuotetaanko jotakin tuotelajia Euroopan unionissa. Toimielinten pysyvän käytännön mukaan tuotteen määritelmä perustuu siihen, onko eri tuotelajeilla samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Tuotteen soveltamisalan rajoittaminen täsmälleen samoihin tuotelajeihin, joita yhteisön tuotannonala tuottaa, tekisi tuotteen määrittelystä ja polkumyyntitoimenpiteistä mahdottomia. Väitteestä, jonka mukaan tietyt röntgensäteillä toimivat läpivalaisulaitteet olisi jätettävä huomiotta vain siksi, että niissä yhdistetään tietyntyyppistä teknologiaa, on todettava, että röntgensäteillä toimivan läpivalaisulaitteen mahdolliset lisäominaisuudet tai toimivuus eivät aseta kyseenalaiseksi sitä seikkaa, että tuotetta käytetään samalla tavoin kuin kaikkia muita tarkasteltavana olevan tuotteen lajeja ja että sillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet. Liikuteltavien ja kiinteiden rahdinvalvontajärjestelmien välisestä erosta on huomattava, että molemmilla on sama tarkoitus, molemmissa käytetään samaa perusteknologiaa ja molemmissa läpivalaisuteknologia on yhdistetty isompaan rakenteeseen, oli se sitten rekka tai pysyvä rakennelma. Energiatasoista on vielä huomattava, että rahdin läpivalaisussa käytetään sekä matalia että korkeita energiatasoja ja että sen vuoksi kaikilla tuotelajeilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet, kunhan energiataso on vireillepanoilmoituksessa määritellyissä rajoissa. Sen vuoksi vaikuttaa epäloogiselta jättää tutkimuksen ulkopuolelle tietyt energiatasot, etenkin kun otetaan huomioon, että tarjouskilpailuissa ei yleensä täsmennetä energiatasoa vaan läpivalaisulaitteen toimittaja päättää asianmukaisen tason tarjouksessaan. Tästä syystä kaikkia olemassa olevia lajeja pidetään tässä tutkimuksessa yhtenä tuotteena.

| (15) | Lisäksi esitettiin, että koska valituksen tekijä ei tuota tarkasteltavana olevan tuotteen tärkeintä osaa (eli kiihdytintä), sitä ei pitäisi pitää tuottajana. Voidaankin todeta, että läpivalaisulaitteet ja kiihdyttimet ovat eri tuotteita. Kiihdyttimien tuotanto on toisentyyppistä liiketoimintaa, koska niitä käytetään monilla eri sektoreilla ja eri sovelluksissa. Läpivalaisulaitteet ovat vain yksi kiihdyttimien käyttösovellus. Yleensä läpivalaisulaitteiden tuottajat eivät missään päin maailmaa tuota kiihdyttimiä. Komissio tietojen mukaan ainoastaan Nuctech on vertikaalisesti integroitunut ja tuottaa myös tätä varhaisemman tuotantoasteen tuotetta. |
| --- | --- |

(15)

Lisäksi esitettiin, että koska valituksen tekijä ei tuota tarkasteltavana olevan tuotteen tärkeintä osaa (eli kiihdytintä), sitä ei pitäisi pitää tuottajana. Voidaankin todeta, että läpivalaisulaitteet ja kiihdyttimet ovat eri tuotteita. Kiihdyttimien tuotanto on toisentyyppistä liiketoimintaa, koska niitä käytetään monilla eri sektoreilla ja eri sovelluksissa. Läpivalaisulaitteet ovat vain yksi kiihdyttimien käyttösovellus. Yleensä läpivalaisulaitteiden tuottajat eivät missään päin maailmaa tuota kiihdyttimiä. Komissio tietojen mukaan ainoastaan Nuctech on vertikaalisesti integroitunut ja tuottaa myös tätä varhaisemman tuotantoasteen tuotetta.

2.2.   Samankaltainen tuote

| (16) | Kiinalaisen tarkasteltavana olevan tuotteen, vertailumaana toimineen Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla tuotetun ja myydyn tuotteen sekä yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottaman ja myymän tuotteen havaittiin olevan samanlaisia sekä fyysisten että teknisten yleisominaisuuksiensa kannalta. Myöskään tuotteiden käytössä ei ole eroja. Tätä vahvistaa se, että tuotteet yleensä osallistuvat samoihin julkisiin tarjouskilpailuihin, joissa niiden on täytettävä samat vakiovaatimukset. Tällaisia tarjouskilpailuja julkaisevat valtion viranomaiset (yleensä tulliviranomaiset, jotka ovat tuotteen ostajia/käyttäjiä). Tarjouskilpailuissa annetaan toimitettavasta tuotteesta tarkka eritelmä, johon toisinaan liittyy konkreettisia vaatimuksia asennuksesta, palveluihin liittyvästä tuesta sekä ylläpidosta. Näin ollen tuottajan tarjouskilpailussa tekemä tarjous yleensä tarkoittaa sitä, että kilpailevilla tuotteilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Kun lisäksi otetaan huomioon markkinoiden läpinäkyvyys koon (vähän liiketoimia) ja osallistujien lukumäärän (vähän osallistujia) suhteen sekä tarjouskilpailuilmoituksessa annetut tiukat vaatimukset, mahdollisuudet erotella tuotteita toisistaan vähenevät huomattavasti. |
| --- | --- |

(16)

Kiinalaisen tarkasteltavana olevan tuotteen, vertailumaana toimineen Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla tuotetun ja myydyn tuotteen sekä yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottaman ja myymän tuotteen havaittiin olevan samanlaisia sekä fyysisten että teknisten yleisominaisuuksiensa kannalta. Myöskään tuotteiden käytössä ei ole eroja. Tätä vahvistaa se, että tuotteet yleensä osallistuvat samoihin julkisiin tarjouskilpailuihin, joissa niiden on täytettävä samat vakiovaatimukset. Tällaisia tarjouskilpailuja julkaisevat valtion viranomaiset (yleensä tulliviranomaiset, jotka ovat tuotteen ostajia/käyttäjiä). Tarjouskilpailuissa annetaan toimitettavasta tuotteesta tarkka eritelmä, johon toisinaan liittyy konkreettisia vaatimuksia asennuksesta, palveluihin liittyvästä tuesta sekä ylläpidosta. Näin ollen tuottajan tarjouskilpailussa tekemä tarjous yleensä tarkoittaa sitä, että kilpailevilla tuotteilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Kun lisäksi otetaan huomioon markkinoiden läpinäkyvyys koon (vähän liiketoimia) ja osallistujien lukumäärän (vähän osallistujia) suhteen sekä tarjouskilpailuilmoituksessa annetut tiukat vaatimukset, mahdollisuudet erotella tuotteita toisistaan vähenevät huomattavasti.

| (17) | Tästä syystä päätellään alustavasti, että rahdinvalvontajärjestelmien kaikki lajit ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(17)

Tästä syystä päätellään alustavasti, että rahdinvalvontajärjestelmien kaikki lajit ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3.   POLKUMYYNTI

3.1.   Yleiset menetelmät

| (18) | Jäljempänä esitettyä menetelmää on sovellettu ainoaan yhteistyössä toimineeseen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan. |
| --- | --- |

(18)

Jäljempänä esitettyä menetelmää on sovellettu ainoaan yhteistyössä toimineeseen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan.

3.2.   Markkinatalouskohtelu

| (19) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, jotka ovat osoittaneet täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

(19)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, jotka ovat osoittaneet täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset.

| (20) | Ainoa kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi kuitenkin vain yksilöllistä kohtelua, kuten 4 kappaleessa todettiin. Sen vuoksi näitä perusteita ei tutkittu. |
| --- | --- |

(20)

Ainoa kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi kuitenkin vain yksilöllistä kohtelua, kuten 4 kappaleessa todettiin. Sen vuoksi näitä perusteita ei tutkittu.

3.3.   Yksilöllinen kohtelu

| (21) | Yleisenä sääntönä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:






  — | kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja |
| --- | --- | --- |

(21)

Yleisenä sääntönä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:

—

kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja

| — | vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti |
| --- | --- |

—

vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti

| — | osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta |
| --- | --- |

—

osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta

| — | valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan ja |
| --- | --- |

—

valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan ja

| — | valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit. |
| --- | --- |

—

valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.

| (22) | Ainoa kiinalainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja pyysi yksilöllistä kohtelua ja toimitti kaikki pyyntönsä arviointia varten tarvittavat tiedot annetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(22)

Ainoa kiinalainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja pyysi yksilöllistä kohtelua ja toimitti kaikki pyyntönsä arviointia varten tarvittavat tiedot annetussa määräajassa.

| (23) | Käytettävissä olevien ja tarkastuskäynnin aikana varmennettujen tietojen perusteella havaittiin, että on varsin todennäköistä, että valtio puuttuu yrityksen kaupankäyntiin tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Ainoa kiinalainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei pystynyt osoittamaan, että se olisi riittävän riippumaton valtiosta, koska sen hallitseva osakkeenomistaja on osa kiinalaista valtion yliopistoa. Lisäksi yrityksen osakerakenteeseen tehtävät muutokset on hyväksytettävä ennalta valtion viranomaisilla, koska yrityksen pääomassa käytetään valtion varoja. Komissio havaitsi myös sopimuksen, joka liittyy Kiinan ja toisen kolmannen maan hallitusten väliseen sopimukseen. Tämä on lisäosoitus jonkinlaisesta valtion puuttumisesta yrityksen liiketoimintaan ja etenkin sen kykyyn päättää vapaasti vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista. |
| --- | --- |

(23)

Käytettävissä olevien ja tarkastuskäynnin aikana varmennettujen tietojen perusteella havaittiin, että on varsin todennäköistä, että valtio puuttuu yrityksen kaupankäyntiin tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Ainoa kiinalainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei pystynyt osoittamaan, että se olisi riittävän riippumaton valtiosta, koska sen hallitseva osakkeenomistaja on osa kiinalaista valtion yliopistoa. Lisäksi yrityksen osakerakenteeseen tehtävät muutokset on hyväksytettävä ennalta valtion viranomaisilla, koska yrityksen pääomassa käytetään valtion varoja. Komissio havaitsi myös sopimuksen, joka liittyy Kiinan ja toisen kolmannen maan hallitusten väliseen sopimukseen. Tämä on lisäosoitus jonkinlaisesta valtion puuttumisesta yrityksen liiketoimintaan ja etenkin sen kykyyn päättää vapaasti vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista.

| (24) | On muistettava, että kyseinen kiinalainen yritys on ainoa tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä Kiinassa harjoittava tuottaja. Näin ollen yksilöllinen tulli on myös maanlaajuinen tulli, sillä polkumyyntitulli otetaan syrjimättömästi käyttöön tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa, joka on peräisin ainoalta tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantolähteeltä Kiinassa ja jonka on havaittu tulevan polkumyynnillä ja aiheuttavan vahinkoa. |
| --- | --- |

(24)

On muistettava, että kyseinen kiinalainen yritys on ainoa tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä Kiinassa harjoittava tuottaja. Näin ollen yksilöllinen tulli on myös maanlaajuinen tulli, sillä polkumyyntitulli otetaan syrjimättömästi käyttöön tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa, joka on peräisin ainoalta tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantolähteeltä Kiinassa ja jonka on havaittu tulevan polkumyynnillä ja aiheuttavan vahinkoa.

| (25) | Ottaen huomioon edellä esitetty sekä se, että tarkasteltavana olevasta tuotteesta ei saada tarkkoja tuonti-/vientitilastoja yhdenmukaistetun järjestelmän eikä yhdistetyn nimikkeistön kautta, vahvistetaan alustavasti, että ainoalle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle ei voida myöntää yksilöllistä kohtelua perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(25)

Ottaen huomioon edellä esitetty sekä se, että tarkasteltavana olevasta tuotteesta ei saada tarkkoja tuonti-/vientitilastoja yhdenmukaistetun järjestelmän eikä yhdistetyn nimikkeistön kautta, vahvistetaan alustavasti, että ainoalle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle ei voida myöntää yksilöllistä kohtelua perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

3.4.   Normaaliarvo

3.4.1.   Vertailumaa

| (26) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan muussa kuin markkinatalousmaista peräisin olevassa tuonnissa normaaliarvo määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdassa määritellyille maille, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, vertailumaassa sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella. |
| --- | --- |

(26)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan muussa kuin markkinatalousmaista peräisin olevassa tuonnissa normaaliarvo määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdassa määritellyille maille, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, vertailumaassa sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.

| (27) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää Amerikan yhdysvaltoja, jäljempänä ”Yhdysvallat”, vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta. |
| --- | --- |

(27)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää Amerikan yhdysvaltoja, jäljempänä ”Yhdysvallat”, vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.

| (28) | Ainoalta kiinalaiselta yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatiin epäileviä kommentteja Yhdysvaltojen soveltuvuudesta vertailumaaksi. Sen käyttöä vertailumaana vastustettiin pääasiassa väittämällä, että Yhdysvaltojen julkisten hankintojen markkinat ovat erittäin suojatut ja niillä korostetaan amerikkalaisten tuotteiden ostamista, mikä johtaa keinotekoisiin hintoihin Yhdysvaltojen markkinoilla. |
| --- | --- |

(28)

Ainoalta kiinalaiselta yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatiin epäileviä kommentteja Yhdysvaltojen soveltuvuudesta vertailumaaksi. Sen käyttöä vertailumaana vastustettiin pääasiassa väittämällä, että Yhdysvaltojen julkisten hankintojen markkinat ovat erittäin suojatut ja niillä korostetaan amerikkalaisten tuotteiden ostamista, mikä johtaa keinotekoisiin hintoihin Yhdysvaltojen markkinoilla.

| (29) | Komissio selvitti yhdysvaltalaisten tuottajien halukkuutta yhteistyöhön. Valituksessa mainituille viidelle tiedossa olleelle yritykselle lähetettiin kirje ja asiaa koskeva kyselylomake. Kaikista näistä vain yksi tuottaja toimitti määräajan kuluessa kaikki normaaliarvon määrittämiseksi tarvittavat tiedot ja suostui tekemään yhteistyötä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(29)

Komissio selvitti yhdysvaltalaisten tuottajien halukkuutta yhteistyöhön. Valituksessa mainituille viidelle tiedossa olleelle yritykselle lähetettiin kirje ja asiaa koskeva kyselylomake. Kaikista näistä vain yksi tuottaja toimitti määräajan kuluessa kaikki normaaliarvon määrittämiseksi tarvittavat tiedot ja suostui tekemään yhteistyötä tutkimuksessa.

| (30) | Komissio lähetti muistutukset niille yhdysvaltalaisille yrityksille, joihin otettiin alun perin yhteyttä. Se myös pyysi valituksen tekijältä ja ainoalta yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta kommentteja markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan valinnasta. |
| --- | --- |

(30)

Komissio lähetti muistutukset niille yhdysvaltalaisille yrityksille, joihin otettiin alun perin yhteyttä. Se myös pyysi valituksen tekijältä ja ainoalta yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta kommentteja markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan valinnasta.

| (31) | Ainoa kiinalainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja totesi, että yksi Yhdysvaltoihin sijoittautunut yritys, joka oli etuyhteydessä valituksen tekijään, ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä aiotussa vertailumaassa. Väitettiin, että vertailumaassa sijaitsevan tytäryhtiön yhteistyön puutteen vuoksi pitäisi katsoa, että valituksen tekijä ei toiminut yhteistyössä, ja menettely olisi päätettävä. Valituksen tekijän mukaan siihen etuyhteydessä oleva yritys Yhdysvalloissa ei ole tuottaja Euroopan unionin polkumyyntisäännöissä tarkoitetulla tavalla, minkä vuoksi sitä ei mainittu valituksessa. |
| --- | --- |

(31)

Ainoa kiinalainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja totesi, että yksi Yhdysvaltoihin sijoittautunut yritys, joka oli etuyhteydessä valituksen tekijään, ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä aiotussa vertailumaassa. Väitettiin, että vertailumaassa sijaitsevan tytäryhtiön yhteistyön puutteen vuoksi pitäisi katsoa, että valituksen tekijä ei toiminut yhteistyössä, ja menettely olisi päätettävä. Valituksen tekijän mukaan siihen etuyhteydessä oleva yritys Yhdysvalloissa ei ole tuottaja Euroopan unionin polkumyyntisäännöissä tarkoitetulla tavalla, minkä vuoksi sitä ei mainittu valituksessa.

| (32) | Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan esittämät väitteet eivät ole vakuuttavia. Pelkkiä osakkeiden omistukseen liittyviä yhteyksiä yhteisön tuottajien ja mahdollisen vertailumaan tuottajien välillä ei voida pitää pakottavana syynä vertailumaata valittaessa. Merkitystä on sillä, voidaanko mahdollisen vertailumaan tuotantoa ja myyntiä pitää asianomaisesta maasta peräisin olevaa vientiä edustavina normaaliarvon määrittämiseksi. Vertailumaan millään tuottajalla ei ole velvollisuutta toimia yhteistyössä komission polkumyyntitutkimuksessa. Myöskään ei toimitettu täsmällisiä tietoja, joista olisi käynyt ilmi, että valituksen tekijään etuyhteydessä olevan Yhdysvalloissa sijaitsevan yrityksen yhteistyöstä kieltäytyminen olisi vaikuttanut kohtuuttomasti tutkimuksen tulokseen. Tämä on sitäkin selvempää, koska yksi etuyhteydetön yhdysvaltalainen tuottaja toimi yhteistyössä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(32)

Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan esittämät väitteet eivät ole vakuuttavia. Pelkkiä osakkeiden omistukseen liittyviä yhteyksiä yhteisön tuottajien ja mahdollisen vertailumaan tuottajien välillä ei voida pitää pakottavana syynä vertailumaata valittaessa. Merkitystä on sillä, voidaanko mahdollisen vertailumaan tuotantoa ja myyntiä pitää asianomaisesta maasta peräisin olevaa vientiä edustavina normaaliarvon määrittämiseksi. Vertailumaan millään tuottajalla ei ole velvollisuutta toimia yhteistyössä komission polkumyyntitutkimuksessa. Myöskään ei toimitettu täsmällisiä tietoja, joista olisi käynyt ilmi, että valituksen tekijään etuyhteydessä olevan Yhdysvalloissa sijaitsevan yrityksen yhteistyöstä kieltäytyminen olisi vaikuttanut kohtuuttomasti tutkimuksen tulokseen. Tämä on sitäkin selvempää, koska yksi etuyhteydetön yhdysvaltalainen tuottaja toimi yhteistyössä tutkimuksessa.

| (33) | Tutkimuksessa vahvistettiin, että Yhdysvallat on ainoa markkina-alue, jolla Kiinan ja yhteisön lisäksi valmistetaan tarkasteltavana olevaa/samankaltaista tuotetta. Osoitettiin myös, että Yhdysvaltojen markkinoilla on kilpailua samankaltaisen tuotteen osalta. Samankaltaista tuotetta myydään sekä yksityisille asiakkaille että viranomaistahoille. |
| --- | --- |

(33)

Tutkimuksessa vahvistettiin, että Yhdysvallat on ainoa markkina-alue, jolla Kiinan ja yhteisön lisäksi valmistetaan tarkasteltavana olevaa/samankaltaista tuotetta. Osoitettiin myös, että Yhdysvaltojen markkinoilla on kilpailua samankaltaisen tuotteen osalta. Samankaltaista tuotetta myydään sekä yksityisille asiakkaille että viranomaistahoille.

| (34) | Kaikkeen Yhdysvaltojen viranomaisille tapahtuvaan myyntiin sovelletaan hankintoja koskevaa liittovaltion säädöstä (”Federal Acquisition Regulation”), jossa viitataan ”osta amerikkalaista” -lakiin käsiteltäessä ulkomaisia hankintoja. Kyseisellä lailla Yhdysvaltojen viranomaiset asettavat kotimaiset tuotteet etusijalle hankinnoissaan, ellei viejämaa ole allekirjoittanut WTO:n monenkeskistä julkisia hankintoja koskevaa kauppasopimusta. ”Osta amerikkalaista” -säädökseen sisältyy poikkeuksia kotimaista hankintaa koskevasta yleissäännöstä, kun on kyse yleisestä edusta ja saatavuusongelmista. Ainoa kiinalainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja väitti, että liittovaltion ”osta amerikkalaista” -säädös vääristi raaka-aineiden ostoa, lisäsi etenkin ulkomaisten yritysten ostokustannuksia sekä esti tehokkaan kilpailun Yhdysvaltojen markkinoilla. |
| --- | --- |

(34)

Kaikkeen Yhdysvaltojen viranomaisille tapahtuvaan myyntiin sovelletaan hankintoja koskevaa liittovaltion säädöstä (”Federal Acquisition Regulation”), jossa viitataan ”osta amerikkalaista” -lakiin käsiteltäessä ulkomaisia hankintoja. Kyseisellä lailla Yhdysvaltojen viranomaiset asettavat kotimaiset tuotteet etusijalle hankinnoissaan, ellei viejämaa ole allekirjoittanut WTO:n monenkeskistä julkisia hankintoja koskevaa kauppasopimusta. ”Osta amerikkalaista” -säädökseen sisältyy poikkeuksia kotimaista hankintaa koskevasta yleissäännöstä, kun on kyse yleisestä edusta ja saatavuusongelmista. Ainoa kiinalainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja väitti, että liittovaltion ”osta amerikkalaista” -säädös vääristi raaka-aineiden ostoa, lisäsi etenkin ulkomaisten yritysten ostokustannuksia sekä esti tehokkaan kilpailun Yhdysvaltojen markkinoilla.

| (35) | Saatavilla olevien tietojen perusteella kävi ilmi, että ainoa kiinalainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja oli osallistunut aiemmin yhteen julkiseen hankintamenettelyyn Yhdysvalloissa. Tutkimuksessa ei käynyt ilmi mitään syitä, jotka olisivat osoittaneet, että ulkomaiset tuottajat, jotka ovat allekirjoittaneet WTO:n monenkeskisen julkisia hankintoja koskevan kauppasopimuksen, eivät voisi osallistua julkisiin hankintamenettelyihin Yhdysvalloissa samoin edellytyksin. Sen vuoksi väitettä, jonka mukaan Yhdysvaltoja ei voida käyttää vertailumaana liittovaltion hankintasäädöksen vuoksi, ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(35)

Saatavilla olevien tietojen perusteella kävi ilmi, että ainoa kiinalainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja oli osallistunut aiemmin yhteen julkiseen hankintamenettelyyn Yhdysvalloissa. Tutkimuksessa ei käynyt ilmi mitään syitä, jotka olisivat osoittaneet, että ulkomaiset tuottajat, jotka ovat allekirjoittaneet WTO:n monenkeskisen julkisia hankintoja koskevan kauppasopimuksen, eivät voisi osallistua julkisiin hankintamenettelyihin Yhdysvalloissa samoin edellytyksin. Sen vuoksi väitettä, jonka mukaan Yhdysvaltoja ei voida käyttää vertailumaana liittovaltion hankintasäädöksen vuoksi, ei voida hyväksyä.

| (36) | Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että yhteistyössä toimineen yhdysvaltalaisen tuottajan tuotantomäärä oli huomattavasti enemmän kuin 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvasta kiinalaisesta viennistä. Yhdysvaltalaisen samankaltaisen tuotteen laadussa, teknisissä ominaisuuksissa ja standardeissa ei havaittu merkittäviä eroavaisuuksia kiinalaisiin tuotteisiin verrattuna. Tämän vuoksi Yhdysvaltojen markkinoita pidettiin riittävän edustavina normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta. |
| --- | --- |

(36)

Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että yhteistyössä toimineen yhdysvaltalaisen tuottajan tuotantomäärä oli huomattavasti enemmän kuin 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvasta kiinalaisesta viennistä. Yhdysvaltalaisen samankaltaisen tuotteen laadussa, teknisissä ominaisuuksissa ja standardeissa ei havaittu merkittäviä eroavaisuuksia kiinalaisiin tuotteisiin verrattuna. Tämän vuoksi Yhdysvaltojen markkinoita pidettiin riittävän edustavina normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta.

| (37) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että Yhdysvallat sopii perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdassa tarkoitetuksi vertailumaaksi. |
| --- | --- |

(37)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että Yhdysvallat sopii perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdassa tarkoitetuksi vertailumaaksi.

3.4.2.   Normaaliarvon määrittäminen

| (38) | Sen jälkeen, kun Yhdysvallat oli valittu vertailumaaksi, normaaliarvo määritettiin ainoan tutkimuksessa yhteistyössä toimineen yhdysvaltalaisen tuottajan toimitiloihin tehdyssä tarkastuksessa todennettujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(38)

Sen jälkeen, kun Yhdysvallat oli valittu vertailumaaksi, normaaliarvo määritettiin ainoan tutkimuksessa yhteistyössä toimineen yhdysvaltalaisen tuottajan toimitiloihin tehdyssä tarkastuksessa todennettujen tietojen perusteella.

| (39) | Samankaltaista tuotetta valmistavan yhdysvaltalaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin todettiin olevan edustavaa verrattuna tarkasteltavana olevan tuotteen ainoan kiinalaisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan yhteisöön vientiin. |
| --- | --- |

(39)

Samankaltaista tuotetta valmistavan yhdysvaltalaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin todettiin olevan edustavaa verrattuna tarkasteltavana olevan tuotteen ainoan kiinalaisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan yhteisöön vientiin.

| (40) | Komissio tutki myös, voitiinko kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä; tämän vuoksi määritettiin, kuinka suuri osuus riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Yhdysvaltalaisen tuottajan toimitiloihin tehty tarkastus osoitti, että sen vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla nettohinnoilla myymä määrä edusti yli 80:tä prosenttia kokonaismyyntimäärästä. Sen vuoksi normaaliarvo perustui tuotelajikohtaiseen tosiasialliseen kotimarkkinahintaan, joka määritettiin kyseisen tuotelajin kaikkien kotimarkkinamyynnissä tutkimusajanjakson aikana veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa. |
| --- | --- |

(40)

Komissio tutki myös, voitiinko kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä; tämän vuoksi määritettiin, kuinka suuri osuus riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Yhdysvaltalaisen tuottajan toimitiloihin tehty tarkastus osoitti, että sen vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla nettohinnoilla myymä määrä edusti yli 80:tä prosenttia kokonaismyyntimäärästä. Sen vuoksi normaaliarvo perustui tuotelajikohtaiseen tosiasialliseen kotimarkkinahintaan, joka määritettiin kyseisen tuotelajin kaikkien kotimarkkinamyynnissä tutkimusajanjakson aikana veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa.

| (41) | On huomattava, että tutkimusajanjaksolla yhteistyössä toiminut yhdysvaltalainen tuottaja tuotti ja myi Yhdysvaltojen markkinoilla ainoastaan yhtä tarkasteltavana olevan tuotteen lajia. |
| --- | --- |

(41)

On huomattava, että tutkimusajanjaksolla yhteistyössä toiminut yhdysvaltalainen tuottaja tuotti ja myi Yhdysvaltojen markkinoilla ainoastaan yhtä tarkasteltavana olevan tuotteen lajia.

| (42) | Tarkasteltavana olevan tuotteen lajeille, joille ei voitu laskea normaaliarvoa vertailumaassa käytettävissä olevien tietojen perusteella, määritettiin normaaliarvo yhteisön tuotannonalalta samanlaisista tuotteista saatujen todennettujen tietojen perusteella. Tämä tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti; siinä säädetään, että yhteisön tuotannonalan kustannuksia ja hintoja voidaan käyttää ”minä tahansa muuna kohtuullisena perustana” normaaliarvoa määritettäessä, kun kyseessä on tuonti muusta kuin markkinatalousmaasta. |
| --- | --- |

(42)

Tarkasteltavana olevan tuotteen lajeille, joille ei voitu laskea normaaliarvoa vertailumaassa käytettävissä olevien tietojen perusteella, määritettiin normaaliarvo yhteisön tuotannonalalta samanlaisista tuotteista saatujen todennettujen tietojen perusteella. Tämä tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti; siinä säädetään, että yhteisön tuotannonalan kustannuksia ja hintoja voidaan käyttää ”minä tahansa muuna kohtuullisena perustana” normaaliarvoa määritettäessä, kun kyseessä on tuonti muusta kuin markkinatalousmaasta.

3.5.   Vientihinta

| (43) | Ainoan kiinalaisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vientimyynti yhteisöön suuntautui vain viranomaisille julkisen tarjouskilpailun voittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(43)

Ainoan kiinalaisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vientimyynti yhteisöön suuntautui vain viranomaisille julkisen tarjouskilpailun voittamisen jälkeen.

| (44) | Tutkimuksen mukaan yrityksen kirjanpito oli puutteellinen, joten täsmällisiä tietoja useiden liiketoimien vientimyynnistä ja -hinnoista ei voitu varmuudella vahvistaa. Tarjouskilpailusopimuksiin sisältyi sellaisia yhteisössä toteutuneita rakennustöitä sekä asennus- ja huoltokustannuksia, joita ei aina voitu jäljittää yrityksen kirjanpitoon, vaikka normaalisti niiden pitäisi löytyä sieltä. Joitakin vientiin liittyviä kustannuksia ei myöskään esitetty täsmällisesti yrityksen kirjanpidossa, mikä herätti epäilyksiä kirjanpidon täydellisyydestä. Tämän vuoksi joitakin tarpeellisia oikaisuja vientihintaan ei voitu tehdä riittävän tarkasti, jotta tasapuolinen vertailu normaaliarvoon olisi ollut mahdollista. |
| --- | --- |

(44)

Tutkimuksen mukaan yrityksen kirjanpito oli puutteellinen, joten täsmällisiä tietoja useiden liiketoimien vientimyynnistä ja -hinnoista ei voitu varmuudella vahvistaa. Tarjouskilpailusopimuksiin sisältyi sellaisia yhteisössä toteutuneita rakennustöitä sekä asennus- ja huoltokustannuksia, joita ei aina voitu jäljittää yrityksen kirjanpitoon, vaikka normaalisti niiden pitäisi löytyä sieltä. Joitakin vientiin liittyviä kustannuksia ei myöskään esitetty täsmällisesti yrityksen kirjanpidossa, mikä herätti epäilyksiä kirjanpidon täydellisyydestä. Tämän vuoksi joitakin tarpeellisia oikaisuja vientihintaan ei voitu tehdä riittävän tarkasti, jotta tasapuolinen vertailu normaaliarvoon olisi ollut mahdollista.

| (45) | Yritykselle ilmoitettiin edellä esitetyistä puutteista ja mahdollisuudesta soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa tarkasteltavana olevan tuotteen vientihinnan määrittämiseksi. Yritystä pyydettiin toimittamaan huomautuksensa, mutta saadut huomautukset olivat yleisluonteisia eikä niissä käsitelty esitettyjä ongelmia. |
| --- | --- |

(45)

Yritykselle ilmoitettiin edellä esitetyistä puutteista ja mahdollisuudesta soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa tarkasteltavana olevan tuotteen vientihinnan määrittämiseksi. Yritystä pyydettiin toimittamaan huomautuksensa, mutta saadut huomautukset olivat yleisluonteisia eikä niissä käsitelty esitettyjä ongelmia.

| (46) | Edellä esitetyn perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen vientihinnat määritettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta maksettujen hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(46)

Edellä esitetyn perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen vientihinnat määritettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta maksettujen hintojen perusteella.

3.6.   Vertailu

| (47) | Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(47)

Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (48) | Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tutkimuksen kohteena olleen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta tehtiin oikaisuja kuljetus-, vakuutus-, pakkaus-, luotto-, vakuus- ja takauskustannusten, palkkioiden, yhdyskuntarakentamisen, paikan päällä tehtyjen asennustöiden sekä huoltokustannusten erojen mukaisesti aina, kun se katsottiin perustelluksi. Kuten 45 kappaleessa todettiin, huoltokustannusten määrittämiseksi on käytetty perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja. |
| --- | --- |

(48)

Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tutkimuksen kohteena olleen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta tehtiin oikaisuja kuljetus-, vakuutus-, pakkaus-, luotto-, vakuus- ja takauskustannusten, palkkioiden, yhdyskuntarakentamisen, paikan päällä tehtyjen asennustöiden sekä huoltokustannusten erojen mukaisesti aina, kun se katsottiin perustelluksi. Kuten 45 kappaleessa todettiin, huoltokustannusten määrittämiseksi on käytetty perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja.

3.7.   Polkumyyntimarginaalit

| (49) | Polkumyyntimarginaali ainoalle yhteistyössä toimivalle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla tuotelajikohtaisesti normaaliarvon painotettua keskiarvoa ja edellä kuvatun mukaisesti määritettyä vientihinnan painotettua keskiarvoa. |
| --- | --- |

(49)

Polkumyyntimarginaali ainoalle yhteistyössä toimivalle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla tuotelajikohtaisesti normaaliarvon painotettua keskiarvoa ja edellä kuvatun mukaisesti määritettyä vientihinnan painotettua keskiarvoa.

| (50) | Valituksen tekijältä ja yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen tietojen perusteella Kiinassa ei tiedossa ole muita tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia. Sen vuoksi Kiinalle vahvistettavan koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin olisi oltava sama kuin ainoalle kiinalaiselle yhteisyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu marginaali. |
| --- | --- |

(50)

Valituksen tekijältä ja yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen tietojen perusteella Kiinassa ei tiedossa ole muita tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia. Sen vuoksi Kiinalle vahvistettavan koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin olisi oltava sama kuin ainoalle kiinalaiselle yhteisyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu marginaali.

| (51) | Kiinaa koskeva väliaikainen polkumyyntimarginaali, ilmaistuna prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana, on 36,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(51)

Kiinaa koskeva väliaikainen polkumyyntimarginaali, ilmaistuna prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana, on 36,6 prosenttia.

4.   VAHINKO

4.1.   Yhteisön tuotanto

| (52) | Tutkimuksessa vahvistettiin, että samankaltaista tuotettava valmistaa yhteisössä kaksi yhteisön tuottajaa, joilla on tuotantolaitoksia Ranskassa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

(52)

Tutkimuksessa vahvistettiin, että samankaltaista tuotettava valmistaa yhteisössä kaksi yhteisön tuottajaa, joilla on tuotantolaitoksia Ranskassa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| (53) | Edellä mainittujen yritysten tuotanto muodostaa yhteisön kokonaistuotannon. |
| --- | --- |

(53)

Edellä mainittujen yritysten tuotanto muodostaa yhteisön kokonaistuotannon.

| (54) | Tässä tapauksessa on siis vain kaksi yhteisön tuottajaa ja yksi vientiä harjoittava tuottaja, jotka edustavat pääosaa yhteisön markkinoista. Sen vuoksi ei voida antaa täsmällisiä lukuja yritysten luottamuksellisten tietojen suojaamiseksi, vaan indikaattorit esitetään indekseinä tai vaihteluväleinä. |
| --- | --- |

(54)

Tässä tapauksessa on siis vain kaksi yhteisön tuottajaa ja yksi vientiä harjoittava tuottaja, jotka edustavat pääosaa yhteisön markkinoista. Sen vuoksi ei voida antaa täsmällisiä lukuja yritysten luottamuksellisten tietojen suojaamiseksi, vaan indikaattorit esitetään indekseinä tai vaihteluväleinä.

4.2.   Yhteisön tuotannonalan määritelmä

| (55) | Valitus tehtiin yhden yhteisön tuottajan puolesta, joka edustaa yli 80:tä prosenttia samankaltaisen tuotteen tiedossa olevasta yhteisön kokonaistuotannosta. |
| --- | --- |

(55)

Valitus tehtiin yhden yhteisön tuottajan puolesta, joka edustaa yli 80:tä prosenttia samankaltaisen tuotteen tiedossa olevasta yhteisön kokonaistuotannosta.

| (56) | Toinen yhteisön tuottaja toimi aluksi yhteistyössä tutkimuksessa toimittamalla kyselylomakevastauksen muttei osallistunut myöhemmin aktiivisesti tutkimukseen. |
| --- | --- |

(56)

Toinen yhteisön tuottaja toimi aluksi yhteistyössä tutkimuksessa toimittamalla kyselylomakevastauksen muttei osallistunut myöhemmin aktiivisesti tutkimukseen.

4.3.   Yhteisön kulutus

| (57) | On huomattava, että Eurostatilla ei ole tarkkoja tuontitilastoja tarkasteltavana olevasta tuotteesta. Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydettiin toimittamaan tietoja yhteisön kulutuksesta. Tiedot tarkistettiin mahdollisuuksien mukaan ristiin kaikkien käytettävissä olevien tietojen kanssa, joita saatiin tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajilta Kiinassa ja Yhdysvalloissa ja Euroopan unionin käyttäjiltä sekä sellaisista sopimuksista ja tarjouskilpailuista, jotka yhteisön tuotannonala oli hävinnyt yhteisön markkinoilla. Yhteisön kulutus vahvistettiin näin ollen yhteisön tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen yhteisössä myydyn määrän, toisen tiedossa olevan yhteisön tuottajan tuottaman samankaltaisen tuotteen yhteisössä myydyn määrän sekä tarkasteltavana olevan tuotteen kolmansista maista tuodun määrän perusteella. Tarjouskilpailujen perusteella tehtyjen myyntisopimusten allekirjoituspäivää käytettiin päivänä, jonka perusteella määriteltiin, minä ajankohtana liiketoiminta tapahtui.
  Tämän perusteella yhteisön kulutus kehittyi seuraavasti: | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi: 2004=100 | 100 | 59 | 112 | 118 | 200 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot. |

(57)

On huomattava, että Eurostatilla ei ole tarkkoja tuontitilastoja tarkasteltavana olevasta tuotteesta. Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydettiin toimittamaan tietoja yhteisön kulutuksesta. Tiedot tarkistettiin mahdollisuuksien mukaan ristiin kaikkien käytettävissä olevien tietojen kanssa, joita saatiin tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajilta Kiinassa ja Yhdysvalloissa ja Euroopan unionin käyttäjiltä sekä sellaisista sopimuksista ja tarjouskilpailuista, jotka yhteisön tuotannonala oli hävinnyt yhteisön markkinoilla. Yhteisön kulutus vahvistettiin näin ollen yhteisön tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen yhteisössä myydyn määrän, toisen tiedossa olevan yhteisön tuottajan tuottaman samankaltaisen tuotteen yhteisössä myydyn määrän sekä tarkasteltavana olevan tuotteen kolmansista maista tuodun määrän perusteella. Tarjouskilpailujen perusteella tehtyjen myyntisopimusten allekirjoituspäivää käytettiin päivänä, jonka perusteella määriteltiin, minä ajankohtana liiketoiminta tapahtui.

Tämän perusteella yhteisön kulutus kehittyi seuraavasti:

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Indeksi: 2004=100

100

59

112

118

200

Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot.

| (58) | Tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kulutus yhteisössä kaksinkertaistui tarkastelujaksolla, kun turvallisuutta, petostenvastaisuutta ja rikostentorjuntaa koskevat näkökohdat korostuivat. Muutaman laitteen ostoon myönnettiin EU-rahoitusta petostenvastaisten tai rajavalvontaan liittyvien aloitteiden puitteissa. |
| --- | --- |

(58)

Tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kulutus yhteisössä kaksinkertaistui tarkastelujaksolla, kun turvallisuutta, petostenvastaisuutta ja rikostentorjuntaa koskevat näkökohdat korostuivat. Muutaman laitteen ostoon myönnettiin EU-rahoitusta petostenvastaisten tai rajavalvontaan liittyvien aloitteiden puitteissa.

4.4.   Tuonti asianomaisesta maasta

4.4.1.   Asianomaisesta maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus

| (59) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä lisääntyi huomattavasti koko tarkastelujaksolla. Tuonti tutkimusajanjaksolla lisääntyi merkittävästi vuodesta 2004. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonnin määrä | 100 | 100 | 500 | 600 | 1 500 |
| Indeksi: 2004=100


  Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot. |

(59)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä lisääntyi huomattavasti koko tarkastelujaksolla. Tuonti tutkimusajanjaksolla lisääntyi merkittävästi vuodesta 2004.

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Tuonnin määrä

100

100

500

600

1 500

Indeksi: 2004=100

Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot.

| (60) | Keskimääräinen tuontihinta vaihtelee huomattavasti, koska järjestelmän kokoonpanolla on suuri vaikutus keskimääräiseen yksikköhintaan. Tämän vuoksi keskimääräisen yksikköhinnan kehitys ei ole merkityksellistä sellaisenaan. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen tuontihinta | 100 | 100 | 800 | 530 | 670 |
| Indeksi: 2004=100


  Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot. |

(60)

Keskimääräinen tuontihinta vaihtelee huomattavasti, koska järjestelmän kokoonpanolla on suuri vaikutus keskimääräiseen yksikköhintaan. Tämän vuoksi keskimääräisen yksikköhinnan kehitys ei ole merkityksellistä sellaisenaan.

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen tuontihinta

100

100

800

530

670

Indeksi: 2004=100

Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot.

| (61) | Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus yli nelinkertaistui tarkastelujaksolla. Tältä osin on myös huomattava, että tuonti asianomaisesta maasta muodosti tarkastelujaksolla valtaosan tuonnista Euroopan unioniin. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinan markkinaosuus | 0–10 % | 0–10 % | 20–30 % | 30–40 % | 40–50 % |
| Indeksi: 2004=100 | 100 | 100 | 260 | 300 | 440 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot. |

(61)

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus yli nelinkertaistui tarkastelujaksolla. Tältä osin on myös huomattava, että tuonti asianomaisesta maasta muodosti tarkastelujaksolla valtaosan tuonnista Euroopan unioniin.

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Kiinan markkinaosuus

0–10 %

0–10 %

20–30 %

30–40 %

40–50 %

Indeksi: 2004=100

100

100

260

300

440

Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot.

4.4.2.   Hinnan alittavuus

| (62) | Hinnan alittavuuden analysoinnissa yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tuontihintoja verrattiin yhteisön tuotannonalan tarjouskilpailuhintoihin tutkimusajanjakson aikana samanlaisten tuotekokoonpanojen perusteella. Vertailu tehtiin kaikista liiketoimista, joissa sekä yhteisön tuotannonala että vientiä harjoittava tuottaja jättivät tarjouksen ja joissa tarjoukset tehtiin samoilla ehdoilla ja myöntävä viranomainen hyväksyi tarjouksen. Yhteisön tuotannonalan hinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle (netto), ja niitä verrattiin tuonnin cif-hintoihin Euroopan unionin rajalla, joihin oli lisätty sovellettavat tullit. |
| --- | --- |

(62)

Hinnan alittavuuden analysoinnissa yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tuontihintoja verrattiin yhteisön tuotannonalan tarjouskilpailuhintoihin tutkimusajanjakson aikana samanlaisten tuotekokoonpanojen perusteella. Vertailu tehtiin kaikista liiketoimista, joissa sekä yhteisön tuotannonala että vientiä harjoittava tuottaja jättivät tarjouksen ja joissa tarjoukset tehtiin samoilla ehdoilla ja myöntävä viranomainen hyväksyi tarjouksen. Yhteisön tuotannonalan hinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle (netto), ja niitä verrattiin tuonnin cif-hintoihin Euroopan unionin rajalla, joihin oli lisätty sovellettavat tullit.

| (63) | Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan hintojen perusteella todetut painotetut keskimääräiset hinnan alittavuuden marginaalit prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista ovat 20–25 prosenttia. |
| --- | --- |

(63)

Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan hintojen perusteella todetut painotetut keskimääräiset hinnan alittavuuden marginaalit prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista ovat 20–25 prosenttia.

4.5.   Yhteisön tuotannonalan tilanne

4.5.1.   Alustavat huomiot

| (64) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(64)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

| (65) | On huomattava, että tämäntyyppinen tuotannonala on tieto- tai osaamisvaltaista eikä konevaltaista, ja tuotanto tapahtuu tilausten perusteella. Tämä olisi pidettävä mielessä tulkittaessa useita vahinkoindikaattoreita ja määritettäessä niiden merkitystä vahinkoanalyysin kannalta. Tällaisia indikaattoreita ovat keskimääräiset hinnat, pääoman tuotto, varastot, tuotantokapasiteetti sekä kapasiteetin käyttöaste. Keskimääräisiä hintoja koskevia tietoja ei pidetä merkityksellisinä eri tyyppisten läpivalaisujärjestelmien vähäisten määrien ja erojen vuoksi. Pääoman tuottoa ja varastoja koskevista indikaattoreista ei saada täsmällistä kuvaa, koska ensin mainittu perustuu omaisuuteen, joka on jo merkitty poistoihin, ja jälkimmäisessä näkyvät tilauksiin perustuva markkinat. Myös tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste ovat indikaattoreita, joilla on erittäin vähän relevanssia, koska periaatteessa tuotteet tuotetaan, kun sopimukset on tehty tarjouskilpailumenettelyn päätteeksi. |
| --- | --- |

(65)

On huomattava, että tämäntyyppinen tuotannonala on tieto- tai osaamisvaltaista eikä konevaltaista, ja tuotanto tapahtuu tilausten perusteella. Tämä olisi pidettävä mielessä tulkittaessa useita vahinkoindikaattoreita ja määritettäessä niiden merkitystä vahinkoanalyysin kannalta. Tällaisia indikaattoreita ovat keskimääräiset hinnat, pääoman tuotto, varastot, tuotantokapasiteetti sekä kapasiteetin käyttöaste. Keskimääräisiä hintoja koskevia tietoja ei pidetä merkityksellisinä eri tyyppisten läpivalaisujärjestelmien vähäisten määrien ja erojen vuoksi. Pääoman tuottoa ja varastoja koskevista indikaattoreista ei saada täsmällistä kuvaa, koska ensin mainittu perustuu omaisuuteen, joka on jo merkitty poistoihin, ja jälkimmäisessä näkyvät tilauksiin perustuva markkinat. Myös tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste ovat indikaattoreita, joilla on erittäin vähän relevanssia, koska periaatteessa tuotteet tuotetaan, kun sopimukset on tehty tarjouskilpailumenettelyn päätteeksi.

4.5.2.   Vahinkoindikaattorit

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto | 100 | 75 | 89 | 163 | 166 |
| Kapasiteetti | 100 | 82 | 83 | 168 | 222 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 100 | 92 | 107 | 97 | 75 |
| Indeksi: 2004=100


  Lähde: Kyselylomakevastaukset |

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Tuotanto

100

75

89

163

166

Kapasiteetti

100

82

83

168

222

Kapasiteetin käyttöaste

100

92

107

97

75

Indeksi: 2004=100

Lähde: Kyselylomakevastaukset

| (66) | Tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan tuotantomäärä kasvoi 66 prosenttia. Positiivinen suuntaus johtuu pääasiassa samankaltaisen tuotteen hyvästä vientimyynnistä. Samasta syystä yhteisön tuotannonala yli kaksinkertaisti tuotantokapasiteettinsa tarkastelujaksolla. Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste laski 25 prosenttia tarkastelujakson aikana.

  Varastot | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastot | 100 | 164 | 127 | 118 | 118 |
| Indeksi: 2004=100


  Lähde: Kyselylomakevastaukset. |

(66)

Tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan tuotantomäärä kasvoi 66 prosenttia. Positiivinen suuntaus johtuu pääasiassa samankaltaisen tuotteen hyvästä vientimyynnistä. Samasta syystä yhteisön tuotannonala yli kaksinkertaisti tuotantokapasiteettinsa tarkastelujaksolla. Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste laski 25 prosenttia tarkastelujakson aikana.

Varastot

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Varastot

100

164

127

118

118

Indeksi: 2004=100

Lähde: Kyselylomakevastaukset.

| (67) | Yhteisön tuotannonalan varastojen taso vaihteli koko tarkastelujakson ajan. Samankaltaista tuotetta kuitenkin tuotetaan tilausten perustella, ja varastot pidetään aina mahdollisimman pieninä.

  Myyntimäärä, myyntihinta ja markkinaosuus | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön myyntimäärä | 100 | 67 | 93 | 80 | 53 |
| Markkinaosuus | 80–90 % | 90–100 % | 70–80 % | 60–70 % | 20–30 % |
| Indeksi (markkinaosuus) | 100 | 113 | 84 | 68 | 27 |
| Myyntihinta | 100 | 87 | 107 | 87 | 116 |
| Indeksi: 2004=100


  Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot. |

(67)

Yhteisön tuotannonalan varastojen taso vaihteli koko tarkastelujakson ajan. Samankaltaista tuotetta kuitenkin tuotetaan tilausten perustella, ja varastot pidetään aina mahdollisimman pieninä.

Myyntimäärä, myyntihinta ja markkinaosuus

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Yhteisön myyntimäärä

100

67

93

80

53

Markkinaosuus

80–90 %

90–100 %

70–80 %

60–70 %

20–30 %

Indeksi (markkinaosuus)

100

113

84

68

27

Myyntihinta

100

87

107

87

116

Indeksi: 2004=100

Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot.

| (68) | Yhteisön tuotannonalan myynti laski tarkastelujaksolla, ja tutkimusajanjaksolla se oli lähes puolet alkuperäisestä määrästä. Yhteisön tuotannonala menetti markkinaosuudestaan vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson lopun välillä 73 prosenttia. |
| --- | --- |

(68)

Yhteisön tuotannonalan myynti laski tarkastelujaksolla, ja tutkimusajanjaksolla se oli lähes puolet alkuperäisestä määrästä. Yhteisön tuotannonala menetti markkinaosuudestaan vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson lopun välillä 73 prosenttia.

| (69) | Yhteisön tuotannonalan oman tuotannon keskimääräiset myyntihinnat riippuvat suuresti myydyn läpivalaisulaitteen kokoonpanosta ja sopimusta kohti myytyjen yksikköjen määrästä kullakin kaudella. Sen vuoksi lukujen vertaaminen koko tarkastelujaksolta ei ole merkityksellistä.

  Kannattavuus | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Voittomarginaali ennen veroja | 100 | 85 | 90 | 7 | –50 |
| Indeksi: 2004=100


  Lähde: Kyselylomakevastaukset |

(69)

Yhteisön tuotannonalan oman tuotannon keskimääräiset myyntihinnat riippuvat suuresti myydyn läpivalaisulaitteen kokoonpanosta ja sopimusta kohti myytyjen yksikköjen määrästä kullakin kaudella. Sen vuoksi lukujen vertaaminen koko tarkastelujaksolta ei ole merkityksellistä.

Kannattavuus

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Voittomarginaali ennen veroja

100

85

90

7

–50

Indeksi: 2004=100

Lähde: Kyselylomakevastaukset

| (70) | Yhteisön tuotannonala alkoi tehdä tappiota tarkastelujaksolla. Tilanne oli erityisen huono tutkimusajanjaksolla. On selvää, että vuonna 2007 ja tutkimusajanjaksolla havaitut kannattavuusluvut asettavat yhteisön tuotannonalan selviytymisen kyseenalaiseksi.

  Investoinnit, investointien tuotto, kassavirta ja pääoman saanti | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit | 100 | 164 | 100 | 354 | 105 |
| Investointien tuotto | 110–120 % | 85–95 % | 210–220 % | 215–225 % | 60–70 % |
| Kassavirta | 100 | 124 | 257 | 196 | – 106 |
| Indeksi: 2004=100


  Lähde: Kyselylomakevastaukset. |

(70)

Yhteisön tuotannonala alkoi tehdä tappiota tarkastelujaksolla. Tilanne oli erityisen huono tutkimusajanjaksolla. On selvää, että vuonna 2007 ja tutkimusajanjaksolla havaitut kannattavuusluvut asettavat yhteisön tuotannonalan selviytymisen kyseenalaiseksi.

Investoinnit, investointien tuotto, kassavirta ja pääoman saanti

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Investoinnit

100

164

100

354

105

Investointien tuotto

110–120 %

85–95 %

210–220 %

215–225 %

60–70 %

Kassavirta

100

124

257

196

– 106

Indeksi: 2004=100

Lähde: Kyselylomakevastaukset.

| (71) | Investoinnit pysyivät vähäisinä tarkastelujaksolla. Suuri osa investoinneista kohdistettiin yhteisön tuotannonalan toimitilojen kunnossapitoon. Vuonna 2007 havaittu korkeampi investointitaso liittyi uuteen patenttiin tarkasteltavana olevan tuotteen suorituskyvyn parantamiseksi. On siis muistettava, että tuotannonala on osaamisvaltaista. |
| --- | --- |

(71)

Investoinnit pysyivät vähäisinä tarkastelujaksolla. Suuri osa investoinneista kohdistettiin yhteisön tuotannonalan toimitilojen kunnossapitoon. Vuonna 2007 havaittu korkeampi investointitaso liittyi uuteen patenttiin tarkasteltavana olevan tuotteen suorituskyvyn parantamiseksi. On siis muistettava, että tuotannonala on osaamisvaltaista.

| (72) | Investointien tuotto – ilmaistuna yhteisön tuotannonalan nettovoiton ja sen tekemien investointien kirjanpitoarvon suhteena – putosi tarkastelujaksolla, mutta se ei ole hyvä vahinkoindikaattori, koska se osoittaa pääasiassa omaisuutta, joka on jo merkitty poistoihin. |
| --- | --- |

(72)

Investointien tuotto – ilmaistuna yhteisön tuotannonalan nettovoiton ja sen tekemien investointien kirjanpitoarvon suhteena – putosi tarkastelujaksolla, mutta se ei ole hyvä vahinkoindikaattori, koska se osoittaa pääasiassa omaisuutta, joka on jo merkitty poistoihin.

| (73) | Yhteisön tuotannonalan kassavirta pieneni merkittävästi tarkastelujakson aikana.

  Työllisyys, tuottavuus ja palkat | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys | 100 | 110 | 113 | 131 | 137 |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset/työntekijä | 100 | 98 | 99 | 101 | 156 |
| Tuottavuus/työntekijä | 100 | 68 | 79 | 124 | 121 |
| Indeksi: 2004=100


  Lähde: Kyselylomakevastaukset. |

(73)

Yhteisön tuotannonalan kassavirta pieneni merkittävästi tarkastelujakson aikana.

Työllisyys, tuottavuus ja palkat

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Työllisyys

100

110

113

131

137

Keskimääräiset työvoimakustannukset/työntekijä

100

98

99

101

156

Tuottavuus/työntekijä

100

68

79

124

121

Indeksi: 2004=100

Lähde: Kyselylomakevastaukset.

| (74) | Samankaltaisen tuotteen tuotantoon liittyvä yhteisön tuotannonalan työntekijämäärä kasvoi tarkastelujaksolla valituksen tekijän hyvän vientituloksen ansiosta. Työntekijäkohtaiset keskimääräiset työvoimakustannukset kasvoivat, mikä osoittaa korkeammin koulutettujen työntekijöiden palkkatasoa. |
| --- | --- |

(74)

Samankaltaisen tuotteen tuotantoon liittyvä yhteisön tuotannonalan työntekijämäärä kasvoi tarkastelujaksolla valituksen tekijän hyvän vientituloksen ansiosta. Työntekijäkohtaiset keskimääräiset työvoimakustannukset kasvoivat, mikä osoittaa korkeammin koulutettujen työntekijöiden palkkatasoa.

| (75) | Tuottavuus ilmaistuna tuotoksena työntekijää kohti lisääntyi 21 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämä on osoitus lisääntyneestä toiminnasta muilla kuin EU:n markkinoilla. |
| --- | --- |

(75)

Tuottavuus ilmaistuna tuotoksena työntekijää kohti lisääntyi 21 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämä on osoitus lisääntyneestä toiminnasta muilla kuin EU:n markkinoilla.

4.5.3.   Polkumyynnin laajuus

| (76) | Kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutuksia yhteisön markkinoilla ei voida pitää vähäpätöisinä. |
| --- | --- |

(76)

Kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutuksia yhteisön markkinoilla ei voida pitää vähäpätöisinä.

4.6.   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (77) | Tarkastelujakson aikana Kiinasta polkumyynnillä tuleva halpatuonti kasvoi merkittävästi. Määrällisesti asianomaisesta maasta tapahtunut tuonti saavutti erittäin korkean tason tarkastelujakson lopulla. Tarkasteltavana olevan tuotteen markkinaosuus yhteisössä kasvoi 440 prosenttia samalla kaudella. |
| --- | --- |

(77)

Tarkastelujakson aikana Kiinasta polkumyynnillä tuleva halpatuonti kasvoi merkittävästi. Määrällisesti asianomaisesta maasta tapahtunut tuonti saavutti erittäin korkean tason tarkastelujakson lopulla. Tarkasteltavana olevan tuotteen markkinaosuus yhteisössä kasvoi 440 prosenttia samalla kaudella.

| (78) | Yhteisön tuotannonalan taloudellisten indikaattoreiden tarkastelu osoitti, että vahinko näkyi myyntimäärän (– 47 %), myyntihinnan ja markkinaosuuden (– 73 %) pienentymisenä. Tällä oli suoraan negatiivista lisävaikutusta yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Taloudelliset indikaattorit vahvistavat, että yhteisön tuotannonalan tulevaisuus on vaarassa ja että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tuleva tuonti estää sitä nostamasta myyntimäärää ja/tai -hintoja tasolle, jotka voisivat korjata sen taloudellisen tilanteen. |
| --- | --- |

(78)

Yhteisön tuotannonalan taloudellisten indikaattoreiden tarkastelu osoitti, että vahinko näkyi myyntimäärän (– 47 %), myyntihinnan ja markkinaosuuden (– 73 %) pienentymisenä. Tällä oli suoraan negatiivista lisävaikutusta yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Taloudelliset indikaattorit vahvistavat, että yhteisön tuotannonalan tulevaisuus on vaarassa ja että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tuleva tuonti estää sitä nostamasta myyntimäärää ja/tai -hintoja tasolle, jotka voisivat korjata sen taloudellisen tilanteen.

| (79) | Vahinko arvioitiin koko yhteisön tuotannonalan osalta (makrotaloudelliset indikaattorit). Tällä perusteella ei havaittu merkittäviä eroavaisuuksia valituksen tekijän ja muun yhteisön tuotannonalan välillä. |
| --- | --- |

(79)

Vahinko arvioitiin koko yhteisön tuotannonalan osalta (makrotaloudelliset indikaattorit). Tällä perusteella ei havaittu merkittäviä eroavaisuuksia valituksen tekijän ja muun yhteisön tuotannonalan välillä.

| (80) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että suurimmalle osalle yhteisön tuotannonalaa on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(80)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että suurimmalle osalle yhteisön tuotannonalaa on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

5.   SYY-YHTEYS

5.1.   Johdanto

| (81) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko polkumyynnillä Kiinasta tapahtunut tuonti aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa olisi pidetty polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana. |
| --- | --- |

(81)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko polkumyynnillä Kiinasta tapahtunut tuonti aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa olisi pidetty polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana.

5.2.   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

| (82) | Ensinnäkin on muistettava, että tutkimuksen mukaan asianomaisesta maasta tuodut rahdinvalvontajärjestelmät ovat suorassa kilpailussa yhteisön tuotannonalan tuottaman ja myymän tuotteen kanssa, eikä vähiten siksi, että ne ovat vastakkain tarjouskilpailumenettelyissä. |
| --- | --- |

(82)

Ensinnäkin on muistettava, että tutkimuksen mukaan asianomaisesta maasta tuodut rahdinvalvontajärjestelmät ovat suorassa kilpailussa yhteisön tuotannonalan tuottaman ja myymän tuotteen kanssa, eikä vähiten siksi, että ne ovat vastakkain tarjouskilpailumenettelyissä.

| (83) | Asianomaisesta maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin merkittävä kasvu aiheutti yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen. Tähän heikkenemiseen sisältyi mm. yhteisössä myydyn yhteisön tuotannon myyntimäärän ja hintatason putoaminen samalla jaksolla. |
| --- | --- |

(83)

Asianomaisesta maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin merkittävä kasvu aiheutti yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen. Tähän heikkenemiseen sisältyi mm. yhteisössä myydyn yhteisön tuotannon myyntimäärän ja hintatason putoaminen samalla jaksolla.

| (84) | Polkumyyntituonnin markkinaosuus kasvoi 440 prosenttia tarkastelujaksolla, ja samaan aikaan yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni yli kaksi kolmasosaa. Nämä yhteisön tuotannonalan negatiiviset muutokset tapahtuivat samaan aikaan, kun yhteisön kulutus lähes kaksinkertaistui vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(84)

Polkumyyntituonnin markkinaosuus kasvoi 440 prosenttia tarkastelujaksolla, ja samaan aikaan yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni yli kaksi kolmasosaa. Nämä yhteisön tuotannonalan negatiiviset muutokset tapahtuivat samaan aikaan, kun yhteisön kulutus lähes kaksinkertaistui vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä.

| (85) | Polkumyyntituonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat, joten sen voidaan perustellusti sanoa aiheuttaneen hintojen alenemisen, joka johti yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen. |
| --- | --- |

(85)

Polkumyyntituonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat, joten sen voidaan perustellusti sanoa aiheuttaneen hintojen alenemisen, joka johti yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen.

| (86) | Koska voidaan selvästi vahvistaa toisaalta yhteisön tuotannonalan hinnat alittavin hinnoin tapahtuneen polkumyyntituonnin voimakkaan lisääntymisen ja toisaalta yhteisön tuotannonalan myynti- ja tuotantomäärän ja markkinaosuuden pienentymisen sekä hintojen alenemisen samanaikaisuus, voidaan alustavasti päätellä, että polkumyyntituonti vaikutti ratkaisevasti yhteisön tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(86)

Koska voidaan selvästi vahvistaa toisaalta yhteisön tuotannonalan hinnat alittavin hinnoin tapahtuneen polkumyyntituonnin voimakkaan lisääntymisen ja toisaalta yhteisön tuotannonalan myynti- ja tuotantomäärän ja markkinaosuuden pienentymisen sekä hintojen alenemisen samanaikaisuus, voidaan alustavasti päätellä, että polkumyyntituonti vaikutti ratkaisevasti yhteisön tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen.

5.3.   Muiden tekijöiden vaikutukset

5.3.1.   Yhteisön tuotannonalan vientitulos

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön tuotannonalan vientimyynti | 100 | 83 | 42 | 96 | 108 |
| Vientihinta | 100 | 76 | 56 | 35 | 65 |
| Indeksi: 2004=100


  Lähde: Kyselylomakevastaukset. |

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Yhteisön tuotannonalan vientimyynti

100

83

42

96

108

Vientihinta

100

76

56

35

65

Indeksi: 2004=100

Lähde: Kyselylomakevastaukset.

| (87) | Yhteisön tuotannonalan viennin määrä lisääntyi tarkastelujakson aikana. Yhteisön tuotannon kokonaismäärästä tutkimusajanjaksolla oli valtaosa vientiä (90–95 %). Yhteisön tuotannonala myi tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevaa tuotetta sekä etuyhteydessä oleville että etuyhteydettömille asiakkaille. Yhteisön tuotannonalan myynti muualle kuin EU:hun koostui täysin samanlaisista tuotelajeista kuin EU:hun myydyt. Yhteisön tuotannonalan vienti oli yleensä kannattavaa tarkastelujaksolla, vaikkakin kannattavuus oli laskusuunnassa. Vientihinnat putosivat mutta olivat silti edelleen korkeammalla kuin myyntihinnat yhteisössä. Voimakas vientitulos osoittaa, että tämäntyyppinen tuotannonala on elinkelpoinen ja kilpailukykyinen. |
| --- | --- |

(87)

Yhteisön tuotannonalan viennin määrä lisääntyi tarkastelujakson aikana. Yhteisön tuotannon kokonaismäärästä tutkimusajanjaksolla oli valtaosa vientiä (90–95 %). Yhteisön tuotannonala myi tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevaa tuotetta sekä etuyhteydessä oleville että etuyhteydettömille asiakkaille. Yhteisön tuotannonalan myynti muualle kuin EU:hun koostui täysin samanlaisista tuotelajeista kuin EU:hun myydyt. Yhteisön tuotannonalan vienti oli yleensä kannattavaa tarkastelujaksolla, vaikkakin kannattavuus oli laskusuunnassa. Vientihinnat putosivat mutta olivat silti edelleen korkeammalla kuin myyntihinnat yhteisössä. Voimakas vientitulos osoittaa, että tämäntyyppinen tuotannonala on elinkelpoinen ja kilpailukykyinen.

| (88) | Sen vuoksi yhteisön tuotannonalan vientitulos auttoi pitämään liiketoimintaa yllä eikä vaikuttanut aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(88)

Sen vuoksi yhteisön tuotannonalan vientitulos auttoi pitämään liiketoimintaa yllä eikä vaikuttanut aiheutuneeseen vahinkoon.

5.3.2.   Yhteisön tuottajien välinen kilpailu

| (89) | Toinen tuottaja yhteisössä on etuyhteydessä tarkasteltavana olevan tuotteen yhdysvaltalaiseen perinteiseen tuottajaan. Tuottaja ei valmistanut tarkasteltavana olevaa tuotetta tarkastelujakson alussa. Se tuli markkinoille vasta vuonna 2007 ja sai kaksi sopimusta tutkimusajanjaksolla. Tältä osin on huomattava, että myönnetyt sopimukset liittyvät tarjouskilpailuun, johon vain tämä tuottaja osallistui ja jossa sopimus myönnettiin oikeustoimien seurauksena. Toisen yhteisön tuottajan vahinkoindikaattorit seurailivat lisäksi samankaltaista mallia kuin valituksen tekijän. Näin ollen valituksen tekijälle aiheutunut vahinko, joka voidaan selvästi havaita vahinkoindikaattoreiden heikkenemisessä tarkastelujaksolla, ei voinut johtua tästä uudesta toimijasta yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(89)

Toinen tuottaja yhteisössä on etuyhteydessä tarkasteltavana olevan tuotteen yhdysvaltalaiseen perinteiseen tuottajaan. Tuottaja ei valmistanut tarkasteltavana olevaa tuotetta tarkastelujakson alussa. Se tuli markkinoille vasta vuonna 2007 ja sai kaksi sopimusta tutkimusajanjaksolla. Tältä osin on huomattava, että myönnetyt sopimukset liittyvät tarjouskilpailuun, johon vain tämä tuottaja osallistui ja jossa sopimus myönnettiin oikeustoimien seurauksena. Toisen yhteisön tuottajan vahinkoindikaattorit seurailivat lisäksi samankaltaista mallia kuin valituksen tekijän. Näin ollen valituksen tekijälle aiheutunut vahinko, joka voidaan selvästi havaita vahinkoindikaattoreiden heikkenemisessä tarkastelujaksolla, ei voinut johtua tästä uudesta toimijasta yhteisön markkinoilla.

5.3.3.   Kolmansista maista tuleva tuonti

| (90) | Kolmansista maista tulevaa tuonti oli lähes olematonta tutkimusajanjaksolla, kuten tarkastelujaksollakin. Tähän päädyttiin asianomaisten osapuolten toimittamien tietojen perusteella, koska asiaan liittyvät Eurostatin tilastot eivät ole riittävän yksityiskohtaisia, jotta niistä näkisi vain tarkasteltavana olevan tuotteen tai kohtuullisen arvion. Asiaa koskevat tiedot osoittavat, että Yhdysvalloista oli vain hajanaista tuontia, joka ei voinut aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle vähäisen määränsä vuoksi. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonnin määrä | 100 | 0 | 0 | 0 | 100 |
| Indeksi: 2004=100


  Lähde: Asianomaisten osapuolten toimittamat tiedot. |

(90)

Kolmansista maista tulevaa tuonti oli lähes olematonta tutkimusajanjaksolla, kuten tarkastelujaksollakin. Tähän päädyttiin asianomaisten osapuolten toimittamien tietojen perusteella, koska asiaan liittyvät Eurostatin tilastot eivät ole riittävän yksityiskohtaisia, jotta niistä näkisi vain tarkasteltavana olevan tuotteen tai kohtuullisen arvion. Asiaa koskevat tiedot osoittavat, että Yhdysvalloista oli vain hajanaista tuontia, joka ei voinut aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle vähäisen määränsä vuoksi.

2004

2005

2006

2007

Tutkimusajanjakso

Tuonnin määrä

100

0

0

0

100

Indeksi: 2004=100

Lähde: Asianomaisten osapuolten toimittamat tiedot.

5.3.4.   Yhteisön tuotannonala ei tehnyt tarjousta kaikissa tarjouskilpailuissa tutkimusajanjaksolla

| (91) | Yhteisön markkinoilla hankinta tapahtuu pääasiassa tarjouskilpailujen kautta. Markkinoiden avoimuuden osalta on havaittu, että jotkin tarjousasiakirjoista on laadittu sopimuksen myöntävän tahon ja tuottajien välisen näkemystenvaihdon tuloksena ennen tarjouksen julkaisemista. Näissä tapauksissa tarjouskilpailujen ehdot saattavat lannistaa muita toimijoita niin, että ne eivät osallistu tarjouskilpailuun. Tutkimuksessa vahvistettiin, että yhteisön tuotannonala tai ainoa yhteistyössä toiminut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja eivät esittäneet tarjousta jokaisessa tarjouskilpailussa. Yhteisön tuotannonala jätti tarjouksia vain, jos se saattoi esittää kohtuullisen kaupallisen tarjouksen. Sellaisia pakottavia syitä ei havaittu, jotka osoittaisivat, että tarkastelujaksolla selvästi aiheutunut vahinko olisi johtunut siitä, että yhteisön tuotannonala ei osallistunut tarjouskilpailuihin, joita ei pidetty liiketoiminnan kannalta järkevinä vaihtoehtoina. |
| --- | --- |

(91)

Yhteisön markkinoilla hankinta tapahtuu pääasiassa tarjouskilpailujen kautta. Markkinoiden avoimuuden osalta on havaittu, että jotkin tarjousasiakirjoista on laadittu sopimuksen myöntävän tahon ja tuottajien välisen näkemystenvaihdon tuloksena ennen tarjouksen julkaisemista. Näissä tapauksissa tarjouskilpailujen ehdot saattavat lannistaa muita toimijoita niin, että ne eivät osallistu tarjouskilpailuun. Tutkimuksessa vahvistettiin, että yhteisön tuotannonala tai ainoa yhteistyössä toiminut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja eivät esittäneet tarjousta jokaisessa tarjouskilpailussa. Yhteisön tuotannonala jätti tarjouksia vain, jos se saattoi esittää kohtuullisen kaupallisen tarjouksen. Sellaisia pakottavia syitä ei havaittu, jotka osoittaisivat, että tarkastelujaksolla selvästi aiheutunut vahinko olisi johtunut siitä, että yhteisön tuotannonala ei osallistunut tarjouskilpailuihin, joita ei pidetty liiketoiminnan kannalta järkevinä vaihtoehtoina.

5.3.5.   Tarkasteltavana olevan tuotteen muiden kuin hintatekijöiden vaikutus

| (92) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarjoukset voivat kattaa tarkasteltavana olevan tuotteen lisäksi muitakin tekijöitä, kuten ylläpito-, huolto- tai rakennustöitä. Hinta ei myöskään aina ole ainoa myöntämisperuste. Sopimuksen myöntävät viranomaiset voivat ottaa hinnan lisäksi käyttöön muitakin perusteita, jotka liittyvät tuotteen teknisiin lisävalmiuksiin tai muihin lisäominaisuuksiin. Vaikka myöntämisperusteisiin liittyisikin tällaisia tekijöitä, tutkimuksessa kuitenkin havaittiin, että hintaan liittyvillä pisteillä on merkittävä osuus myönnettävistä pisteistä. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että yksikään myöntävä viranomainen ei sulkenut tarjousta pois sillä perusteella, että tarjouksessa ei ollut joitakin lisäominaisuuksia. Toisin sanoen perusvaatimukset täytettiin aina. Lisäominaisuuksia ei yleensä saa ilman lisäkustannuksia. Asianomainen viejä tarjosi joissakin tapauksissa lisäominaisuuksia vaadittujen lisäksi, mikä vain osoittaa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintojen alhaista ja vahinkoa aiheuttavaa tasoa. |
| --- | --- |

(92)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarjoukset voivat kattaa tarkasteltavana olevan tuotteen lisäksi muitakin tekijöitä, kuten ylläpito-, huolto- tai rakennustöitä. Hinta ei myöskään aina ole ainoa myöntämisperuste. Sopimuksen myöntävät viranomaiset voivat ottaa hinnan lisäksi käyttöön muitakin perusteita, jotka liittyvät tuotteen teknisiin lisävalmiuksiin tai muihin lisäominaisuuksiin. Vaikka myöntämisperusteisiin liittyisikin tällaisia tekijöitä, tutkimuksessa kuitenkin havaittiin, että hintaan liittyvillä pisteillä on merkittävä osuus myönnettävistä pisteistä. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että yksikään myöntävä viranomainen ei sulkenut tarjousta pois sillä perusteella, että tarjouksessa ei ollut joitakin lisäominaisuuksia. Toisin sanoen perusvaatimukset täytettiin aina. Lisäominaisuuksia ei yleensä saa ilman lisäkustannuksia. Asianomainen viejä tarjosi joissakin tapauksissa lisäominaisuuksia vaadittujen lisäksi, mikä vain osoittaa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintojen alhaista ja vahinkoa aiheuttavaa tasoa.

| (93) | Edellä esitetty huomioon ottaen ainoastaan asianomaisesta maasta peräisin oleva tuonti olisi voinut aiheuttaa merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(93)

Edellä esitetty huomioon ottaen ainoastaan asianomaisesta maasta peräisin oleva tuonti olisi voinut aiheuttaa merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.

5.4.   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (94) | Päätelmänä voidaan alustavasti vahvistaa, että yhteisön tuotannonalan kärsimä merkittävä vahinko, jolle on ominaista EU:n myynnin ja markkinaosuuden pieneneminen samoin kuin negatiivinen taloudellinen tulos, aiheutui polkumyyntituonnista. Yhteisön tuotannonalan vientituloksella, kolmansista maista tulevalla tuonnilla, yhteisön tuottajien välisellä kilpailulla eikä edellä mainituilla tarjouksen tekemiseen liittyvillä tekijöillä ei ollut merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalan negatiiviseen kehitykseen. |
| --- | --- |

(94)

Päätelmänä voidaan alustavasti vahvistaa, että yhteisön tuotannonalan kärsimä merkittävä vahinko, jolle on ominaista EU:n myynnin ja markkinaosuuden pieneneminen samoin kuin negatiivinen taloudellinen tulos, aiheutui polkumyyntituonnista. Yhteisön tuotannonalan vientituloksella, kolmansista maista tulevalla tuonnilla, yhteisön tuottajien välisellä kilpailulla eikä edellä mainituilla tarjouksen tekemiseen liittyvillä tekijöillä ei ollut merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalan negatiiviseen kehitykseen.

| (95) | Edellä esitetyssä tarkastelussa erotettiin asianmukaisesti toisistaan kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, minkä perusteella voidaan vahvistaa, että kyseiset muut tekijät eivät muuta sitä tosiseikkaa, että tarkastellun vahingon on katsottava johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. |
| --- | --- |

(95)

Edellä esitetyssä tarkastelussa erotettiin asianmukaisesti toisistaan kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, minkä perusteella voidaan vahvistaa, että kyseiset muut tekijät eivät muuta sitä tosiseikkaa, että tarkastellun vahingon on katsottava johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.

6.   YHTEISÖN ETU

6.1.   Yleishuomioita

| (96) | Komissio tutki, oliko alustavasti todetusta vahingollisesta polkumyynnistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden vuoksi toimenpiteiden toteuttaminen ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Tätä varten mahdollisten toimenpiteiden vaikutusta kaikkiin menettelyn osapuoliin samoin kuin toimenpiteiden toteuttamatta jättämisen vaikutuksia tarkasteltiin kaikkien esitettyjen todisteiden perusteella perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(96)

Komissio tutki, oliko alustavasti todetusta vahingollisesta polkumyynnistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden vuoksi toimenpiteiden toteuttaminen ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Tätä varten mahdollisten toimenpiteiden vaikutusta kaikkiin menettelyn osapuoliin samoin kuin toimenpiteiden toteuttamatta jättämisen vaikutuksia tarkasteltiin kaikkien esitettyjen todisteiden perusteella perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

6.2.   Yhteisön tuotannonalan etu

| (97) | Vahinkoanalyysi osoitti selvästi, että yhteisön tuotannonala kärsi polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Viime vuosina lisääntyneen polkumyyntituonnin johdosta myyntihinnat ja -määrät laskivat yhteisön markkinoilla ja yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni. Tämän vuoksi yhteisön tuotannonala ei kyennyt saavuttamaan kannattavuustasoa, joka olisi ollut oikeassa suhteessa sen kilpailuvahvuuksiin. |
| --- | --- |

(97)

Vahinkoanalyysi osoitti selvästi, että yhteisön tuotannonala kärsi polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Viime vuosina lisääntyneen polkumyyntituonnin johdosta myyntihinnat ja -määrät laskivat yhteisön markkinoilla ja yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni. Tämän vuoksi yhteisön tuotannonala ei kyennyt saavuttamaan kannattavuustasoa, joka olisi ollut oikeassa suhteessa sen kilpailuvahvuuksiin.

| (98) | Jos toimenpiteitä ei ottaisi käyttöön, yhteisön tuotannonalan jo valmiiksi heikko taloudellinen tilanne heikkenisi selvästi entisestään ja lopulta johtaisi yhteisön tuotannonalan lakkauttamiseen. Toimenpiteillä estettäisiin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin huomattava lisääntyminen, jolloin yhteisön tuotannonala voisi ainakin säilyttää nykyisen markkina-asemansa. Tutkimus on osoittanut, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuuden lisääntyminen tapahtuu suoraan yhteisön tuotannonalan kustannuksella. On myös huomattava, että tarkasteltavana olevan tuotteen markkinat todennäköisesti vielä kasvavat keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, kun turvallisuuspolitiikan merkitys kasvaa ja EU:n ulkopuolisissa maissa (varsinkin Yhdysvalloissa) vientirahdin läpivalaisu ennen Euroopan unionista lähtöä tulee pakolliseksi. On selvästi yhteisön tuotannonalan intresseissä olla päästämättä tilannettaan heikkenemään, jotta se voi saada hyötyä edellä mainitusta positiivisesta markkinakehityksestä. |
| --- | --- |

(98)

Jos toimenpiteitä ei ottaisi käyttöön, yhteisön tuotannonalan jo valmiiksi heikko taloudellinen tilanne heikkenisi selvästi entisestään ja lopulta johtaisi yhteisön tuotannonalan lakkauttamiseen. Toimenpiteillä estettäisiin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin huomattava lisääntyminen, jolloin yhteisön tuotannonala voisi ainakin säilyttää nykyisen markkina-asemansa. Tutkimus on osoittanut, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuuden lisääntyminen tapahtuu suoraan yhteisön tuotannonalan kustannuksella. On myös huomattava, että tarkasteltavana olevan tuotteen markkinat todennäköisesti vielä kasvavat keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, kun turvallisuuspolitiikan merkitys kasvaa ja EU:n ulkopuolisissa maissa (varsinkin Yhdysvalloissa) vientirahdin läpivalaisu ennen Euroopan unionista lähtöä tulee pakolliseksi. On selvästi yhteisön tuotannonalan intresseissä olla päästämättä tilannettaan heikkenemään, jotta se voi saada hyötyä edellä mainitusta positiivisesta markkinakehityksestä.

| (99) | Toimenpiteiden käyttöönotolla palautetaan tuontihinta vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle, jotta yhteisön tuotannonala voi kilpailla hyvän kauppatavan mukaisissa olosuhteissa asianmukaisen kilpailuedun perusteella. |
| --- | --- |

(99)

Toimenpiteiden käyttöönotolla palautetaan tuontihinta vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle, jotta yhteisön tuotannonala voi kilpailla hyvän kauppatavan mukaisissa olosuhteissa asianmukaisen kilpailuedun perusteella.

| (100) | Sen vuoksi päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotto olisi selvästi yhteisön tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(100)

Sen vuoksi päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotto olisi selvästi yhteisön tuotannonalan edun mukaista.

6.3.   Tuojien ja jakelijoiden edut

| (101) | Toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta tuojiin ja jakelijoihin ei ole tarkasteltu, koska yhteisössä ei ole tiedossa tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömiä tuojia tai jakelijoita. |
| --- | --- |

(101)

Toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta tuojiin ja jakelijoihin ei ole tarkasteltu, koska yhteisössä ei ole tiedossa tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömiä tuojia tai jakelijoita.

6.4.   Varhaisemman jalostusasteen tavarantoimittajien etu

| (102) | Varhaisemman jalostusasteen tavarantoimittajia ei ole ilmoittautunut, eivätkä ne ole toimittaneet tietoja perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(102)

Varhaisemman jalostusasteen tavarantoimittajia ei ole ilmoittautunut, eivätkä ne ole toimittaneet tietoja perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

6.5.   Käyttäjien ja kuluttajien etu

| (103) | Kuluttajajärjestöiltä ei saatu kannanottoja menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen julkaisemisen jälkeen. Sen vuoksi ja koska tarkasteltavana olevaa tuotetta ei käytetä kulutustuotteiden tuotannossa, analyysissa on tarkasteltu pelkästään toimenpiteiden vaikutusta käyttäjiin. |
| --- | --- |

(103)

Kuluttajajärjestöiltä ei saatu kannanottoja menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen julkaisemisen jälkeen. Sen vuoksi ja koska tarkasteltavana olevaa tuotetta ei käytetä kulutustuotteiden tuotannossa, analyysissa on tarkasteltu pelkästään toimenpiteiden vaikutusta käyttäjiin.

| (104) | Kyselylomake lähetettiin kaikille tulliviranomaisille yhteisössä. Muita käyttäjiä ei ilmoittautunut menettelyn vireillepanosta ilmoittamisen jälkeen. Maltan, Belgian, Alankomaiden, Yhdistyneen kuningaskunnan, Espanjan, Portugalin, Tšekin, Latvian ja Slovakian tulli- ja/tai satamaviranomaiset toimivat tutkimuksessa yhteistyössä, joskin vaihtelevassa määrin. Tarkasteltavana olevan tuotteen liikevaihto näiden käyttäjien osalta oli lähes 6 miljoonaa euroa, ja niiden osuus yhteisön kulutuksesta oli 15 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tutkimuksen mukaan kyseiset käyttäjät ostivat tutkimusajanjaksolla viisi tarkasteltavana olevan tuotteen yksikköä ainoalta kiinalaiselta yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta, yhden yksikön yhdysvaltalaiselta tuottajalta eivätkä yhtään yhteisön tuotannonalalta. |
| --- | --- |

(104)

Kyselylomake lähetettiin kaikille tulliviranomaisille yhteisössä. Muita käyttäjiä ei ilmoittautunut menettelyn vireillepanosta ilmoittamisen jälkeen. Maltan, Belgian, Alankomaiden, Yhdistyneen kuningaskunnan, Espanjan, Portugalin, Tšekin, Latvian ja Slovakian tulli- ja/tai satamaviranomaiset toimivat tutkimuksessa yhteistyössä, joskin vaihtelevassa määrin. Tarkasteltavana olevan tuotteen liikevaihto näiden käyttäjien osalta oli lähes 6 miljoonaa euroa, ja niiden osuus yhteisön kulutuksesta oli 15 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tutkimuksen mukaan kyseiset käyttäjät ostivat tutkimusajanjaksolla viisi tarkasteltavana olevan tuotteen yksikköä ainoalta kiinalaiselta yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta, yhden yksikön yhdysvaltalaiselta tuottajalta eivätkä yhtään yhteisön tuotannonalalta.

| (105) | Tarkastelujaksolla joillakin käyttäjillä oli useampia hankintalähteitä. Yksi käyttäjistä ilmoitti olevansa huolissaan mahdollisuudesta hankkia tarkasteltavana olevaa tuotetta nopeasti ja tarpeidensa mukaan. Yhteisön tuotannonala on selvästi sellaisessa asemassa, että se pystyy edelleenkin toimittamaan tuotetta kaikkien käyttäjien eurooppalaiseen toimintaan, sillä toimitusaika tarjouskilpailun ja sopimuksen myöntämisen välillä antaa yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden vastata kysyntään ilman merkittäviä ongelmia. |
| --- | --- |

(105)

Tarkastelujaksolla joillakin käyttäjillä oli useampia hankintalähteitä. Yksi käyttäjistä ilmoitti olevansa huolissaan mahdollisuudesta hankkia tarkasteltavana olevaa tuotetta nopeasti ja tarpeidensa mukaan. Yhteisön tuotannonala on selvästi sellaisessa asemassa, että se pystyy edelleenkin toimittamaan tuotetta kaikkien käyttäjien eurooppalaiseen toimintaan, sillä toimitusaika tarjouskilpailun ja sopimuksen myöntämisen välillä antaa yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden vastata kysyntään ilman merkittäviä ongelmia.

| (106) | Kaksi yhteistyössä toiminutta käyttäjää oli huolissaan kielteisistä vaikutuksista, joita toimenpiteillä saattaisi olla sekä kilpailuun että innovatiivisten ratkaisujen kannustamiseen, mutta tämän väitteen tueksi ei esitetty mitään konkreettista näyttöä. On myös huomattava, että polkumyyntitoimenpiteiden mahdollisella käyttöönotolla pyritään korjaamaan epäterveitä kaupan käytäntöjä eikä pysäyttämään kilpailua. Lisäksi näille nimenomaisille markkinoille osallistuvien toimijoiden määrä ja tuotettujen tuotteiden tyyppi (osaamisvaltainen) varmistavat, että innovointi säilyy yhtenä markkinatoimijoiden tärkeimmistä prioriteeteista. |
| --- | --- |

(106)

Kaksi yhteistyössä toiminutta käyttäjää oli huolissaan kielteisistä vaikutuksista, joita toimenpiteillä saattaisi olla sekä kilpailuun että innovatiivisten ratkaisujen kannustamiseen, mutta tämän väitteen tueksi ei esitetty mitään konkreettista näyttöä. On myös huomattava, että polkumyyntitoimenpiteiden mahdollisella käyttöönotolla pyritään korjaamaan epäterveitä kaupan käytäntöjä eikä pysäyttämään kilpailua. Lisäksi näille nimenomaisille markkinoille osallistuvien toimijoiden määrä ja tuotettujen tuotteiden tyyppi (osaamisvaltainen) varmistavat, että innovointi säilyy yhtenä markkinatoimijoiden tärkeimmistä prioriteeteista.

| (107) | Keskeisenä yhteisön käyttäjien huolenaiheena on, että toimenpiteillä saattaisi olla negatiivista vaikutusta niiden budjettiin ja että ne lisäisivät tullihallintojen investointikustannuksia. Jotkin käyttäjät kuitenkin totesivat, että kaikissa tulliin liittyvissä menettelyissä kustannusten, joihin siis myös polkumyyntitullit kuuluvat, tulisi jäädä tarkasteltavana olevan tuotteen myyjän kannettaviksi. Tällöin kyseessä voisi olla perusasetuksen 12 artiklassa tarkoitettu absorptio. Tarkasteltavana olevan tuotteen osuus käyttäjien budjetista on kuitenkin joka tapauksessa vähäinen. |
| --- | --- |

(107)

Keskeisenä yhteisön käyttäjien huolenaiheena on, että toimenpiteillä saattaisi olla negatiivista vaikutusta niiden budjettiin ja että ne lisäisivät tullihallintojen investointikustannuksia. Jotkin käyttäjät kuitenkin totesivat, että kaikissa tulliin liittyvissä menettelyissä kustannusten, joihin siis myös polkumyyntitullit kuuluvat, tulisi jäädä tarkasteltavana olevan tuotteen myyjän kannettaviksi. Tällöin kyseessä voisi olla perusasetuksen 12 artiklassa tarkoitettu absorptio. Tarkasteltavana olevan tuotteen osuus käyttäjien budjetista on kuitenkin joka tapauksessa vähäinen.

| (108) | Tarkasteltavana olevaa tuotetta pidetään lisäksi käyttöomaisuusinvestointina sen pitkän käyttöajan vuoksi (yleensä yli 10 vuotta). Näin ollen mahdollisesti maksetut polkumyyntitullit olisi jaettava läpivalaisulaitteen koko käyttöiälle. |
| --- | --- |

(108)

Tarkasteltavana olevaa tuotetta pidetään lisäksi käyttöomaisuusinvestointina sen pitkän käyttöajan vuoksi (yleensä yli 10 vuotta). Näin ollen mahdollisesti maksetut polkumyyntitullit olisi jaettava läpivalaisulaitteen koko käyttöiälle.

| (109) | Tutkimuksessa ei ole tullut esiin mitään, mikä osoittaisi, että toimenpiteillä olisi vaikutusta käyttäjien toimintaan tai tämäntyyppisiä järjestelmiä käyttävän henkilöstön lukumäärään, tullihenkilöstöön taikka liitännäispalveluista vastaavaan henkilöstöön. |
| --- | --- |

(109)

Tutkimuksessa ei ole tullut esiin mitään, mikä osoittaisi, että toimenpiteillä olisi vaikutusta käyttäjien toimintaan tai tämäntyyppisiä järjestelmiä käyttävän henkilöstön lukumäärään, tullihenkilöstöön taikka liitännäispalveluista vastaavaan henkilöstöön.

| (110) | Lisäksi väitettiin, että viranomaiset EU:ssa noudattavat tiukasti julkista hankintaa koskevia sääntöjä, jotka takaavat avoimen valintamenettelyn. On huomattava, että julkisia hankintoja koskevien menettelyjen tarkoituksena ei ole toimia polkumyyntikäytäntöjen vastavoimana. Avoimet markkinat tuovat selvästi esiin kaikki pyrkimykset epäterveisiin kaupan käytäntöihin ja vahvistavat tarvetta palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset markkinoille. |
| --- | --- |

(110)

Lisäksi väitettiin, että viranomaiset EU:ssa noudattavat tiukasti julkista hankintaa koskevia sääntöjä, jotka takaavat avoimen valintamenettelyn. On huomattava, että julkisia hankintoja koskevien menettelyjen tarkoituksena ei ole toimia polkumyyntikäytäntöjen vastavoimana. Avoimet markkinat tuovat selvästi esiin kaikki pyrkimykset epäterveisiin kaupan käytäntöihin ja vahvistavat tarvetta palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset markkinoille.

| (111) | Yhteisön tuotannonala olisi selvästi tilanteessa, jossa se saisi hyötyä mahdollisista toimenpiteistä suurtuotannon etujen lisääntyessä, koska tuotanto ja myynti lisääntyisivät. |
| --- | --- |

(111)

Yhteisön tuotannonala olisi selvästi tilanteessa, jossa se saisi hyötyä mahdollisista toimenpiteistä suurtuotannon etujen lisääntyessä, koska tuotanto ja myynti lisääntyisivät.

| (112) | Edellä esitetty huomioon ottaen katsotaan, että tämänhetkisissä olosuhteissa Kiinaan kohdistuvien toimenpiteiden käyttöönotto ei vaikuta merkittävästi yhteisön käyttäjiin. |
| --- | --- |

(112)

Edellä esitetty huomioon ottaen katsotaan, että tämänhetkisissä olosuhteissa Kiinaan kohdistuvien toimenpiteiden käyttöönotto ei vaikuta merkittävästi yhteisön käyttäjiin.

6.6.   Yhteisön etua koskevat päätelmät

| (113) | Eri osapuolten etujen selvittämisen perusteella päätellään alustavasti, ettei yhteisön etua kokonaisuutena tarkastellen ole olemassa sellaisia etuja, jotka olisivat merkittävämpiä kuin yhteisön etu ottaa väliaikaisesti käyttöön toimenpiteitä, joilla poistettaisiin polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvat kauppaa vääristävät vaikutukset. |
| --- | --- |

(113)

Eri osapuolten etujen selvittämisen perusteella päätellään alustavasti, ettei yhteisön etua kokonaisuutena tarkastellen ole olemassa sellaisia etuja, jotka olisivat merkittävämpiä kuin yhteisön etu ottaa väliaikaisesti käyttöön toimenpiteitä, joilla poistettaisiin polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvat kauppaa vääristävät vaikutukset.

7.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (114) | Polkumyyntiä, siitä johtuvaa vahinkoa ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön Kiinasta peräisin olevaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(114)

Polkumyyntiä, siitä johtuvaa vahinkoa ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön Kiinasta peräisin olevaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.

7.1.   Vahingon korjaava taso

| (115) | Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä kuitenkaan todettuja polkumyyntimarginaaleja. |
| --- | --- |

(115)

Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä kuitenkaan todettuja polkumyyntimarginaaleja.

| (116) | Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteillä pitäisi voida taata yhteisön tuotannonalalle mahdollisuus kattaa kustannuksensa ja saada sellainen ennen veroja laskettu myyntivoitto, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin puuttuessa. Laskelmissa käytetty voittomarginaali ennen veroja oli 12–16 prosenttia liikevaihdosta (täsmällistä lukua ei voida antaa luottamuksellisuussyistä). Osoitettiin, että tämä on voittotaso, jota voidaan kohtuudella odottaa, kun vahingollista polkumyyntiä ei esiinny, koska tämäntyyppinen voittomarginaali vastaa marginaalia, johon yhteisön tuotannonala pääsi ennen kiinalaisen tuonnin ilmestymistä yhteisön markkinoille. Tämän perusteella yhteisön tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Tämä vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali tuotantokustannuksiin. |
| --- | --- |

(116)

Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteillä pitäisi voida taata yhteisön tuotannonalalle mahdollisuus kattaa kustannuksensa ja saada sellainen ennen veroja laskettu myyntivoitto, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin puuttuessa. Laskelmissa käytetty voittomarginaali ennen veroja oli 12–16 prosenttia liikevaihdosta (täsmällistä lukua ei voida antaa luottamuksellisuussyistä). Osoitettiin, että tämä on voittotaso, jota voidaan kohtuudella odottaa, kun vahingollista polkumyyntiä ei esiinny, koska tämäntyyppinen voittomarginaali vastaa marginaalia, johon yhteisön tuotannonala pääsi ennen kiinalaisen tuonnin ilmestymistä yhteisön markkinoille. Tämän perusteella yhteisön tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Tämä vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali tuotantokustannuksiin.

| (117) | Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tulokseksi saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina keskimääräisestä cif-tuontiarvosta. Tämä ero oli ainoan yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta korkeampi kuin polkumyyntimarginaali. |
| --- | --- |

(117)

Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tulokseksi saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina keskimääräisestä cif-tuontiarvosta. Tämä ero oli ainoan yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta korkeampi kuin polkumyyntimarginaali.

7.2.   Väliaikaiset toimenpiteet

| (118) | Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti katsotaan, että Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli todetun polkumyyntimarginaalin tasolla. |
| --- | --- |

(118)

Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti katsotaan, että Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli todetun polkumyyntimarginaalin tasolla.

| (119) | Kiinaan sovellettavan väliaikaisen polkumyyntitullin olisi edellä mainituin perustein oltava suuruudeltaan 36,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(119)

Kiinaan sovellettavan väliaikaisen polkumyyntitullin olisi edellä mainituin perustein oltava suuruudeltaan 36,6 prosenttia.

| (120) | On muistettava, että Euroopan unionin markkinoita hallitsevat pääasiassa julkiset tarjouskilpailumenettelyt, ja markkinat ovat melko pienet ja niille osallistuvien toimijoiden määrä vähäinen. Avoimuuden varmistamiseksi ja toimenpiteiden tehokkuuden seuraamiseksi pidetään tämän vuoksi asianmukaisena, että jäsenvaltioiden asiaan liittyvät viranomaiset toimittavat komissiolle luottamuksellisesti kausittain tietoja tarjouskilpailujen voittajista. |
| --- | --- |

(120)

On muistettava, että Euroopan unionin markkinoita hallitsevat pääasiassa julkiset tarjouskilpailumenettelyt, ja markkinat ovat melko pienet ja niille osallistuvien toimijoiden määrä vähäinen. Avoimuuden varmistamiseksi ja toimenpiteiden tehokkuuden seuraamiseksi pidetään tämän vuoksi asianmukaisena, että jäsenvaltioiden asiaan liittyvät viranomaiset toimittavat komissiolle luottamuksellisesti kausittain tietoja tarjouskilpailujen voittajista.

8.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

| (121) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä, |
| --- | --- |

(121)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia rahdinvalvontajärjestelmiä, joissa käytetään neutronitekniikkaa tai sellaisia röntgensäteitä, joissa röntgenlähde on vähintään 250 KeV, tai alfa-, beeta- tai gammasäteilyä ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00 (Taric-koodit 9022190010, 9022290010, 9027801710 ja 9030100091), sekä tällaisilla järjestelmillä varustettuja moottoriajoneuvoja, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8705 90 90 (Taric-koodi 8705909010).

2.   Edellä 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti Euroopan unioniin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on 36,6 prosenttia.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen Euroopan unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista.

Kyseiset osapuolet voivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2009.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUVL C 63, 18.3.2009, s. 20.

2

---

| 17.12.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/73

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1243/2009,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2009,

vilja-alalla 16 päivästä joulukuuta 2009 kannettavien tuontitullien vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1231/2009 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 28 päivänä kesäkuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1249/96 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Vilja-alalla 16 päivänä joulukuuta 2009 kannettavat tuontitullit vahvistetaan komission asetuksessa (EU) N:o 1231/2009 (3). |
| --- | --- |

(1)

Vilja-alalla 16 päivänä joulukuuta 2009 kannettavat tuontitullit vahvistetaan komission asetuksessa (EU) N:o 1231/2009 (3).

| (2) | Koska tuontitullien laskettu keskiarvo poikkeaa vahvistetusta tullista yli viisi euroa tonnilta, asetuksessa (EU) N:o 1231/2009 vahvistettuja tuontitulleja olisi mukautettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(2)

Koska tuontitullien laskettu keskiarvo poikkeaa vahvistetusta tullista yli viisi euroa tonnilta, asetuksessa (EU) N:o 1231/2009 vahvistettuja tuontitulleja olisi mukautettava vastaavasti.

| (3) | Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 1231/2009 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 1231/2009 olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EU) N:o 1231/2009 liitteet I ja II tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 17 päivänä joulukuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2009.

Komission puolesta Puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EYVL L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

(3)  EUVL L 330, 16.12.2009, s. 65.

3

---

LIITE I

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin 17 päivästä joulukuuta 2009 alkaen sovellettavat tuontitullit

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Tuontitulli (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durum VEHNÄ, korkealaatuinen | 0,00 |
| keskilaatuinen | 0,00 |
| heikkolaatuinen | 5,68 |
| 1001 90 91 | Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUIS | 31,46 |
| 1005 10 90 | MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi | 16,87 |
| 1005 90 00 | MAISSI, muu kuin siemenvilja (2) | 16,87 |
| 1007 00 90 | DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi | 31,46 |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Tuontitulli (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durum VEHNÄ, korkealaatuinen

0,00

keskilaatuinen

0,00

heikkolaatuinen

5,68

1001 90 91

Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja

0,00

ex 1001 90 99

Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja

0,00

1002 00 00

RUIS

31,46

1005 10 90

MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi

16,87

1005 90 00

MAISSI, muu kuin siemenvilja (2)

16,87

1007 00 90

DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi

31,46

---

(1)  Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta yhteisöön saapuvan tavaran tuojaan voidaan soveltaa asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti seuraavia tullinalennuksia:

| — | 3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä,

| — | 2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla.

(2)  Tuojaan voidaan soveltaa kiinteämääräistä alennusta 24 euroa tonnilta, jos asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät.

---

LIITE II

Liitteessä I vahvistettujen tullien laskemista koskevat tekijät

15.12.2009

| 1. | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Tavallinen vehnä (1) | Maissi | Durumvehnä, korkealaatuinen | Durumvehnä, keskilaatuinen (2) | Durumvehnä, heikkolaatuinen (3) | Ohra |
| Pörssi | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteeraus | 151,95 | 110,33 | — | — | — | — |
| FOB-hinta USA | — | — | 134,05 | 124,05 | 104,05 | 79,70 |
| Palkkio Meksikon-lahdella | — | 8,39 | — | — | — | — |
| Palkkio Suurilla järvillä | 6,55 | — | — | — | — | — |

1.

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

(EUR/t)

Tavallinen vehnä (1)

Maissi

Durumvehnä, korkealaatuinen

Durumvehnä, keskilaatuinen (2)

Durumvehnä, heikkolaatuinen (3)

Ohra

Pörssi

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteeraus

151,95

110,33

—

—

—

—

FOB-hinta USA

—

—

134,05

124,05

104,05

79,70

Palkkio Meksikon-lahdella

—

8,39

—

—

—

—

Palkkio Suurilla järvillä

6,55

—

—

—

—

—

| 2. | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:






  Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam | 22,87 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam: | 48,48 EUR/t |

2.

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam

22,87 EUR/t

Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam:

48,48 EUR/t

---

(1)  Sisältää palkkion 14 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(2)  Alennus 10 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(3)  Alennus 30 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

---

| 17.12.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/76 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/76

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2009/969/YUTP,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2009,

yhteisen kannan 2006/276/YUTP mukaisten Valko-Venäjän tiettyihin virkamiehiin kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden voimassaolon jatkamisesta ja yhteisen kannan 2009/314/YUTP kumoamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 10 päivänä huhtikuuta 2006 yhteisen kannan 2006/276/YUTP Valko-Venäjän tiettyihin virkamiehiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 10 päivänä huhtikuuta 2006 yhteisen kannan 2006/276/YUTP Valko-Venäjän tiettyihin virkamiehiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä (1).

| (2) | Rajoittavien toimenpiteiden voimassaoloa jatkettiin 15 päivään maaliskuuta 2010 yhteisen kannan 2006/276/YUTP muuttamisesta 6 päivänä huhtikuuta 2009 hyväksytyllä yhteisellä kannalla 2009/314/YUTP (2). Tiettyjä Valko-Venäjän johtohenkilöitä koskevien matkustusrajoitusten soveltaminen kuitenkin keskeytettiin 15 päivään joulukuuta 2009 asti, lukuun ottamatta henkilöitä, jotka olivat osallisina vuosina 1999 ja 2000 sattuneissa katoamistapauksissa, sekä keskusvaalilautakunnan puheenjohtajaa. |
| --- | --- |

(2)

Rajoittavien toimenpiteiden voimassaoloa jatkettiin 15 päivään maaliskuuta 2010 yhteisen kannan 2006/276/YUTP muuttamisesta 6 päivänä huhtikuuta 2009 hyväksytyllä yhteisellä kannalla 2009/314/YUTP (2). Tiettyjä Valko-Venäjän johtohenkilöitä koskevien matkustusrajoitusten soveltaminen kuitenkin keskeytettiin 15 päivään joulukuuta 2009 asti, lukuun ottamatta henkilöitä, jotka olivat osallisina vuosina 1999 ja 2000 sattuneissa katoamistapauksissa, sekä keskusvaalilautakunnan puheenjohtajaa.

| (3) | Neuvosto pääsi 17 päivänä marraskuuta 2009 yhteisymmärrykseen siitä, että koska 13 päivänä lokakuuta 2008 annetuissa neuvoston päätelmissä mainituilla aloilla ei ole ilmennyt tuntuvaa edistystä, yhteisen kannan 2006/276/YUTP mukaisten rajoittavien toimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava lokakuuhun 2010, mutta tiettyihin Valko-Venäjän johtohenkilöihin kohdistuvien matkustusrajoitusten soveltamisen keskeytystä olisi myös jatkettava lokakuuhun 2010, lukuun ottamatta henkilöitä, jotka olivat osallisina vuosina 1999 ja 2000 sattuneissa katoamistapauksissa, sekä keskusvaalilautakunnan puheenjohtajaa. Kyseisen määräajan päättyessä neuvosto tarkastelee rajoittavia toimenpiteitä uudelleen Valko-Venäjän tilanteen perusteella. Neuvosto voi milloin tahansa päättää soveltaa matkustusrajoituksia uudestaan tai poistaa ne ottaen huomioon Valko-Venäjän viranomaisten toteuttamat toimet demokratian ja ihmisoikeuksien alalla. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto pääsi 17 päivänä marraskuuta 2009 yhteisymmärrykseen siitä, että koska 13 päivänä lokakuuta 2008 annetuissa neuvoston päätelmissä mainituilla aloilla ei ole ilmennyt tuntuvaa edistystä, yhteisen kannan 2006/276/YUTP mukaisten rajoittavien toimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava lokakuuhun 2010, mutta tiettyihin Valko-Venäjän johtohenkilöihin kohdistuvien matkustusrajoitusten soveltamisen keskeytystä olisi myös jatkettava lokakuuhun 2010, lukuun ottamatta henkilöitä, jotka olivat osallisina vuosina 1999 ja 2000 sattuneissa katoamistapauksissa, sekä keskusvaalilautakunnan puheenjohtajaa. Kyseisen määräajan päättyessä neuvosto tarkastelee rajoittavia toimenpiteitä uudelleen Valko-Venäjän tilanteen perusteella. Neuvosto voi milloin tahansa päättää soveltaa matkustusrajoituksia uudestaan tai poistaa ne ottaen huomioon Valko-Venäjän viranomaisten toteuttamat toimet demokratian ja ihmisoikeuksien alalla.

| (4) | Yhteinen kanta 2009/314/YUTP olisi kumottava, |
| --- | --- |

(4)

Yhteinen kanta 2009/314/YUTP olisi kumottava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Yhteisen kannan 2006/276/YUTP mukaisten rajoittavien toimenpiteiden voimassaoloa jatketaan 31 päivään lokakuuta 2010.

2 artikla

1.   Yhteisen kannan 2006/276/YUTP 1 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden soveltaminen Juri Nikolajevitš Podobedin osalta keskeytetään 31 päivään lokakuuta 2010 saakka.

2.   Yhteisen kannan 2006/276/YUTP 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden soveltaminen keskeytetään 31 päivään lokakuuta 2010 saakka.

3 artikla

Tätä päätöstä tarkastellaan uudelleen ennen 31 päivää lokakuuta 2010 Valko-Venäjän tilanteen perusteella.

4 artikla

Kumotaan yhteinen kanta 2009/314/YUTP.

5 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

6 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2009.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. ERLANDSSON

---

(1)  EUVL L 101, 11.4.2006, s. 5.

1

(2)  EUVL L 93, 7.4.2009, s. 21.

2

---

SÄÄDÖKSET, JOIDEN JULKAISEMINEN EI OLE PAKOLLISTA

| 17.12.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/77 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/77

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 10 päivänä joulukuuta 2009,

päätöksen 2007/65/EY liitteessä olevan lisäyksen 2A muuttamisesta tavaran- ja palveluntoimittajayritysten henkilöstön komission rakennuksiin pääsyn osalta

(2009/970/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 249 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 131 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission rakennusten uutta kulku- ja turvallisuusjärjestelmää koskevan komission tiedonannon (K(2007) 797) tarkoituksena on lisätä henkilöiden, tietojen, rakennusten ja muun omaisuuden turvallisuutta. |
| --- | --- |

(1)

Komission rakennusten uutta kulku- ja turvallisuusjärjestelmää koskevan komission tiedonannon (K(2007) 797) tarkoituksena on lisätä henkilöiden, tietojen, rakennusten ja muun omaisuuden turvallisuutta.

| (2) | Tätä varten on laadittu yleinen turvallisuussuunnitelma, jonka mukaan kaikkiin komission rakennuksiin on asennettava automatisoitu, nykyaikaiseen ja tehokkaaseen kulunvalvontatekniikkaan perustuva kulunvalvontajärjestelmä. |
| --- | --- |

(2)

Tätä varten on laadittu yleinen turvallisuussuunnitelma, jonka mukaan kaikkiin komission rakennuksiin on asennettava automatisoitu, nykyaikaiseen ja tehokkaaseen kulunvalvontatekniikkaan perustuva kulunvalvontajärjestelmä.

| (3) | Yksi suunnitelman keskeisistä kohdista on järkeistää ja vähentää tällä hetkellä käytössä olevien monien erilaisten kulkulupamallien määrää sekä yksinkertaistaa eri henkilöstöryhmien henkilökorttien ja komissiossa vierailevien henkilöiden kulkulupien jakamiskäytäntöjä. |
| --- | --- |

(3)

Yksi suunnitelman keskeisistä kohdista on järkeistää ja vähentää tällä hetkellä käytössä olevien monien erilaisten kulkulupamallien määrää sekä yksinkertaistaa eri henkilöstöryhmien henkilökorttien ja komissiossa vierailevien henkilöiden kulkulupien jakamiskäytäntöjä.

| (4) | Jotta kulkulupien uuden jakamiskäytännön ensimmäinen vaihe voidaan panna täytäntöön erityisesti tavaran- ja palveluntoimittajayritysten henkilöstön osalta, komission perusturvatoimista ja valmiustiloista ja työjärjestyksen muuttamisesta kriisitilanteiden hallinnassa noudatettavien toimintamenettelyjen osalta 15 päivänä joulukuuta 2006 tehtyyn komission päätökseen 2007/65/EY (1) on tehtävä joitakin puhtaasti hallinnollisia ja teknisiä muutoksia, |
| --- | --- |

(4)

Jotta kulkulupien uuden jakamiskäytännön ensimmäinen vaihe voidaan panna täytäntöön erityisesti tavaran- ja palveluntoimittajayritysten henkilöstön osalta, komission perusturvatoimista ja valmiustiloista ja työjärjestyksen muuttamisesta kriisitilanteiden hallinnassa noudatettavien toimintamenettelyjen osalta 15 päivänä joulukuuta 2006 tehtyyn komission päätökseen 2007/65/EY (1) on tehtävä joitakin puhtaasti hallinnollisia ja teknisiä muutoksia,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2007/65/EY liitteen lisäyksessä 2A oleva 4.2 kohdan b alakohta seuraavasti:

| ”b) | Muille henkilöstön jäsenille, joiden on päästävä komission rakennuksiin sen yksiköiden kanssa tehtyihin sopimuksiin sisältyvien velvoitteiden täyttämiseksi, myönnetään kulkukortti. Määräaikaisessa työsuhteessa olevan henkilöstön jäsenen kortti saa olla voimassa työsuhteen kestoa pidempään ainoastaan, jos komission turvallisuuslinja on myöntänyt tähän luvan.
  Myös tavaran- ja palveluntoimittajayritysten henkilöstön jäsenille, joiden täytyy päästä komission rakennuksiin sopimuksiin sisältyvien velvoitteiden täyttämiseksi, myönnetään kulkukortit. Kulkukortit myönnetään yrityksen henkilöstölle komission kanssa tehdyn sopimuksen päättymispäivämäärään asti edellyttäen, että kyseessä olevalla henkilöllä on sopimuksen päättymiseen asti voimassa oleva henkilötodistus. Jos tämä ehto ei täyty, kulkukortti myönnetään henkilötodistuksen viimeiseen voimassaolopäivään asti.
  Euroopan parlamentin jäsenet pääsevät komission rakennukseen esittämällä päivystävälle vartijalle Euroopan parlamentin antaman kulkukortin, eikä heidän tarvitse osallistua ulkopuolisten vierailijoiden turvatarkastukseen.” |
| --- | --- |

”b)

Muille henkilöstön jäsenille, joiden on päästävä komission rakennuksiin sen yksiköiden kanssa tehtyihin sopimuksiin sisältyvien velvoitteiden täyttämiseksi, myönnetään kulkukortti. Määräaikaisessa työsuhteessa olevan henkilöstön jäsenen kortti saa olla voimassa työsuhteen kestoa pidempään ainoastaan, jos komission turvallisuuslinja on myöntänyt tähän luvan.

Myös tavaran- ja palveluntoimittajayritysten henkilöstön jäsenille, joiden täytyy päästä komission rakennuksiin sopimuksiin sisältyvien velvoitteiden täyttämiseksi, myönnetään kulkukortit. Kulkukortit myönnetään yrityksen henkilöstölle komission kanssa tehdyn sopimuksen päättymispäivämäärään asti edellyttäen, että kyseessä olevalla henkilöllä on sopimuksen päättymiseen asti voimassa oleva henkilötodistus. Jos tämä ehto ei täyty, kulkukortti myönnetään henkilötodistuksen viimeiseen voimassaolopäivään asti.

Euroopan parlamentin jäsenet pääsevät komission rakennukseen esittämällä päivystävälle vartijalle Euroopan parlamentin antaman kulkukortin, eikä heidän tarvitse osallistua ulkopuolisten vierailijoiden turvatarkastukseen.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan.

Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 10 päivänä joulukuuta 2009.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 32, 6.2.2007, s. 144.

1

---

| 17.12.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/78 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/78

---

EUROOPAN KOMISSION PUHEENJOHTAJAN PÄÄTÖS,

tehty 2 päivänä joulukuuta 2009,

niiden komission asetusten, direktiivien ja päätösten allekirjoittamisesta, joille ei ole osoitettu vastaanottajaa

(K(2009) 9848)

EUROOPAN KOMISSION PUHEENJOHTAJA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 297 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Puheenjohtaja allekirjoittaa ne komission työjärjestyksen 8 artiklan mukaisesti suullisella menettelyllä hyväksytyt komission asetukset, direktiivit ja päätökset, joille ei ole osoitettu vastaanottajaa, allekirjoittamalla tiivistelmän kyseisten asetusten, direktiivien ja päätösten hyväksymistä koskevassa komission kokouksessa. Tiivistelmän allekirjoittaa puheenjohtaja tai varapuheenjohtajana toimiva komission jäsen puheenjohtajan määräämän arvojärjestyksen mukaisesti.

Työjärjestyksen 12 artiklan mukaisesti ne kirjallisella menettelyllä hyväksytyt komission asetukset, direktiivit ja päätökset, joille ei ole osoitettu vastaanottajaa, kirjataan päivittäiseen asialuetteloon. Päivittäiset asialuettelot mainitaan työjärjestyksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti komission kokousta varten laaditussa tiivistelmässä ja liitetään kyseiseen tiivistelmään, jonka puheenjohtaja allekirjoittaa kokouksessa. Puheenjohtaja valtuuttaa pääsihteerin allekirjoittamaan sellaiset kiireelliset säädökset, jotka on julkaistava ja saatettava voimaan ennen komission seuraavaa kokousta.

Komission jäsenet, joille on luovutettu säädösten hyväksymistä koskeva toimivalta, valtuutetaan allekirjoittamaan työjärjestyksen 13 artiklan mukaisesti ne valtuutusmenettelyllä hyväksytyt komission asetukset, direktiivit ja päätökset, joille ei ole osoitettu vastaanottajaa.

Valtuutetut virkamiehet, joille on luovutettu säädösten hyväksymistä koskeva toimivalta, valtuutetaan allekirjoittamaan työjärjestyksen 13, 14 ja 15 artiklan mukaisesti ne toimivallansiirtomenettelyllä tai toimivaltaa edelleen siirtäen hyväksytyt komission asetukset, direktiivit ja päätökset, joille ei ole osoitettu vastaanottajaa.

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä joulukuuta 2009.

Tehty Brysselissä 2 päivänä joulukuuta 2009.

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---