# Úřední věstník L 332/2009

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2009.332.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 332 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5217. prosince 2009 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2009.332.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 332

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5217. prosince 2009

---

| Obsah | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Komise |
| | | 2009/967/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 30. listopadu 2009, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství textilním podlahovým krytinám
  (oznámeno pod číslem K(2009) 9523)

   (
  1
  ) | 1 |

Obsah

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

Strana

ROZHODNUTÍ

Komise

2009/967/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 30. listopadu 2009, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství textilním podlahovým krytinám
  (oznámeno pod číslem K(2009) 9523)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2009) 9523)

1

1

| | | III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY VI SMLOUVY O EU |
| | * | Rozhodnutí Rady 2009/968/SVV ze dne 30. listopadu 2009, kterým se přijímají pravidla o důvěrnosti informací Europolu | 17 |

III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY VI SMLOUVY O EU

*

Rozhodnutí Rady 2009/968/SVV ze dne 30. listopadu 2009, kterým se přijímají pravidla o důvěrnosti informací Europolu

17

| | | IV   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | | Smíšený výbor EHP |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 191/08/KOL ze dne 17. března 2008 o neplacených pracovních silách v oblasti výzkumu a vývoje (Norsko) | 23 |

IV   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

Smíšený výbor EHP

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 191/08/KOL ze dne 17. března 2008 o neplacených pracovních silách v oblasti výzkumu a vývoje (Norsko)

23

| | | V   Akty přijaté ode dne 1. prosince 2009 na základě Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o fungování Evropské unie a Smlouvy o Euratomu |
| --- | --- | --- |
| | | AKTY, JEJICHŽ UVEŘEJNĚNÍ JE POVINNÉ |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 1235/2009 ze dne 16. prosince 2009 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 36 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1236/2009 ze dne 10. prosince 2009, kterým se mění příloha I nařízení Rady (ES) č. 732/2008 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011 | 38 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1237/2009 ze dne 11. prosince 2009 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Marrone di Caprese Michelangelo (CHOP)) | 46 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1238/2009 ze dne 11. prosince 2009 o zapsání názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (CHOP)) | 48 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1239/2009 ze dne 15. prosince 2009 o zapsání názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Crudo di Cuneo (CHOP)) | 50 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1240/2009 ze dne 16. prosince 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 428/2008, kterým se stanoví intervenční centra pro obiloviny | 52 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1241/2009 ze dne 16. prosince 2009 o pokračování a aktualizaci oblasti působnosti předchozí kontroly nad dovozem některých výrobků ze železa a oceli pocházejících z některých třetích zemí | 54 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1242/2009 ze dne 16. prosince 2009 o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky | 60 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 1243/2009 ze dne 16. prosince 2009, kterým se mění nařízení (EU) č. 1231/2009, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 16. prosince 2009 | 73 |
| | * | Rozhodnutí Rady 2009/969/SZBP ze dne 15. prosince 2009, kterým se prodlužuje platnost omezujících opatření vůči některým představitelům Běloruska stanovených ve společném postoji 2006/276/SZBP a kterým se zrušuje společný postoj 2009/314/SZBP | 76 |
| | | AKTY, JEJICHŽ UVEŘEJNĚNÍ NENÍ POVINNÉ |
| | | 2009/970/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 10. prosince 2009, kterým se pozměňuje dodatek 2 A přílohy rozhodnutí 2007/65/ES, co se týče vstupu zaměstnanců smluvních podniků do budov Komise | 77 |
| | * | Rozhodnutí předsedy Evropské komise ze dne 2. prosince 2009 o podepisování nařízení, směrnic a rozhodnutí Komise, ve kterých není uvedeno, komu jsou určena (K(2009) 9848) | 78 |

V   Akty přijaté ode dne 1. prosince 2009 na základě Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o fungování Evropské unie a Smlouvy o Euratomu

AKTY, JEJICHŽ UVEŘEJNĚNÍ JE POVINNÉ

Nařízení Komise (EU) č. 1235/2009 ze dne 16. prosince 2009 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

36

*

Nařízení Komise (EU) č. 1236/2009 ze dne 10. prosince 2009, kterým se mění příloha I nařízení Rady (ES) č. 732/2008 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011

38

*

Nařízení Komise (EU) č. 1237/2009 ze dne 11. prosince 2009 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Marrone di Caprese Michelangelo (CHOP))

46

*

Nařízení Komise (EU) č. 1238/2009 ze dne 11. prosince 2009 o zapsání názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (CHOP))

48

*

Nařízení Komise (EU) č. 1239/2009 ze dne 15. prosince 2009 o zapsání názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Crudo di Cuneo (CHOP))

50

*

Nařízení Komise (EU) č. 1240/2009 ze dne 16. prosince 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 428/2008, kterým se stanoví intervenční centra pro obiloviny

52

*

Nařízení Komise (EU) č. 1241/2009 ze dne 16. prosince 2009 o pokračování a aktualizaci oblasti působnosti předchozí kontroly nad dovozem některých výrobků ze železa a oceli pocházejících z některých třetích zemí

54

*

Nařízení Komise (EU) č. 1242/2009 ze dne 16. prosince 2009 o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky

60

Nařízení Komise (EU) č. 1243/2009 ze dne 16. prosince 2009, kterým se mění nařízení (EU) č. 1231/2009, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 16. prosince 2009

73

*

Rozhodnutí Rady 2009/969/SZBP ze dne 15. prosince 2009, kterým se prodlužuje platnost omezujících opatření vůči některým představitelům Běloruska stanovených ve společném postoji 2006/276/SZBP a kterým se zrušuje společný postoj 2009/314/SZBP

76

AKTY, JEJICHŽ UVEŘEJNĚNÍ NENÍ POVINNÉ

2009/970/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 10. prosince 2009, kterým se pozměňuje dodatek 2 A přílohy rozhodnutí 2007/65/ES, co se týče vstupu zaměstnanců smluvních podniků do budov Komise

77

*

Rozhodnutí předsedy Evropské komise ze dne 2. prosince 2009 o podepisování nařízení, směrnic a rozhodnutí Komise, ve kterých není uvedeno, komu jsou určena (K(2009) 9848)

(K(2009) 9848)

78

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

| 17.12.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 30. listopadu 2009,

kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství textilním podlahovým krytinám

(oznámeno pod číslem K(2009) 9523)

(Text s významem pro EHP)

(2009/967/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1980/2000 ze dne 17. července 2000 o revidovaném systému Společenství pro udělování ekoznačky (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec uvedeného nařízení,

po konzultaci s Výborem Evropské unie pro ekoznačku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1980/2000 stanoví, že ekoznačka Společenství může být udělena výrobku s vlastnostmi, které mu umožňují významně přispívat ke zlepšení klíčových environmentálních aspektů. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1980/2000 stanoví, že ekoznačka Společenství může být udělena výrobku s vlastnostmi, které mu umožňují významně přispívat ke zlepšení klíčových environmentálních aspektů.

| (2) | Nařízení (ES) č. 1980/2000 stanoví, že zvláštní kritéria ekoznačky, navržená na základě kritérií sestavených Výborem Evropské unie pro ekoznačku, se stanoví podle skupin výrobků. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (ES) č. 1980/2000 stanoví, že zvláštní kritéria ekoznačky, navržená na základě kritérií sestavených Výborem Evropské unie pro ekoznačku, se stanoví podle skupin výrobků.

| (3) | Ekologická kritéria, jakož i související požadavky na posuzování a ověřování, by měly být platné čtyři roky ode dne oznámení tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(3)

Ekologická kritéria, jakož i související požadavky na posuzování a ověřování, by měly být platné čtyři roky ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.

| (4) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 17 nařízení (ES) č. 1980/2000, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 17 nařízení (ES) č. 1980/2000,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Textilní podlahové krytiny se definují jako podlahové krytiny zpravidla z tkaniny, pleteniny nebo všívané textilie; obvykle se pokládají za pomoci cvočků, skob nebo lepidel. Nezahrnují volné rohožky a malé koberce. Definice se nepoužije na krycí materiály na stěny a na krycí materiály pro vnější použití.

Do této skupiny výrobků nepatří textilie ošetřené biocidními přípravky kromě případů, kdy je aktivní látka v těchto biocidních přípravcích zahrnuta do přílohy IA směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES (2) a kdy je biocidní přípravek schválen pro uvedené použití v souladu s přílohou V směrnice 98/8/ES.

Článek 2

Aby byla textilní podlahové krytině udělena ekoznačka Společenství podle nařízení (ES) č. 1980/2000, musí tento výrobek spadat do skupiny výrobků „textilní podlahové krytiny“ definované v článku 1 tohoto rozhodnutí a musí splňovat ekologická kritéria stanovená v příloze.

Článek 3

Ekologická kritéria pro skupinu výrobků „textilní podlahové krytiny“ a související požadavky na posuzování a ověřování platí čtyři roky ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.

Článek 4

Pro správní účely se skupině výrobků „textilní podlahové krytiny“ přiděluje číselný kód „34“.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 30. listopadu 2009.

Za Komisi

Stavros DIMAS

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 237, 21.9.2000, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 123, 24.4.1998, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

RÁMCOVÝ PLÁN

Cíle kritérií

Cílem těchto kritérií je zejména podporovat:

| — | snižování dopadů na biotopy a související zdroje, |
| --- | --- |

—

snižování dopadů na biotopy a související zdroje,

| — | snižování spotřeby energie, |
| --- | --- |

—

snižování spotřeby energie,

| — | snižování uvolňování toxických a jiných znečišťujících látek do životního prostředí, |
| --- | --- |

—

snižování uvolňování toxických a jiných znečišťujících látek do životního prostředí,

| — | snižování používání nebezpečných látek v materiálech a hotových výrobcích, |
| --- | --- |

—

snižování používání nebezpečných látek v materiálech a hotových výrobcích,

| — | bezpečnost a zamezení výskytu zdraví ohrožujících činitelů v životním prostředí, |
| --- | --- |

—

bezpečnost a zamezení výskytu zdraví ohrožujících činitelů v životním prostředí,

| — | informace, které umožní spotřebiteli používat výrobek účinným způsobem minimalizujícím celkový dopad na životní prostředí. |
| --- | --- |

—

informace, které umožní spotřebiteli používat výrobek účinným způsobem minimalizujícím celkový dopad na životní prostředí.

Kritéria jsou stanovena tak, aby podporovala označování těch krytin, jejichž výroba má malý dopad na životní prostředí.

Požadavky na posuzování a ověřování

Zvláštní požadavky na posuzování a ověřování se uvádějí pro každé kritérium.

Tato skupina výrobků zahrnuje skupinu koberců definovaných jako „podlahové krytiny zpravidla z tkaniny, pleteniny nebo všívané textilie; obvykle se pokládají za pomoci cvočků nebo skob nebo lepidel“.

Nezahrnuje krycí materiály na stěny a na krycí materiály pro vnější použití. Definice se nepoužije na volné rohožky a malé koberce.

Definice skupiny výrobků textilních podlahových krytin odpovídá normě DIN ISO 2424.

Evropské odvětví textilních podlahových krytin určuje své technické stanovisko v rámci Evropského výboru pro normalizaci CEN/TC 134.

Funkční jednotkou, ke které se vztahují vstupy a výstupy, je 1 m2 hotového výrobku.

V případě potřeby lze použít jiné zkušební metody než ty, které se uvádějí pro každé kritérium, pokud je příslušný subjekt, který posuzuje žádost, uzná za rovnocenné.

Je-li to možné, zkoušky provádějí řádně schválené laboratoře nebo laboratoře, které splňují všeobecné požadavky normy EN ISO 17025.

V případě potřeby mohou příslušné subjekty vyžadovat doplňkovou dokumentaci a provádět nezávislá ověřování.

KRITÉRIA PRO TEXTILNÍ PODLAHOVÉ KRYTINY

1.   SUROVINY

Obecné požadavky na materiály

Materiály používané pro výrobu výrobku nesmějí obsahovat látky nebo přípravky, kterým se při podání žádosti přiděluje nebo může být přiděleno některé z následujících označení rizik (nebo kombinace těchto označení):

| R23 | (toxický při vdechování), |
| --- | --- |
| R24 | (toxický při styku s kůží), |
| R25 | (toxický při požití), |
| R26 | (vysoce toxický při vdechování), |
| R27 | (vysoce toxický při styku s kůží), |
| R28 | (vysoce toxický při požití), |
| R39 | (nebezpečí velmi vážných nevratných účinků), |
| R40 | (omezený důkaz o karcinogenním účinku), |
| R42 | (může vyvolat senzibilizaci při vdechování), |
| R43 | (může vyvolat senzibilizaci při styku s kůží), |
| R45 | (může vyvolat rakovinu), |
| R46 | (může vyvolat poškození dědičných vlastností), |
| R48 | (při dlouhodobé expozici nebezpečí vážného poškození zdraví), |
| R49 | (může vyvolat rakovinu při vdechování), |
| R50 | (vysoce toxický pro vodní organismy), |
| R51 | (toxický pro vodní organismy), |
| R52 | (škodlivý pro vodní organismy), |
| R53 | (může vyvolat dlouhodobé nepříznivé účinky ve vodním prostředí), |
| R60 | (může poškodit reprodukční schopnost), |
| R61 | (může poškodit plod v těle matky), |
| R62 | (možné nebezpečí poškození reprodukční schopnosti), |
| R63 | (možné nebezpečí poškození plodu v těle matky), |
| R68 | (možné nebezpečí nevratných účinků), |

R23

(toxický při vdechování),

R24

(toxický při styku s kůží),

R25

(toxický při požití),

R26

(vysoce toxický při vdechování),

R27

(vysoce toxický při styku s kůží),

R28

(vysoce toxický při požití),

R39

(nebezpečí velmi vážných nevratných účinků),

R40

(omezený důkaz o karcinogenním účinku),

R42

(může vyvolat senzibilizaci při vdechování),

R43

(může vyvolat senzibilizaci při styku s kůží),

R45

(může vyvolat rakovinu),

R46

(může vyvolat poškození dědičných vlastností),

R48

(při dlouhodobé expozici nebezpečí vážného poškození zdraví),

R49

(může vyvolat rakovinu při vdechování),

R50

(vysoce toxický pro vodní organismy),

R51

(toxický pro vodní organismy),

R52

(škodlivý pro vodní organismy),

R53

(může vyvolat dlouhodobé nepříznivé účinky ve vodním prostředí),

R60

(může poškodit reprodukční schopnost),

R61

(může poškodit plod v těle matky),

R62

(možné nebezpečí poškození reprodukční schopnosti),

R63

(možné nebezpečí poškození plodu v těle matky),

R68

(možné nebezpečí nevratných účinků),

jak jsou definovány ve směrnici Rady 67/548/EHS ze dne 27. června 1967 o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek (1) (směrnice o nebezpečných látkách), ve znění pozdějších předpisů a s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 1999/45/ES (2) (směrnice o nebezpečných přípravcích).

Případně lze klasifikaci posoudit podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006 (3). V tomto případě se do surovin nesmí přidávat žádné látky nebo přípravky, které jsou nebo v okamžiku podání žádosti mohou být označeny některou z těchto standardních vět o nebezpečnosti (nebo jejich kombinací): H300, H301, H310, H311, H317, H330, H331, H334, H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341, H370, H372.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží typologii suroviny z hlediska chemického rozboru a prohlášení o splnění výše uvedených kritérií.

1.1   Textilní vlákna – chemické látky

Pokud vlákna vznikla recyklací, kritéria stanovaná v tomto oddíle se na ně nevztahují. Pokud jde o výskyt nebezpečných látek, uplatňují se požadavky uvedené v kritériu 1 „Obecné požadavky na materiály“.

Kritéria specifická pro vlákna jsou v tomto oddíle stanovena pro vlnu, polyamid, polyester a polypropylen.

Zpracování vlny

| a) | Celkový obsah následujících látek nesmí překročit 0,5 ppm:






  Látka | Číslo CAS |
| --- | --- | --- |
| γ-hexachlorocyklohexan (lindan) | 319-84-6 |
| α-hexachlorocyklohexan | 319-85-7 |
| β-hexachlorocyklohexan | 58-89-9 |
| δ-hexachlorocyklohexan | 319-86-8 |
| Aldrin | 309-00-2 |
| Dieldrin | 60-57-1 |
| Endrin | 72-20-8 |
| p,p′-DDT | 50-29-3 |
| p,p′-DDD | 72-54-8 |

a)

Celkový obsah následujících látek nesmí překročit 0,5 ppm:

Látka

Číslo CAS

γ-hexachlorocyklohexan (lindan)

319-84-6

α-hexachlorocyklohexan

319-85-7

β-hexachlorocyklohexan

58-89-9

δ-hexachlorocyklohexan

319-86-8

Aldrin

309-00-2

Dieldrin

60-57-1

Endrin

72-20-8

p,p′-DDT

50-29-3

p,p′-DDD

72-54-8

| b) | Celkový obsah následujících látek nesmí překročit 2 ppm:






  Látka | Číslo CAS |
| --- | --- | --- |
| Propetamfos | 31218-83-4 |
| Diazinon | 333-41-5 |
| Dichlofenthion | 97-17-6 |
| Fenchlorfos | 299-84-3 |
| Chlorpyrifos | 2921-88-2 |
| Chlorfenvinfos | 470-90-6 |
| Ethion | 563-12-2 |
| Pirimifos-metyl | 29232-93-7 |

b)

Celkový obsah následujících látek nesmí překročit 2 ppm:

Látka

Číslo CAS

Propetamfos

31218-83-4

Diazinon

333-41-5

Dichlofenthion

97-17-6

Fenchlorfos

299-84-3

Chlorpyrifos

2921-88-2

Chlorfenvinfos

470-90-6

Ethion

563-12-2

Pirimifos-metyl

29232-93-7

| c) | Celkový obsah následujících látek nesmí překročit 0,5 ppm:






  Látka | Číslo CAS |
| --- | --- | --- |
| Cyhalotrin | 68085-85-8 |
| Cybermetrin | 52315-07-8 |
| Deltametrin | 52918-63-5 |
| Fenvalerát | 51630-58-1 |
| Flumetrin | 69770-45-2 |

c)

Celkový obsah následujících látek nesmí překročit 0,5 ppm:

Látka

Číslo CAS

Cyhalotrin

68085-85-8

Cybermetrin

52315-07-8

Deltametrin

52918-63-5

Fenvalerát

51630-58-1

Flumetrin

69770-45-2

| d) | Celkový obsah následujících látek nesmí překročit 2 ppm:






  Látka | Číslo CAS |
| --- | --- | --- |
| Diflubenzuron | 35367-38-5 |
| Triflumuron | 64628-44-0 |
| Dicyklanil | 112636-83-6 |

d)

Celkový obsah následujících látek nesmí překročit 2 ppm:

Látka

Číslo CAS

Diflubenzuron

35367-38-5

Triflumuron

64628-44-0

Dicyklanil

112636-83-6

Tyto požadavky (uvedené pod písmeny a) b), c) a d) a zvažované odděleně) se nepoužijí, pokud žadatel může předložit doklady o totožnosti producentů, kteří produkují alespoň 75 % dané vlny nebo keratinových vláken, spolu s prohlášením těchto chovatelů dosvědčujícím, že na dotčené pastviny nebo zvířata nebyly použity výše uvedené látky.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží výše uvedenou dokumentaci nebo zprávu o zkoušce vypracovanou s použitím této zkušební metody: IWTO Návrh zkušební metody 59. Je-li použitým textilním materiálům přidělena ekoznačka EU pro textilní výrobky, požadavky jsou splněny. Žadatel předloží pouze příslušnou dokumentaci.

Polyamidová vlákna

Roční průměr emisí N2O do ovzduší během výroby monomerů nesmí překročit 10 g/kg vyrobeného polyamidového vlákna polyamide-6 a 50 g/kg vyrobeného polyamidového vlákna polyamide-6,6.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží podrobnou dokumentaci a/nebo zprávy o zkoušce dosvědčující splnění tohoto kritéria spolu s prohlášením o shodě. Je-li použitým textilním materiálům přidělena ekoznačka pro textilní výrobky, požadavky jsou splněny. Žadatel předloží pouze příslušnou dokumentaci.

Polyester

| a) | Obsah antimonu v polyesterových vláknech nesmí překročit 260 ppm. Není-li antimon použit, žadatel může vedle ekoznačky uvést text „neobsahuje antimon“ (nebo rovnocenný text). |
| --- | --- |

a)

Obsah antimonu v polyesterových vláknech nesmí překročit 260 ppm. Není-li antimon použit, žadatel může vedle ekoznačky uvést text „neobsahuje antimon“ (nebo rovnocenný text).

| b) | Roční průměr emisí těkavých organických sloučenin (VOC) do ovzduší během polymerace polyesteru a výroby polyesterových vláken, měřený v těch fázích výrobního procesu, v nichž k jejich vypouštění dochází, a to včetně prchavých emisí, nesmí překročit 1,2 g/kg vyrobené polyesterové pryskyřice. (Těkavou organickou sloučeninou se rozumí jakákoli sloučenina, která má při teplotě 293,15 K tlak par 0,01 kPa nebo vyšší, nebo která za konkrétních podmínek použití vykazuje odpovídající těkavost.) |
| --- | --- |

b)

Roční průměr emisí těkavých organických sloučenin (VOC) do ovzduší během polymerace polyesteru a výroby polyesterových vláken, měřený v těch fázích výrobního procesu, v nichž k jejich vypouštění dochází, a to včetně prchavých emisí, nesmí překročit 1,2 g/kg vyrobené polyesterové pryskyřice. (Těkavou organickou sloučeninou se rozumí jakákoli sloučenina, která má při teplotě 293,15 K tlak par 0,01 kPa nebo vyšší, nebo která za konkrétních podmínek použití vykazuje odpovídající těkavost.)

Posuzování a ověřování: V případě uvedeném pod písmenem a) žadatel předloží prohlášení o tom, že antimon nebyl použit, nebo zprávu o zkoušce vypracovanou podle metody: přímé stanovení pomocí atomové absorpční spektrometrie. Zkouška se provádí na surovém vláknu před jakýmkoli zpracováním za mokra. V případě uvedeném pod písmenem b) žadatel předloží podrobnou dokumentaci nebo zprávy o zkoušce dosvědčující splnění tohoto kritéria spolu s prohlášením o shodě. Je-li použitým textilním materiálům přidělena ekoznačka pro textilní výrobky, požadavky jsou splněny. Žadatel předloží pouze příslušnou dokumentaci.

Polypropylen

| a) | Nesmí se používat pigmenty na bázi olova.

  Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyly použity výše uvedené látky. |
| --- | --- |

a)

Nesmí se používat pigmenty na bázi olova.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyly použity výše uvedené látky.

| b) | Emise NOx a SO2 z výroby PP (výroba monomeru, polymerizace a granulace) nesmí překročit tyto limity: | NOx: 12 kg/t PP |
| --- | --- | --- |

b)

Emise NOx a SO2 z výroby PP (výroba monomeru, polymerizace a granulace) nesmí překročit tyto limity:

NOx: 12 kg/t PP

| | SO2: 11 kg/t PP |
| --- | --- |

SO2: 11 kg/t PP

Posuzování a ověřování: Výrobce vláken musí změřit nebo vypočítat množství NOx a SO2 emitovaných během výroby PP a předložit prohlášení o shodě s kritériem. Žadatel předloží pouze příslušnou dokumentaci.

1.2   Kypřidla

Pokud jde o výskyt nebezpečných látek, uplatňují se požadavky uvedené v kritériu 1 „Obecné požadavky na materiály“.

Pěnová guma (přírodní a syntetický latex a polyuretan)

Poznámka: Následující kritéria musí být splněna, pouze pokud latexová pěna tvoří více než 5 % celkové hmotnosti koberce.

| a) | Extrahovatelné těžké kovy: Koncentrace následujících kovů nesmí překročit tyto hodnoty:






  Látka | Mezní hodnota
  (ppm) |
| --- | --- | --- |
| Antimon | 0,5 |
| Arzen | 0,5 |
| Olovo | 0,5 |
| Kadmium | 0,1 |
| Chrom | 1,0 |
| Kobalt | 0,5 |
| Měď | 2,0 |
| Nikl | 1,0 |
| Rtuť | 0,02 |

a)

Extrahovatelné těžké kovy: Koncentrace následujících kovů nesmí překročit tyto hodnoty:

Látka

Mezní hodnota

(ppm)

Antimon

0,5

Arzen

0,5

Olovo

0,5

Kadmium

0,1

Chrom

1,0

Kobalt

0,5

Měď

2,0

Nikl

1,0

Rtuť

0,02

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží zprávu o zkoušce vypracovanou za použití této zkušební metody: Z rozemletého vzorku se připraví extrakt postupem podle normy DIN 38414-S4, L/S = 10. Ten se přefiltruje přes membránový filtr 0,45 μm. Následně se provede rozbor za použití atomové emisní spektroskopie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES) nebo za použití hydridu nebo odpařováním za studena.

| b) | Těkavé organické sloučeniny (4) (VOC): Koncentrace těkavých organických sloučenin nesmí překročit 0,5 mg/m3.

  Posuzování a ověřování: Žadatel předloží zprávu o zkoušce vypracovanou za použití této zkušební metody: komorová zkouška s provedením odběru a rozboru vzduchu podle normy DIN ISO 16000-6. |
| --- | --- |

b)

Těkavé organické sloučeniny (4) (VOC): Koncentrace těkavých organických sloučenin nesmí překročit 0,5 mg/m3.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží zprávu o zkoušce vypracovanou za použití této zkušební metody: komorová zkouška s provedením odběru a rozboru vzduchu podle normy DIN ISO 16000-6.

| c) | Barviva s komplexně vázaným kovem: barviva s komplexně vázaným kovem na bázi mědi, olova, chrómu nebo niklu se nesmějí používat.

  Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyly použity výše uvedené látky. |
| --- | --- |

c)

Barviva s komplexně vázaným kovem: barviva s komplexně vázaným kovem na bázi mědi, olova, chrómu nebo niklu se nesmějí používat.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyly použity výše uvedené látky.

| d) | Chlorfenoly: Žádné chlorfenoly (soli a estery) se nesmějí vyskytovat v koncentraci překračující 0,1 ppm, s výjimkou monochlorfenolů a dichlorfenolů (soli a estery), jejichž koncentrace nesmí překročit 1 ppm.

  Posuzování a ověřování: Žadatel předloží zprávu o zkoušce vypracovanou za použití této zkušební metody: rozemletí 5 gramů vzorku, extrakce chlorfenolem nebo sodíkovou solí. Rozbor pomocí plynové chromatografie (GC), detekce pomocí hmotnostního spektrometru nebo ECD. |
| --- | --- |

d)

Chlorfenoly: Žádné chlorfenoly (soli a estery) se nesmějí vyskytovat v koncentraci překračující 0,1 ppm, s výjimkou monochlorfenolů a dichlorfenolů (soli a estery), jejichž koncentrace nesmí překročit 1 ppm.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží zprávu o zkoušce vypracovanou za použití této zkušební metody: rozemletí 5 gramů vzorku, extrakce chlorfenolem nebo sodíkovou solí. Rozbor pomocí plynové chromatografie (GC), detekce pomocí hmotnostního spektrometru nebo ECD.

| e) | Butadien: Koncentrace butadienu nesmí překročit 1 ppm.

  Posuzování a ověřování: Žadatel předloží zprávu o zkoušce vypracovanou za použití této zkušební metody: rozemletí a vážení vzorku. Odběr vzorků pomocí odběrného zařízení typu Headspace. Rozbor pomocí plynové chromatografie, detekce plamenovým ionizačním detektorem. |
| --- | --- |

e)

Butadien: Koncentrace butadienu nesmí překročit 1 ppm.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží zprávu o zkoušce vypracovanou za použití této zkušební metody: rozemletí a vážení vzorku. Odběr vzorků pomocí odběrného zařízení typu Headspace. Rozbor pomocí plynové chromatografie, detekce plamenovým ionizačním detektorem.

| f) | Nitrosaminy: Koncentrace N-nitrosaminů měřená komorovou zkouškou nesmí překročit 0,001 mg/m3.

  Posuzování a ověřování: Žadatel předloží zprávu o zkoušce vypracovanou za použití této zkušební metody: komorová zkouška provedená v Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften ZH 1/120.23 (nebo rovnocenná) pro odběr a analýzu vzduchu. |
| --- | --- |

f)

Nitrosaminy: Koncentrace N-nitrosaminů měřená komorovou zkouškou nesmí překročit 0,001 mg/m3.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží zprávu o zkoušce vypracovanou za použití této zkušební metody: komorová zkouška provedená v Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften ZH 1/120.23 (nebo rovnocenná) pro odběr a analýzu vzduchu.

Pěnová guma (pouze pro polyuretan)

| a) | Organický cín: Cín v organické formě (cín vázaný na atom uhlíku) se nesmí používat.

  Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyly použity výše uvedené látky. |
| --- | --- |

a)

Organický cín: Cín v organické formě (cín vázaný na atom uhlíku) se nesmí používat.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyly použity výše uvedené látky.

| b) | Pěnicí činidla: Jako pěnicí činidla nebo pomocná pěnicí činidla nesmějí být použity chlórované a fluórované uhlovodíky (CFC), chlorovodíkové fluorované uhlovodíky (HCFS), hydrofluorované uhlovodíky (HFC) nebo methylenchlorid.

  Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že tato pěnicí činidla nebyla použita. |
| --- | --- |

b)

Pěnicí činidla: Jako pěnicí činidla nebo pomocná pěnicí činidla nesmějí být použity chlórované a fluórované uhlovodíky (CFC), chlorovodíkové fluorované uhlovodíky (HCFS), hydrofluorované uhlovodíky (HFC) nebo methylenchlorid.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že tato pěnicí činidla nebyla použita.

Vulkanizované pěny

Vulkanizované pěny se nesmějí použít pro povlaky.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že tyto látky nebyly použity.

Formaldehyd

Koncentrace formaldehydu nesmí při měření podle EN ISO 14184-1 překročit 30 ppm. Případně měří-li se koncentrace komorovou zkouškou, nesmí překročit 0,01 mg/m3.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží zprávu o zkoušce vypracovanou za použití této zkušební metody: EN ISO 14184-1. Vzorek o hmotnosti 1 g je zahříván ve 100 g vody na 40 °C po dobu 1 hodiny. Formaldehyd v extraktu se analyzuje fotometrickou metodou pomocí acethylacetonu.

Případně lze použít emisní komorovou zkoušku ENV 13419-1, s provedením odběru a rozboru vzduchu podle normy EN ISO 16000-3 nebo VDI 3484-1.

2.   VÝROBA VŠECH MATERIÁLŮ

Pokud jde o výskyt nebezpečných látek, uplatňují se požadavky uvedené v kritériu 1 „Obecné požadavky na materiály“.

Žadatel musí také splnit následující specifické požadavky:

Látky zpomalující hoření

Ve výrobku mohou být použity pouze takové látky zpomalující hoření, které jsou chemicky vázány na polymerové vlákno nebo na povrch vlákna (reaktivní látky zpomalující hoření). Pokud jsou použité látky zpomalující hoření označeny kteroukoli z níže uvedených R-vět (vět vyjadřujících specifickou rizikovost), musí tyto reaktivní látky při použití změnit svou chemickou povahu tak, že již nevyžadují označení žádnou z těchto R-vět. (Ve formě stejné jako před použitím smí na zpracované přízi nebo tkanině zůstat méně než 0,1 % látky zpomalující hoření.)

| R40 | (omezený důkaz o karcinogenním účinku), |
| --- | --- |
| R45 | (může vyvolat rakovinu), |
| R46 | (může vyvolat poškození dědičných vlastností), |
| R49 | (může vyvolat rakovinu při vdechování), |
| R50 | (vysoce toxický pro vodní organismy), |
| R51 | (toxický pro vodní organismy), |
| R52 | (škodlivý pro vodní organismy), |
| R53 | (může vyvolat dlouhodobé nepříznivé účinky ve vodním prostředí), |
| R60 | (může poškodit reprodukční schopnost), |
| R61 | (může poškodit plod v těle matky), |
| R62 | (možné nebezpečí poškození reprodukční schopnosti), |
| R63 | (možné nebezpečí poškození plodu v těle matky), |
| R68 | (možné nebezpečí nevratných účinků), |

R40

(omezený důkaz o karcinogenním účinku),

R45

(může vyvolat rakovinu),

R46

(může vyvolat poškození dědičných vlastností),

R49

(může vyvolat rakovinu při vdechování),

R50

(vysoce toxický pro vodní organismy),

R51

(toxický pro vodní organismy),

R52

(škodlivý pro vodní organismy),

R53

(může vyvolat dlouhodobé nepříznivé účinky ve vodním prostředí),

R60

(může poškodit reprodukční schopnost),

R61

(může poškodit plod v těle matky),

R62

(možné nebezpečí poškození reprodukční schopnosti),

R63

(možné nebezpečí poškození plodu v těle matky),

R68

(možné nebezpečí nevratných účinků),

jak jsou definovány ve směrnici 67/548/EHS.

Případně lze klasifikaci posoudit podle nařízení (ES) č. 1272/2008. V tomto případě se do surovin nesmí přidávat žádné látky nebo přípravky, které jsou nebo v okamžiku podání žádosti mohou být označeny některou z těchto standardních vět o nebezpečnosti (nebo jejich kombinací): H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Použití látek zpomalujících hoření, které jsou pouze fyzikálně přimíšeny do polymerového vlákna nebo povlaku textilie (aditivní látky zpomalující hoření), je zakázáno.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyly použity aditivní látky zpomalující hoření a případně uvede, které reaktivní látky zpomalující hoření byly použity, a předloží dokumentaci (například bezpečnostní listy) a/nebo prohlášení dosvědčující, že tyto látky zpomalující hoření splňují toto kritérium.

Změkčovadla

Používá-li se ve výrobním procesu jakákoli změkčující látka, lze použít pouze ftaláty, které byly v době použití posouzeny z hlediska rizika a nebyly označeny standardními větami o nebezpečnosti (nebo jejich kombinacemi):

| R50 | (vysoce toxický pro vodní organismy), |
| --- | --- |
| R51 | (toxický pro vodní organismy), |
| R52 | (škodlivý pro vodní organismy), |
| R53 | (může vyvolat dlouhodobé nepříznivé účinky ve vodním prostředí), |
| R60 | (může poškodit reprodukční schopnost), |
| R61 | (může poškodit plod v těle matky), |
| R62 | (možné nebezpečí poškození reprodukční schopnosti), |

R50

(vysoce toxický pro vodní organismy),

R51

(toxický pro vodní organismy),

R52

(škodlivý pro vodní organismy),

R53

(může vyvolat dlouhodobé nepříznivé účinky ve vodním prostředí),

R60

(může poškodit reprodukční schopnost),

R61

(může poškodit plod v těle matky),

R62

(možné nebezpečí poškození reprodukční schopnosti),

jak jsou definovány ve směrnici 67/548/EHS.

Případně lze klasifikaci posoudit podle nařízení (ES) č. 1272/2008. V tomto případě se do surovin nesmí přidávat žádné látky nebo přípravky, které jsou nebo v okamžiku podání žádosti mohou být označeny některou z těchto standardních vět o nebezpečnosti (nebo jejich kombinací): H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df.

Kromě toho není ve výrobku povolen DNOP (di-n-oktyl ftalát), DINP (di-isononyl ftalát) a DIDP (di-isodecyl ftalát).

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyly použity výše uvedené látky. Jako nežádoucí příměs se v textilních podlahových krytinách může vyskytovat nejvýše 0,1 % hmotnosti ftalátu, jak je definováno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/84/ES (5).

2.1   Chemikálie používané jako pomocné látky pro zpracování textilních vláken

Tyto látky se nesmějí používat ani nesmějí být součástí žádného přípravku nebo chemického složení: alkylfenolethoxyláty (APEO), lineární alkylbenzen sulfonáty (LAS), bis-(hydrogenovaný lojový alkyl)-dimethyl amonium chlorid (DTDMAC), distearyl dimethyl amonium chlorid (DSDMAC), di-(tvrzený lůj)- dimethyl amonium chlorid (DHTDMAC), ethylen diamin tetra acetát (EDTA) a diethylen triamin penta acetát (DTPA).

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyly použity výše uvedené látky.

2.2   Barviva a pigmenty

Azobarviva

Nesmějí se používat žádná azobarviva, která mohou uvolňovat některý z těchto aromatických aminů:

| | 4-aminodifenyl (92-67-1) |
| --- | --- |

4-aminodifenyl (92-67-1)

| | benzidin (92-87-5) |
| --- | --- |

benzidin (92-87-5)

| | 4-chloro-o-toluidin (95-69-2) |
| --- | --- |

4-chloro-o-toluidin (95-69-2)

| | 2-naftylamin (91-59-8) |
| --- | --- |

2-naftylamin (91-59-8)

| | o-amino-azotoluen (97-56-3) |
| --- | --- |

o-amino-azotoluen (97-56-3)

| | 2-amino-4-nitrotoluen (99-55-8) |
| --- | --- |

2-amino-4-nitrotoluen (99-55-8)

| | p-chloroanilin (106-47-8) |
| --- | --- |

p-chloroanilin (106-47-8)

| | 2,4-diaminoanisol (615-05-4) |
| --- | --- |

2,4-diaminoanisol (615-05-4)

| | 4,4’-diaminodifenylmetan (101-77-9) |
| --- | --- |

4,4’-diaminodifenylmetan (101-77-9)

| | 3,3’-dichlorobenzidin (91-94-1) |
| --- | --- |

3,3’-dichlorobenzidin (91-94-1)

| | 3,3’-dimetoxybenzidin (119-90-4) |
| --- | --- |

3,3’-dimetoxybenzidin (119-90-4)

| | 3,3’-dimetylbenzidin (119-93-7) |
| --- | --- |

3,3’-dimetylbenzidin (119-93-7)

| | 3,3’-dimetyl-4,4’-diaminodifenylmetan (838-88-0) |
| --- | --- |

3,3’-dimetyl-4,4’-diaminodifenylmetan (838-88-0)

| | p-kresidin (120-71-8) |
| --- | --- |

p-kresidin (120-71-8)

| | 4,4’-oxydianilin (101-80-4) |
| --- | --- |

4,4’-oxydianilin (101-80-4)

| | 4,4’-thiodianilin (139-65-1) |
| --- | --- |

4,4’-thiodianilin (139-65-1)

| | o-toluidin (95-53-4) |
| --- | --- |

o-toluidin (95-53-4)

| | 2,4-diaminotoluen (95-80-7) |
| --- | --- |

2,4-diaminotoluen (95-80-7)

| | 2,4,5-trimetylanilin (137-17-7) |
| --- | --- |

2,4,5-trimetylanilin (137-17-7)

| | 4-aminoazobenzen (60-09-3) |
| --- | --- |

4-aminoazobenzen (60-09-3)

| | o-anisidin (90-04-0) |
| --- | --- |

o-anisidin (90-04-0)

| | 2,4-xylidin |
| --- | --- |

2,4-xylidin

| | 2,6-xylidin |
| --- | --- |

2,6-xylidin

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že tato barviva nebyla použita. Pro případné ověření prohlášení se použije norma EN 14362-1 a 2. (Poznámka: U 4-aminoazobenzenu může dojít k nepravým pozitivním reakcím, a proto se doporučuje provést potvrzující zkoušku.)

Barviva, která jsou karcinogenní, mutagenní nebo toxická z hlediska reprodukce

| a) | Nesmějí se používat tato barviva: | C.I. Basic Red 9 (základní červeň 9) |
| --- | --- | --- |

a)

Nesmějí se používat tato barviva:

C.I. Basic Red 9 (základní červeň 9)

| | C.I. Disperse Blue 1 (disperzní modř 1) |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 1 (disperzní modř 1)

| | C.I. Acid Red 26 (kyselá červeň 26) |
| --- | --- |

C.I. Acid Red 26 (kyselá červeň 26)

| | C.I. Basic Violet 14 (základní fialová 14) |
| --- | --- |

C.I. Basic Violet 14 (základní fialová 14)

| | C.I. Disperse Orange 11 (disperzní oranžová 11) |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 11 (disperzní oranžová 11)

| | C.I. I. Přímá čerň 38 |
| --- | --- |

C.I. I. Přímá čerň 38

| | C.I. Přímá modř 6 |
| --- | --- |

C.I. Přímá modř 6

| | C.I. Přímá červeň 28 |
| --- | --- |

C.I. Přímá červeň 28

| | C.I. Disperse Yellow 3 (disperzní žluť 3) |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 3 (disperzní žluť 3)

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že výše uvedená barviva nebyla použita.

| b) | K barvení se nesmějí používat žádné látky nebo přípravky obsahující více než 0,1 % (hmotnostní) látek, které jsou nebo v okamžiku podání žádosti mohou být označeny některou z těchto vět vyjadřujících specifickou rizikovost (nebo jejich kombinací):






  R40 | (omezený důkaz o karcinogenním účinku), |
| --- | --- | --- |
| R45 | (může vyvolat rakovinu), |
| R46 | (může vyvolat poškození dědičných vlastností), |
| R49 | (může vyvolat rakovinu při vdechování), |
| R60 | (může poškodit reprodukční schopnost), |
| R61 | (může poškodit plod v těle matky), |
| R62 | (možné nebezpečí poškození reprodukční schopnosti), |
| R63 | (možné nebezpečí poškození plodu v těle matky), |
| R68 | (možné nebezpečí nevratných účinků), |

b)

K barvení se nesmějí používat žádné látky nebo přípravky obsahující více než 0,1 % (hmotnostní) látek, které jsou nebo v okamžiku podání žádosti mohou být označeny některou z těchto vět vyjadřujících specifickou rizikovost (nebo jejich kombinací):

R40

(omezený důkaz o karcinogenním účinku),

R45

(může vyvolat rakovinu),

R46

(může vyvolat poškození dědičných vlastností),

R49

(může vyvolat rakovinu při vdechování),

R60

(může poškodit reprodukční schopnost),

R61

(může poškodit plod v těle matky),

R62

(možné nebezpečí poškození reprodukční schopnosti),

R63

(možné nebezpečí poškození plodu v těle matky),

R68

(možné nebezpečí nevratných účinků),

jak jsou definovány ve směrnici 67/548/EHS.

Případně lze klasifikaci posoudit podle nařízení (ES) č. 1272/2008. V tomto případě se do surovin nesmí přidávat žádné látky nebo přípravky, které jsou nebo v okamžiku podání žádosti mohou být označeny některou z těchto standardních vět o nebezpečnosti (nebo jejich kombinací): H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že výše uvedená barviva nebyla použita.

Barviva, která mohou zvyšovat citlivost

Nesmějí se používat tato barviva:

| | C.I. Disperse Blue 3 (disperzní modř 3) C.I. 61505 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 3 (disperzní modř 3) C.I. 61505

| | C.I. Disperse Blue 7 (disperzní modř 7) C.I. 62500 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 7 (disperzní modř 7) C.I. 62500

| | C.I. Disperse Blue 26 (disperzní modř 26) C.I. 63305 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 26 (disperzní modř 26) C.I. 63305

| | C.I. Disperse Blue 35 (disperzní modř 35) |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 35 (disperzní modř 35)

| | C.I. Disperse Blue 102 (disperzní modř 102) |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 102 (disperzní modř 102)

| | C.I. Disperse Blue 106 (disperzní modř 106) |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 106 (disperzní modř 106)

| | C.I. Disperse Blue 124 (disperzní modř 124) |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 124 (disperzní modř 124)

| | C.I. Disperse Brown 1 (disperzní hněď 1) |
| --- | --- |

C.I. Disperse Brown 1 (disperzní hněď 1)

| | C.I. Disperse Orange 1 (disperzní oranžová 1) C.I. 11080 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 1 (disperzní oranžová 1) C.I. 11080

| | C.I. Disperse Orange 3 (disperzní oranžová 3) C.I. 11005 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 3 (disperzní oranžová 3) C.I. 11005

| | C.I. Disperse Orange 37 (disperzní oranžová 37) |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 37 (disperzní oranžová 37)

| | C.I. Disperse Orange 76 (disperzní oranžová 76) |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 76 (disperzní oranžová 76)

| | (dříve označována jako oranž 37) |
| --- | --- |

(dříve označována jako oranž 37)

| | C.I. Disperse Red 1 (disperzní červeň 1) C.I. 11110 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 1 (disperzní červeň 1) C.I. 11110

| | C.I. Disperse Red 11 (disperzní červeň 11) C.I. 62015 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 11 (disperzní červeň 11) C.I. 62015

| | C.I. Disperse Red 17 (disperzní červeň 17) C.I. 11210 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 17 (disperzní červeň 17) C.I. 11210

| | C.I. Disperse Yellow 1 (disperzní žluť 1) C.I. 10345 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 1 (disperzní žluť 1) C.I. 10345

| | C.I. Disperse Yellow 9 (disperzní žluť 9) C.I. 10375 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 9 (disperzní žluť 9) C.I. 10375

| | C.I. Disperse Yellow 39 (disperzní žluť 39) |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 39 (disperzní žluť 39)

| | C.I. Disperse Yellow 49 (disperzní žluť 49) |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 49 (disperzní žluť 49)

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že tato barviva nebyla použita.

Těžké kovy

Barviva a pigmenty obsahující olovo (Pb), kadmium (Cd), rtuť (Hg) nebo chrom (úplný chrom) nebo Cr(VI) jako přísady barvících komponentů se nesmí používat k barvení materiálů.

Mezní hodnota pro celkový obsah těžkých kovů celoplošného koberce je 100 mg/kg.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že výše uvedená barviva nebyla použita, spolu s dokumentací prokazující, že stanovený limit není překročen.

Mají-li použité výrobky označení GUT, splňují tento požadavek a předloží se příslušná dokumentace.

2.3   Emise do vody

Vlna – COD

Pro odtoky z praní vypouštěné do kanalizace nesmí COD překročit 60 g/kg surové vlny a odtoky musí být čištěny mimo závod tak, aby se dosáhlo dalšího snížení COD alespoň o 75 % v ročním průměru.

Pro odtoky z praní čištěné na místě a vypouštěné do povrchových vod nesmí COD překročit 45 g/kg surové vlny. Jsou-li odtoky vypouštěny do povrchových vod, jejich hodnota pH musí být v rozmezí 6 až 9 (pokud hodnota pH vodního recipientu není mimo tento rozsah) a teplota musí být nižší než 40 °C (pokud teplota vodního recipientu není vyšší než tato hodnota). Závod na praní surové vlny musí podrobně popsat, jak čistí odtoky z praní, a průběžně sledovat úrovně COD.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží příslušné údaje a zprávy o zkoušce týkající se tohoto kritéria vypracované za použití této zkušební metody: ISO 6060.

Odpadní vody ze zpracování za mokra

| a) | Odpadní vody ze zpracování za mokra (s výjimkou praní surové vlny) vypouštěné po čištění do povrchových vod musí (v místě nebo mimo místo) mít v ročním průměru obsah COD nižší než 20 g/kg.

  Posuzování a ověřování: Žadatel předloží podrobnou dokumentaci a zprávy o zkoušce vypracované podle normy ISO 6060 dosvědčující splnění tohoto kritéria spolu s prohlášením o shodě. |
| --- | --- |

a)

Odpadní vody ze zpracování za mokra (s výjimkou praní surové vlny) vypouštěné po čištění do povrchových vod musí (v místě nebo mimo místo) mít v ročním průměru obsah COD nižší než 20 g/kg.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží podrobnou dokumentaci a zprávy o zkoušce vypracované podle normy ISO 6060 dosvědčující splnění tohoto kritéria spolu s prohlášením o shodě.

| b) | Jsou-li odtoky čištěny na místě a vypouštěny přímo do vody, musí mít hodnotu pH rovněž mezi hodnotami 6 a 9 (pokud hodnota pH vodního recipientu není mimo tento rozsah) a teplota musí být nižší než 40 °C (pokud teplota vodního recipientu není vyšší než tato hodnota).

  Posuzování a ověřování: Žadatel předloží dokumentaci a zprávy o zkoušce dosvědčující splnění tohoto kritéria spolu s prohlášením o shodě. Mají-li použité výrobky ekoznačku EU pro textilní výrobky, splňují tento požadavek a předloží se příslušná dokumentace. |
| --- | --- |

b)

Jsou-li odtoky čištěny na místě a vypouštěny přímo do vody, musí mít hodnotu pH rovněž mezi hodnotami 6 a 9 (pokud hodnota pH vodního recipientu není mimo tento rozsah) a teplota musí být nižší než 40 °C (pokud teplota vodního recipientu není vyšší než tato hodnota).

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží dokumentaci a zprávy o zkoušce dosvědčující splnění tohoto kritéria spolu s prohlášením o shodě. Mají-li použité výrobky ekoznačku EU pro textilní výrobky, splňují tento požadavek a předloží se příslušná dokumentace.

Čisticí prostředky, změkčovadla a komplexotvorná činidla

V každém místě zpracování za mokra musí alespoň 95 % (hmotnostních) čisticích prostředků, alespoň 95 % (hmotnostních) změkčovadel a alespoň 95 % (hmotnostních) použitých komplexotvorných činidel být dostatečně rozložitelných nebo odstranitelných v čistírnách odpadních vod. V každém místě zpracování za mokra musí používané čistící prostředky (které obsahují povrchově aktivní látky) splňovat kritéria: povrchově aktivní látky musí splnit kritéria pro úplný aerobní biologický rozklad. Nejméně 95 % jiných látek hmotnostních musí být dostatečně rozložitelných nebo odstranitelných v čistírnách odpadních vod.

Posuzování a ověřování: Pojmem „dostatečně biologicky rozložitelný“ se rozumí:

| — | jestliže se při zkoušce jednou z metod OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B, nebo ISO projeví procentuální podíl rozložení alespoň 70 % za 28 dní, |
| --- | --- |

—

jestliže se při zkoušce jednou z metod OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B, nebo ISO projeví procentuální podíl rozložení alespoň 70 % za 28 dní,

| — | nebo jestliže se při zkoušce jednou z metod OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 nebo ISO 14593 projeví procentuální podíl rozložení alespoň 60 % za 28 dní, |
| --- | --- |

—

nebo jestliže se při zkoušce jednou z metod OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 nebo ISO 14593 projeví procentuální podíl rozložení alespoň 60 % za 28 dní,

| — | nebo jestliže se při zkoušce jednou z metod OECD 303 nebo ISO 11733 projeví procentuální podíl rozložení alespoň 80 % za 28 dní, |
| --- | --- |

—

nebo jestliže se při zkoušce jednou z metod OECD 303 nebo ISO 11733 projeví procentuální podíl rozložení alespoň 80 % za 28 dní,

| — | nebo, pokud se na látku nepoužijí tyto zkušební metody, předloží se doklad o biologickém rozložení rovnocenné úrovně. |
| --- | --- |

—

nebo, pokud se na látku nepoužijí tyto zkušební metody, předloží se doklad o biologickém rozložení rovnocenné úrovně.

Žadatel předloží příslušnou dokumentaci, bezpečnostní listy, zprávy o zkoušce a/nebo prohlášení obsahující výše uvedené metody a výsledky zkoušek prokazující shodu s kritérii u všech použitých čisticích prostředků, změkčovadel a komplexotvorných činidel.

Barviva s komplexně vázaným kovem

| a) | V případě barvení celulózy, kde jsou barviva s komplexně vázaným kovem součástí složení barvy, se do čistírny odpadních vod (ať je umístěna v místě nebo mimo místo) nesmí vypouštět více než 20 % (na začátku procesu) každého z těchto použitých barviv.
  V případě všech ostatních postupů barvení, kde jsou barviva s komplexně vázaným kovem součástí složení barvy, se do čistírny odpadních vod (ať je umístěna v místě nebo mimo místo) nesmí vypouštět více než 7 % (na začátku procesu) každého z těchto použitých barviv. |
| --- | --- |

a)

V případě barvení celulózy, kde jsou barviva s komplexně vázaným kovem součástí složení barvy, se do čistírny odpadních vod (ať je umístěna v místě nebo mimo místo) nesmí vypouštět více než 20 % (na začátku procesu) každého z těchto použitých barviv.

V případě všech ostatních postupů barvení, kde jsou barviva s komplexně vázaným kovem součástí složení barvy, se do čistírny odpadních vod (ať je umístěna v místě nebo mimo místo) nesmí vypouštět více než 7 % (na začátku procesu) každého z těchto použitých barviv.

| b) | Emise do vody po čištění nesmějí překročit: pro Cu 75 mg/kg (vlákna, příze nebo tkaniny); pro Cr 50 mg/kg; pro Ni 75 mg/kg. |
| --- | --- |

b)

Emise do vody po čištění nesmějí překročit: pro Cu 75 mg/kg (vlákna, příze nebo tkaniny); pro Cr 50 mg/kg; pro Ni 75 mg/kg.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží buď prohlášení, že nebyla použita výše uvedená barviva, nebo dokumentaci a zprávy o zkoušce vypracované podle těchto zkušebních metod: ISO 8288 pro Cu, Ni; EN 1233 pro Cr.

2.4   Spotřeba energie

Spotřeba energie se počítá jako energetická potřeba procesu použitá pro výrobu podlahových krytin.

Energetická potřeba procesu vypočítaná podle technického dodatku překračuje tyto hodnoty (P = bod hodnocení):

| Skupina výrobků | Mezní hodnota
  (P) |
| --- | --- |
| Koberce z umělých vláken | 8 |

Skupina výrobků

Mezní hodnota

(P)

Koberce z umělých vláken

8

Posuzování a ověřování: Žadatel vypočítá spotřebu energie výrobního procesu podle pokynů technického dodatku. Žadatel předloží příslušnou dokumentaci o výsledcích a podpůrnou dokumentaci.

3.   FÁZE POUŽÍVÁNÍ

3.1   Uvolnění nebezpečných látek

Nesmějí být překročeny tyto emisní hodnoty:

| Látka | Požadavek
  (po 3 dnech) |
| --- | --- |
| Organické sloučeniny celkem v retenčním rozmezí
  C6 – C16 (TVOC) | 0,25 mg/m3 vzduchu |
| Organické sloučeniny celkem v retenčním rozmezí
  > C16 – C22 (TSVOC) | 0,03 mg/m3 vzduchu |
| VOC celkem bez LCI (6) | 0,05 mg/m3 vzduchu |

Látka

Požadavek

(po 3 dnech)

Organické sloučeniny celkem v retenčním rozmezí

C6 – C16 (TVOC)

0,25 mg/m3 vzduchu

Organické sloučeniny celkem v retenčním rozmezí

> C16 – C22 (TSVOC)

0,03 mg/m3 vzduchu

VOC celkem bez LCI (6)

0,05 mg/m3 vzduchu

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží osvědčení o zkoušce v souladu s emisními zkouškami prEN 15052 nebo DIN ISO 16000-9.

4.   VHODNOST K POUŽITÍ

Výrobek musí být vhodný k použití. Prokázání musí zahrnovat údaje z příslušných zkušebních metod ISO, CEN nebo rovnocenných, jako jsou např. vnitrostátní zkušební postupy.

Posuzování a ověřování: Je nezbytné předložit podrobné zkušební postupy a výsledky spolu s prohlášením o vhodnosti výrobku k použití založeném na všech ostatních informacích o nejlepším použití konečným uživatelem. Podle směrnice Rady 89/106/EHS (7) je výrobek pokládán za vhodný k použití, jestliže splňuje harmonizovanou normu, evropské technické schválení nebo neharmonizovanou technickou specifikaci uznávanou na úrovni Společenství. Značka ES o shodě „CE“ pro stavební výrobky je pro výrobce snadno rozpoznatelným osvědčením o shodě a lze ji v této souvislosti považovat za dostačující. Mimo to by bylo možné k prokázání shody s kritériem použít normu CEN/TS 14472-2.

5.   INFORMACE PRO SPOTŘEBITELE

Výrobek musí být prodáván s příslušnými informacemi pro uživatele, které poskytují rady o správném a nejlepším obecném a technickém používání výrobku a jeho údržbě. Na obalu výrobku a/nebo v doprovodné dokumentaci musí být uvedeny tyto informace:

| a) | informace o tom, že výrobku byla udělena ekoznačka EU – se stručným, ale konkrétním vysvětlením významu této značky vedle obecných informací uvedených v rámečku 2 loga; |
| --- | --- |

a)

informace o tom, že výrobku byla udělena ekoznačka EU – se stručným, ale konkrétním vysvětlením významu této značky vedle obecných informací uvedených v rámečku 2 loga;

| b) | doporučení pro používání a údržbu výrobku. Tyto informace by měly zdůrazňovat všechny příslušné pokyny, zejména ty, které se týkají údržby a používání výrobků. Případně by se měly zmínit důležité vlastnosti výrobků pro používání v obtížných klimatických nebo jiných podmínkách, např. odolnost proti mrazu/absorpce vody, odolnost proti skvrnám, odolnost proti chemickým látkám, nutná příprava podložní vrstvy, pokyny pro čištění a doporučené druhy čisticích prostředků a četnost čištění. Informace by měly také obsahovat všechny možné údaje o potenciální technické životnosti výrobku, buď ve formě průměru, nebo jako rozmezí hodnot; |
| --- | --- |

b)

doporučení pro používání a údržbu výrobku. Tyto informace by měly zdůrazňovat všechny příslušné pokyny, zejména ty, které se týkají údržby a používání výrobků. Případně by se měly zmínit důležité vlastnosti výrobků pro používání v obtížných klimatických nebo jiných podmínkách, např. odolnost proti mrazu/absorpce vody, odolnost proti skvrnám, odolnost proti chemickým látkám, nutná příprava podložní vrstvy, pokyny pro čištění a doporučené druhy čisticích prostředků a četnost čištění. Informace by měly také obsahovat všechny možné údaje o potenciální technické životnosti výrobku, buď ve formě průměru, nebo jako rozmezí hodnot;

| c) | označení způsobu recyklace nebo zneškodňování (účelem vysvětlení je poskytnout spotřebiteli informaci o potencionálních vysokých užitných vlastnostech takového výrobku); |
| --- | --- |

c)

označení způsobu recyklace nebo zneškodňování (účelem vysvětlení je poskytnout spotřebiteli informaci o potencionálních vysokých užitných vlastnostech takového výrobku);

| d) | informace o ekoznačce EU a jí odpovídajících skupinách výrobků včetně následujícího (nebo rovnocenného) textu: „Další informace o ekoznačce EU najdete na internetové stránce: http://www.ecolabel.eu“. |
| --- | --- |

d)

informace o ekoznačce EU a jí odpovídajících skupinách výrobků včetně následujícího (nebo rovnocenného) textu: „Další informace o ekoznačce EU najdete na internetové stránce: http://www.ecolabel.eu“.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží vzorek obalu a/nebo texty připojené také podle ISO 6347: Textilní podlahové krytiny – informace pro spotřebitele.

6.   INFORMACE UVEDENÉ NA EKOZNAČCE

V poli 2 ekoznačky se uvede následující text:

| — | omezené použití nebezpečných látek, |
| --- | --- |

—

omezené použití nebezpečných látek,

| — | úspora energetické potřeby výrobního procesu, |
| --- | --- |

—

úspora energetické potřeby výrobního procesu,

| — | omezené emise znečišťujících látek do vody, |
| --- | --- |

—

omezené emise znečišťujících látek do vody,

| — | nižší riziko pro zdraví v životním prostředí. |
| --- | --- |

—

nižší riziko pro zdraví v životním prostředí.

---

(1)  Úř. věst. 196, 16.8.1967, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 200, 30.7.1999, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1.

(4)  VOC je jakákoli organická sloučenina, která při teplotě 293,15 K má tlak páry 0,01 kPa nebo vyšší, nebo má odpovídající těkavost za konkrétních podmínek použití.

(5)  Úř. věst. L 344, 27.12.2005, s. 40.

LCI= Nejnižší příslušná koncentrace.

(7)  Úř. věst. L 40, 11.2.1989, s. 12.

Technický dodatek pro textilní podlahové krytiny

VÝPOČET SPOTŘEBY ENERGIE

Spotřeba energie se vypočítá jako roční průměr energie spotřebované během výrobního procesu (s výjimkou vytápění prostor) od surovin až po hotové podlahové krytiny.

U syntetických (neobnovitelných) surovin výpočet začíná od výroby používaného výrobku. Výpočet nezahrnuje obsah využitelné energie suroviny (tj. energie vstupního produktu).

Výpočet energie zahrnuje nejméně 95 % energie nutné pro výrobu surovin. Energie potřebná pro výrobu lepidel se do výpočtů nezahrnuje.

Jednotkou zvolenou pro výpočty je MJ/m2.

Uvede se obsah využitelné energie různých pohonných hmot.

Spotřeba elektřiny se týká elektřiny nakupované od externího dodavatele.

Má-li výrobce přebytek energie, který se prodává jako elektřina, pára nebo teplo, lze prodané množství odečíst od spotřeby pohonných hmot. Do výpočtů se zařadí pouze pohonné hmoty, které se skutečně spotřebují ve výrobě podlahových krytin.

Environmentální parametr

| A | = | poměr obnovitelných surovin a recyklovaných neobnovitelných surovin (%) (1) |
| --- | --- | --- |
| B | = | poměr obnovitelných pohonných hmot (%) |
| C | = | spotřeba elektřiny (MJ/m2) |
| D | = | spotřeba pohonných hmot (MJ/m2) |

A

=

poměr obnovitelných surovin a recyklovaných neobnovitelných surovin (%) (1)

B

=

poměr obnovitelných pohonných hmot (%)

C

=

spotřeba elektřiny (MJ/m2)

D

=

spotřeba pohonných hmot (MJ/m2)

Formula

Obsah využitelné energie různých pohonných hmot je uveden v následující tabulce.

Tabulka pro výpočet spotřeby pohonných hmot

Výrobní období – rok:

Dny:

Od:

Do:

| Pohonná hmota | Množství | Jednotky | Přepočítací koeficient | Energie
  (MJ) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sláma (15 % W) | | kg | 14,5 | |
| Pelety (7 % W) | | kg | 17,5 | |
| Odpadové dříví (20 % W) | | kg | 14,7 | |
| Dřevěné štěpky (45 % W) | | kg | 9,4 | |
| Rašelina | | kg | 20 | |
| Zemní plyn | | kg | 54,1 | |
| Zemní plyn | | Nm3 | 38,8 | |
| Butan | | kg | 49,3 | |
| Kerosin | | kg | 46,5 | |
| Benzin | | kg | 52,7 | |
| Motorová nafta | | kg | 44,6 | |
| Plynový olej | | kg | 45,2 | |
| Těžký topný olej | | kg | 42,7 | |
| Antracitové uhlí | | kg | 30,6 | |
| Antracit | | kg | 29,7 | |
| Dřevěné uhlí | | kg | 33,7 | |
| Průmyslový koks | | kg | 27,9 | |
| Elektřina (ze sítě) | | kWh | 3,6 | |
| Energie celkem (MJ) | |

Pohonná hmota

Množství

Jednotky

Přepočítací koeficient

Energie

(MJ)

Sláma (15 % W)

kg

14,5

Pelety (7 % W)

kg

17,5

Odpadové dříví (20 % W)

kg

14,7

Dřevěné štěpky (45 % W)

kg

9,4

Rašelina

kg

20

Zemní plyn

kg

54,1

Zemní plyn

Nm3

38,8

Butan

kg

49,3

Kerosin

kg

46,5

Benzin

kg

52,7

Motorová nafta

kg

44,6

Plynový olej

kg

45,2

Těžký topný olej

kg

42,7

Antracitové uhlí

kg

30,6

Antracit

kg

29,7

Dřevěné uhlí

kg

33,7

Průmyslový koks

kg

27,9

Elektřina (ze sítě)

kWh

3,6

Energie celkem (MJ)

---

(1)  Použití „obnovitelných surovin“ a/nebo „recyklovaných neobnovitelných surovin“ je ponecháno na vlastním uvážení.

---

III Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY VI SMLOUVY O EU

| 17.12.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/17

---

ROZHODNUTÍ RADY 2009/968/SVV

ze dne 30. listopadu 2009,

kterým se přijímají pravidla o důvěrnosti informací Europolu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2009/371/SVV ze dne 6. dubna 2009 o zřízení Evropského policejního úřadu (EUROPOL) (1) (dále jen „rozhodnutí o Europolu“), a zejména na článek 40 uvedeného rozhodnutí,

s ohledem na návrh pravidel předložený správní radou,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,

vzhledem k tomu, že v souladu s rozhodnutím o Europolu by Rada měla po konzultaci s Evropským parlamentem kvalifikovanou většinou přijmout prováděcí pravidla o důvěrnosti informací, které Europol získává nebo které jsou s Europolem vyměňovány (dále jen „pravidla“),

ROZHODLA TAKTO:

KAPITOLA I

DEFINICE A OBLAST PŮSOBNOSTI

Článek 1

Definice

Pro účely těchto pravidel se rozumí

| a) | „zpracováním informací“ nebo „zpracováním“ jakýkoli úkon nebo soubor úkonů, které jsou prováděny s osobními či neosobními údaji pomocí automatizovaných postupů nebo bez nich, jako je shromažďování, zaznamenávání, uspořádávání, uchovávání, přizpůsobování nebo pozměňování, vyhledávání, nahlížení, používání, sdělování prostřednictvím přenosu, šíření nebo jakékoli jiné zpřístupnění, srovnávání či kombinování, blokování, výmaz nebo znehodnocení; |
| --- | --- |

a)

„zpracováním informací“ nebo „zpracováním“ jakýkoli úkon nebo soubor úkonů, které jsou prováděny s osobními či neosobními údaji pomocí automatizovaných postupů nebo bez nich, jako je shromažďování, zaznamenávání, uspořádávání, uchovávání, přizpůsobování nebo pozměňování, vyhledávání, nahlížení, používání, sdělování prostřednictvím přenosu, šíření nebo jakékoli jiné zpřístupnění, srovnávání či kombinování, blokování, výmaz nebo znehodnocení;

| b) | „třetí stranou“ subjekt uvedený v čl. 22 odst. 1 a čl. 23 odst. 1 rozhodnutí o Europolu; |
| --- | --- |

b)

„třetí stranou“ subjekt uvedený v čl. 22 odst. 1 a čl. 23 odst. 1 rozhodnutí o Europolu;

| c) | „bezpečnostním výborem“ výbor složený ze zástupců členských států a Europolu podle článku 4; |
| --- | --- |

c)

„bezpečnostním výborem“ výbor složený ze zástupců členských států a Europolu podle článku 4;

| d) | „bezpečnostním koordinátorem“ zástupce ředitele, jehož ředitel v souladu s čl. 38 odst. 2 rozhodnutí o Europolu pověřil kromě jiných úkolů i výkonem koordinační a kontrolní funkce v záležitostech týkajících se bezpečnosti; |
| --- | --- |

d)

„bezpečnostním koordinátorem“ zástupce ředitele, jehož ředitel v souladu s čl. 38 odst. 2 rozhodnutí o Europolu pověřil kromě jiných úkolů i výkonem koordinační a kontrolní funkce v záležitostech týkajících se bezpečnosti;

| e) | „bezpečnostními úředníky“ pracovníci Europolu jmenovaní ředitelem, odpovědní za bezpečnostní otázky v souladu s článkem 6; |
| --- | --- |

e)

„bezpečnostními úředníky“ pracovníci Europolu jmenovaní ředitelem, odpovědní za bezpečnostní otázky v souladu s článkem 6;

| f) | „bezpečnostní příručkou“ příručka k provádění těchto pravidel, jež budou stanovena v souladu s článkem 7; |
| --- | --- |

f)

„bezpečnostní příručkou“ příručka k provádění těchto pravidel, jež budou stanovena v souladu s článkem 7;

| g) | „stupněm utajení“ bezpečnostní označení přidělené dokumentu zpracovanému Europolem nebo jeho prostřednictvím, jak je uvedeno v článku 10; |
| --- | --- |

g)

„stupněm utajení“ bezpečnostní označení přidělené dokumentu zpracovanému Europolem nebo jeho prostřednictvím, jak je uvedeno v článku 10;

| h) | „souborem bezpečnostních opatření“ zvláštní kombinace bezpečnostních opatření, jež mají být použita v případě informací podléhajících stupni utajení Europolu, jak je uvedeno v článku 10; |
| --- | --- |

h)

„souborem bezpečnostních opatření“ zvláštní kombinace bezpečnostních opatření, jež mají být použita v případě informací podléhajících stupni utajení Europolu, jak je uvedeno v článku 10;

| i) | „základním stupněm ochrany“ stupeň ochrany, který se bude vztahovat na všechny informace zpracovávané Europolem nebo jeho prostřednictvím, kromě informací, které jsou výslovně označeny jako veřejné nebo u kterých je jasně patrné, že jsou veřejné, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 1; |
| --- | --- |

i)

„základním stupněm ochrany“ stupeň ochrany, který se bude vztahovat na všechny informace zpracovávané Europolem nebo jeho prostřednictvím, kromě informací, které jsou výslovně označeny jako veřejné nebo u kterých je jasně patrné, že jsou veřejné, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 1;

| j) | „zaměstnanci“ dočasní zaměstnanci nebo smluvní zaměstnanci, jak je vymezeno v čl. 39 odst. 4 rozhodnutí o Europolu; |
| --- | --- |

j)

„zaměstnanci“ dočasní zaměstnanci nebo smluvní zaměstnanci, jak je vymezeno v čl. 39 odst. 4 rozhodnutí o Europolu;

| k) | „utajovanými informacemi Europolu“ jakékoli informace a materiály v jakékoli podobě, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo různou měrou ohrozit důležité zájmy Europolu nebo jednoho či více členských států a jež vyžadují použití odpovídajících bezpečnostních opatření vymezených v čl. 7 odst. 2 písm. b). |
| --- | --- |

k)

„utajovanými informacemi Europolu“ jakékoli informace a materiály v jakékoli podobě, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo různou měrou ohrozit důležité zájmy Europolu nebo jednoho či více členských států a jež vyžadují použití odpovídajících bezpečnostních opatření vymezených v čl. 7 odst. 2 písm. b).

Článek 2

Oblast působnosti

1.   Tato pravidla zavádějí bezpečnostní opatření, jež se mají vztahovat na všechny informace, které jsou zpracovávány Europolem nebo jeho prostřednictvím.

2.   Komunikační kanály mezi Europolem a národními jednotkami členských států podle článku 8 rozhodnutí o Europolu poskytují stupeň ochrany odpovídající stupni ochrany, kterou zajišťují tato opatření. Bezpečnostní výbor schválí společnou normu pro tyto komunikační kanály.

3.   Příloha obsahuje přehled stupňů utajení Europolu podle článku 10 a odpovídající označení v současnosti používaná členskými státy v případě informací podléhajících těmto stupňům utajení. Pokud členský stát informuje ostatní členské státy a Europol o případných změnách svých vnitrostátních ustanovení o stupních utajení nebo odpovídajících označení, vypracuje Europol revidované znění přehledu uvedeného v příloze. Alespoň jednou ročně posoudí bezpečnostní výbor, zda je přehled stále aktuální.

KAPITOLA II

ÚKOLY SOUVISEJÍCÍ S BEZPEČNOSTÍ

Článek 3

Úkoly členských států

1.   Členské státy usilují o zajištění toho, aby na jejich území měly informace Europolu stupeň ochrany, jenž odpovídá stupni ochrany, který poskytují bezpečnostní opatření stanovená na základě těchto pravidel.

2.   Členské státy se zavazují informovat bezpečnostního koordinátora o všech případných narušeních bezpečnosti, jež by mohla ohrozit zájmy Europolu nebo některého členského státu. V případě ohrožení zájmů členského státu je tento stát rovněž informován přímo prostřednictvím národní jednotky.

Článek 4

Bezpečnostní výbor

1.   Zřizuje se bezpečnostní výbor složený ze zástupců členských států a Europolu, který se schází nejméně dvakrát za rok.

2.   Úkolem bezpečnostního výboru je poskytovat správní radě a řediteli Europolu poradenství v otázkách týkajících se bezpečnostní politiky, včetně používání bezpečnostní příručky.

3.   Bezpečnostní výbor přijme svůj jednací řád. Zasedáním bezpečnostního výboru předsedá bezpečnostní koordinátor.

Článek 5

Bezpečnostní koordinátor

1.   Bezpečnostní koordinátor nese obecnou odpovědnost za všechny otázky týkající se bezpečnosti, včetně bezpečnostních opatření stanovených v těchto pravidlech a v bezpečnostní příručce. Bezpečnostní koordinátor sleduje uplatňování bezpečnostních ustanovení a informuje ředitele o veškerých narušeních bezpečnosti. V závažných případech ředitel informuje správní radu. Pokud by v důsledku takových narušení mohly být ohroženy zájmy některého členského státu, je tento stát rovněž informován.

2.   Bezpečnostní koordinátor je přímo odpovědný řediteli Europolu.

3.   Bezpečnostní koordinátor má bezpečnostní prověrku nejvyššího stupně v souladu s právními předpisy platnými v členském státě, jehož je státním příslušníkem.

Článek 6

Bezpečnostní úředníci

1.   Při provádění bezpečnostních opatření stanovených v těchto pravidlech a v bezpečnostní příručce jsou řediteli nápomoci bezpečnostní úředníci. Bezpečnostní úředníci jsou přímo odpovědní bezpečnostnímu koordinátorovi. Bezpečnostní úředníci mají tyto konkrétní úkoly:

| a) | poskytovat pokyny, pomáhat a radit všem osobám v Europolu, jakož i všem dalším osobám zapojeným do činností Europolu, které podléhají zvláštní povinnosti zachování mlčenlivosti či důvěrnosti, a to pokud jde o jejich povinnosti vyplývající z těchto pravidel a z bezpečnostní příručky; |
| --- | --- |

a)

poskytovat pokyny, pomáhat a radit všem osobám v Europolu, jakož i všem dalším osobám zapojeným do činností Europolu, které podléhají zvláštní povinnosti zachování mlčenlivosti či důvěrnosti, a to pokud jde o jejich povinnosti vyplývající z těchto pravidel a z bezpečnostní příručky;

| b) | uplatňovat bezpečnostní ustanovení, prošetřovat porušení těchto ustanovení a neprodleně o nich podávat zprávy bezpečnostnímu koordinátorovi; |
| --- | --- |

b)

uplatňovat bezpečnostní ustanovení, prošetřovat porušení těchto ustanovení a neprodleně o nich podávat zprávy bezpečnostnímu koordinátorovi;

| c) | pravidelně posuzovat přiměřenost bezpečnostních opatření na základě posouzení rizik. Za tímto účelem podávají bezpečnostnímu koordinátorovi zprávy zpravidla nejméně jednou za měsíc a kdykoli to považují ve výjimečných případech za nezbytné a předkládají náležitá doporučení a rady; |
| --- | --- |

c)

pravidelně posuzovat přiměřenost bezpečnostních opatření na základě posouzení rizik. Za tímto účelem podávají bezpečnostnímu koordinátorovi zprávy zpravidla nejméně jednou za měsíc a kdykoli to považují ve výjimečných případech za nezbytné a předkládají náležitá doporučení a rady;

| d) | plnit úkoly, jež jim jsou svěřeny podle těchto pravidel nebo podle bezpečnostní příručky; |
| --- | --- |

d)

plnit úkoly, jež jim jsou svěřeny podle těchto pravidel nebo podle bezpečnostní příručky;

| e) | plnit všechny další úkoly, jež jim svěří bezpečnostní koordinátor. |
| --- | --- |

e)

plnit všechny další úkoly, jež jim svěří bezpečnostní koordinátor.

2.   Bezpečnostní úředníci mají bezpečnostní prověrku náležitého stupně, který je nezbytný pro plnění jejich povinností a je v souladu s právními předpisy platnými v členských státech, jejichž jsou státními příslušníky.

Článek 7

Bezpečnostní příručka, postup a obsah

1.   Bezpečnostní příručku přijme správní rada po konzultaci s bezpečnostním výborem.

2.   Bezpečnostní příručka poskytne pokyny v oblasti řízení a bezpečnostní podporu v souladu s provozními požadavky a stanoví přístup Europolu k řízení bezpečnosti. Bezpečnostní příručka obsahuje

| a) | podrobná pravidla o bezpečnostních opatřeních, jež je třeba používat v rámci Europolu s cílem zajistit základní stupeň ochrany v souladu s čl. 10 odst. 1 těchto pravidel, přičemž tato opatření jsou založena na článku 35 a čl. 41odst. 2 rozhodnutí o Europolu s přihlédnutím k čl. 40 odst. 3 téhož rozhodnutí; |
| --- | --- |

a)

podrobná pravidla o bezpečnostních opatřeních, jež je třeba používat v rámci Europolu s cílem zajistit základní stupeň ochrany v souladu s čl. 10 odst. 1 těchto pravidel, přičemž tato opatření jsou založena na článku 35 a čl. 41odst. 2 rozhodnutí o Europolu s přihlédnutím k čl. 40 odst. 3 téhož rozhodnutí;

| b) | podrobná pravidla o bezpečnostních opatřeních souvisejících s jednotlivými stupni utajení Europolu a příslušnými soubory bezpečnostních opatření podle čl. 10 odst. 2 a 3. V bezpečnostní příručce se rovněž zohlední článek 46 rozhodnutí o Europolu. |
| --- | --- |

b)

podrobná pravidla o bezpečnostních opatřeních souvisejících s jednotlivými stupni utajení Europolu a příslušnými soubory bezpečnostních opatření podle čl. 10 odst. 2 a 3. V bezpečnostní příručce se rovněž zohlední článek 46 rozhodnutí o Europolu.

3.   V pravidelných intervalech nebo v případě významných změn se bezpečnostní příručka přezkoumá, aby byla i nadále zajištěna její vhodnost, přiměřenost a účinnost.

4.   Změny bezpečnostní příručky se přijmou postupem podle odstavce 1.

Článek 8

Bezpečnostní akreditace systémů

1.   Všechny systémy Europolu používané ke zpracování utajovaných informací Europolu jsou akreditovány správní radou po konzultaci s bezpečnostním výborem a po obdržení ujištění o účinném provádění požadovaných bezpečnostních opatření vyplývajících ze specifických bezpečnostních požadavků na systém (SSSR), rejstříku informačních rizik a všech dalších příslušných dokumentů. Subsystémy a vzdálené terminály či pracovní stanice musí být schváleny jako součást všech systémů, k nimž jsou připojeny.

2.   Požadavky SSSR přijímá a pozměňuje správní rada po konzultaci s bezpečnostním výborem. Požadavky SSSR splňují příslušná ustanovení bezpečnostní příručky.

Článek 9

Dodržování

1.   Všechny osoby v Europolu, jakož i všechny ostatní osoby, které se podílejí na činnostech souvisejících s Europolem a které podléhají zvláštní povinnosti zachování mlčenlivosti či důvěrnosti, dodržují bezpečnostní opatření stanovená v těchto pravidlech a v bezpečnostní příručce.

2.   Ředitel, styčné úřady a národní jednotky Europolu odpovídají za zajištění dodržování těchto pravidel a bezpečnostní příručky v souladu s odstavcem 1.

KAPITOLA III

OBECNÉ ZÁSADY

Článek 10

Základní stupeň ochrany, stupně utajení a soubory bezpečnostních opatření

1.   Všechny informace zpracované Europolem nebo jeho prostřednictvím, kromě informací, které jsou výslovně označeny jako veřejné nebo u kterých je jasně patrné, že jsou veřejné, podléhají v rámci Europolu a v členských státech základnímu stupni ochrany.

2.   V souladu s článkem 3 zajistí členské státy uplatňování základního stupně ochrany uvedeného v odstavci 1 prostřednictvím různých opatření v souladu s vnitrostátními právními předpisy, včetně povinnosti zachování mlčenlivosti a důvěrnosti, na základě omezení přístupu k informacím pro oprávněné zaměstnance, požadavků na ochranu osobních údajů a obecných technických a procedurálních opatření pro zachování bezpečnosti informací s přihlédnutím k čl. 41 odst. 2 rozhodnutí o Europolu.

3.   Informace vyžadující dodatečná bezpečnostní opatření podléhají stupni utajení Europolu, který nese specifické označení. Informace podléhají určitému stupni utajení pouze v nezbytně nutných případech a pouze po nezbytnou dobu.

4.   Použijí se tyto stupně utajení Europolu:

a)   „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“: tento stupeň je používán pro informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo být nevýhodné pro zájmy Europolu, EU nebo jednoho či více členských států;

b)   „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“: tento stupeň je používán pro informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo poškodit důležité zájmy Europolu, EU nebo jednoho či více členských států;

c)   „SECRET UE/EU SECRET“: tento stupeň je používán pro informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo vážně poškodit důležité zájmy Europolu, EU nebo jednoho či více členských států;

d)   „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“: tento stupeň je používán pro informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo způsobit mimořádně vážnou újmu důležitým zájmům Europolu, EU nebo jednoho či více členských států.

Tyto utajované informace a materiály nesou pod označení stupně utajení rovněž doplňkové označení („EUROPOL“), jež označuje místo původu v Europolu.

Každému stupni utajení Europolu odpovídá zvláštní soubor bezpečnostních opatření, která jsou prováděna v rámci Europolu. Soubory bezpečnostních opatření poskytují různé stupně ochrany v závislosti na obsahu informací a při zohlednění škodlivého účinku, jaký by na zájmy Europolu nebo členských států mohl mít neoprávněný přístup k informacím nebo jejich neoprávněné šíření nebo použití.

Jsou-li shromažďovány informace s různými stupni utajení, použije se stupeň utajení přinejmenším stejně vysoký, jako stupeň utajení používaný pro informace chráněné nejvyšším stupněm utajení. V každém případě může být souboru informací přidělen vyšší stupeň ochrany, než je stupeň každé z jeho částí.

Překladům utajovaných dokumentů je přidělen stejný stupeň utajení a podléhají stejné ochraně jako originál.

5.   K upřesnění dalších podmínek, jako je šíření informací omezené na zvláštní způsoby výměny informací, embargo a zvláštní šíření na základě „potřeby vědět“, lze použít výstražné označení. Toto výstražné označení musí být vymezeno v bezpečnostní příručce.

6.   Soubory bezpečnostních opatření obsahují různá opatření fyzické, technické, organizační nebo správní povahy, jak je stanoveno v bezpečnostní příručce.

Článek 11

Volba stupně utajení

1.   Členský stát poskytující informace Europolu odpovídá za volbu příslušného stupně utajení těchto informací v souladu s článkem 10. Při předávání informací Europolu je členský stát označí v příslušných případech stupněm utajení Europolu podle čl. 10 odst. 4.

2.   Při volbě stupně utajení členské státy zohlední klasifikaci informací podle svých vnitrostátních právních předpisů, požadavek operativní pružnosti potřebné pro náležité fungování Europolu a požadavek, aby utajování informací z oblasti vymáhání práva bylo výjimkou, a pokud tyto informace musí být utajovány, aby jim byl přidělen co nejnižší stupeň utajení.

3.   Pokud na základě informací, které již má k dispozici, dospěje Europol k závěru, že zvolený stupeň utajení je třeba změnit (např. snížit nebo zvýšit stupeň utajení nebo zvýšit stupeň utajení dokumentu, na nějž se původně vztahoval základní stupeň ochrany), informuje o tom dotyčný členský stát a snaží se dosáhnout dohody o náležitém stupni utajení. Bez této dohody Europol nestanoví, nezmění, nezvýší ani nesníží žádný stupeň utajení.

4.   Pokud jsou informace vytvořené Europolem založené na informacích poskytnutých členským státem nebo pokud takové informace obsahují, určí Europol po dohodě s dotyčným členským státem, zda je základní stupeň ochrany dostatečný nebo zda je nezbytné použít stupeň utajení Europolu.

5.   Pokud jsou informace vytvořeny samotným Europolem a nejsou založeny na informacích poskytnutých členským státem ani tyto informace neobsahují, určí Europol na základě kritérií stanovených bezpečnostním výborem příslušný stupeň utajení těchto informací. Europol tyto informace v případě potřeby příslušným způsobem označí.

6.   Členské státy a Europol v případě, kdy se informace také dotýkají důležitých zájmů jiného členského státu, konzultují s tímto členským státem ohledně toho, zda je třeba těmto informacím přidělit stupeň utajení a pokud ano, který stupeň by se měl použít.

Článek 12

Změna stupně utajení

1.   Členský stát, který poskytl Europolu informace, může kdykoli požádat o změnu zvoleného stupně utajení, včetně zrušení nebo zvýšení tohoto stupně utajení. Europol je povinen změnit, zvýšit nebo snížit stupeň utajení v souladu s přáním dotyčného členského státu.

2.   Jakmile to okolnosti dovolí, požádá dotyčný členský stát, aby byl příslušný stupeň utajení snížen nebo zcela zrušen.

3.   Členský stát poskytující Europolu informace může určit dobu, po kterou bude platit zvolený stupeň utajení, jakož i jakoukoli změnu stupně utajení po uplynutí této doby.

4.   Pokud základní stupeň ochrany nebo stupeň utajení určil Europol podle čl. 11 odst. 4, pozmění Europol základní stupeň ochrany nebo stupeň utajení pouze po dohodě s dotčenými členskými státy.

5.   Pokud nebo stupeň utajení určil Europol podle čl. 11 odst. 5, může Europol změnit nebo zrušit stupeň utajení, kdykoli to považuje za nezbytné.

6.   Pokud informace, jejichž stupeň utajení je změněn v souladu s tímto článkem, již byly poskytnuty jiným členským státům, informuje Europol příjemce o změně stupně utajení.

Článek 13

Zpracování, přístup a bezpečnostní prověrky

1.   V rámci Europolu je přístup k informacím a jejich držení omezeno na osoby, které musí být s takovými informacemi seznámeny nebo s nimi musí nakládat z důvodu svých funkcí nebo povinností. Osoby pověřené zpracováním informací musí mít odpovídající bezpečnostní prověrku; rovněž absolvují zvláštní odbornou přípravu.

2.   U všech osob, které mohou mít přístup k informacím podléhajícím stupni utajení a zpracovávaným Europolem, je provedena bezpečnostní prověrka v souladu s čl. 40 odst. 2 rozhodnutí o Europolu a s bezpečnostní příručkou. Na základě výsledků bezpečnostní prověrky a s výhradou ustanovení bezpečnostní příručky udělí bezpečnostní koordinátor oprávnění osobám prověřeným na příslušné vnitrostátní úrovni, které z důvodu své funkce nebo povinností musí být seznámeny s informacemi podléhajícími stupni utajení Europolu. Oprávnění podléhá pravidelnému přezkumu bezpečnostním koordinátorem. Bezpečnostní koordinátor může oprávnění okamžitě odejmout, existují-li pro to oprávněné důvody. Bezpečnostní koordinátor rovněž odpovídá za zajištění provádění odstavce 3.

3.   K informacím podléhajícím stupni utajení nemají v žádném případě přístup osoby, jimž nebyla udělena bezpečnostní prověrka příslušného stupně. Bezpečnostní koordinátor však po konzultaci s bezpečnostním úředníkem může výjimečně

| a) | poskytnout konkrétní a omezené oprávnění osobám prověřeným na stupni „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“, aby měly přístup ke konkrétním informacím se stupněm utajení až do úrovně„SECRET UE/EU SECRET“, pokud z důvodu své funkce nebo svých povinností musí být v určitém konkrétním případě seznámeny s informacemi podléhajícími vyššímu stupni utajení Europolu, nebo |
| --- | --- |

a)

poskytnout konkrétní a omezené oprávnění osobám prověřeným na stupni „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“, aby měly přístup ke konkrétním informacím se stupněm utajení až do úrovně„SECRET UE/EU SECRET“, pokud z důvodu své funkce nebo svých povinností musí být v určitém konkrétním případě seznámeny s informacemi podléhajícími vyššímu stupni utajení Europolu, nebo

| b) | udělit dočasné oprávnění k přístupu k utajovaným informacím na dobu nepřesahující šest měsíců, dokud nebude znám výsledek bezpečnostní prověrky uvedené v odstavci 2, pokud je to v zájmu Europolu a poté, co uvědomí vnitrostátní příslušné orgány a do tří měsíců od nich neobdrží odpověď. O udělení tohoto dočasného oprávnění informuje bezpečnostní koordinátor dotyčné vnitrostátní příslušné orgány. Udělení dočasného oprávnění neumožňuje přístup k informacím se stupněm utajení „SECRET UE/EU SECRET“ a vyšším. |
| --- | --- |

b)

udělit dočasné oprávnění k přístupu k utajovaným informacím na dobu nepřesahující šest měsíců, dokud nebude znám výsledek bezpečnostní prověrky uvedené v odstavci 2, pokud je to v zájmu Europolu a poté, co uvědomí vnitrostátní příslušné orgány a do tří měsíců od nich neobdrží odpověď. O udělení tohoto dočasného oprávnění informuje bezpečnostní koordinátor dotyčné vnitrostátní příslušné orgány. Udělení dočasného oprávnění neumožňuje přístup k informacím se stupněm utajení „SECRET UE/EU SECRET“ a vyšším.

4.   Toto oprávnění se neudělí, pokud členský stát při předávání dotyčných informací uvedl, že v případě těchto informací se neuplatní volnost rozhodování bezpečnostního koordinátora podle odstavce 3.

Článek 14

Třetí strany

Při uzavírání dohod o důvěrnosti se třetími stranami nebo při uzavírání dohod podle čl. 22 odst. 4 a čl. 23 odst. 7 rozhodnutí o Europolu vezme Europol v úvahu zásady stanovené v těchto pravidlech a v bezpečnostní příručce, jež je třeba odpovídajícím způsobem uplatňovat v případě informací, které se s těmito třetími stranami vyměňují.

KAPITOLA IV

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 15

Vstup v platnost

Správní rada posoudí všechny případné návrhy změn těchto pravidel, aby je mohla přijmout Rada postupem podle čl. 40 odst. 1 rozhodnutí o Europolu.

Článek 16

Přezkum pravidel

Tato pravidla vstupují v platnost dnem 1. ledna 2010.

V Bruselu dne 30. listopadu 2009.

Za Radu

předsedkyně

B. ASK

---

(1)  Úř. věst. L 121, 15.5.2009, s. 37.

1

---

PŘÍLOHA

SROVNÁVACÍ TABULKA KLASIFIKACÍ STUPŇŮ UTAJENÍ

| Rovnocennost stupňů utajení |
| --- |
| Europol (1) | TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET | SECRET UE/EU SECRET | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL | RESTREINT UE/EU RESTRICTED |
| Belgie | Très Secret
  Zeer Geheim | Secret
  Geheim | Confidentiel
  Vertrouwelijk | Diffusion restreinte
  Beperkte verspreiding |
| Bulharsko | СТРОГО СЕКРЕТНО | СЕКРЕТНО | ПОВЕРИТЕЛНО | ЗА СЛУЖЕБНО ПОЛЗВАНЕ |
| Česká republika | Přísně tajné | Tajné | Důvěrné | Vyhrazené |
| Dánsko | Yderst hemmeligt | Hemmeligt | Fortroligt | Til tjenestebrug |
| Německo | Streng geheim | Geheim | VS — Vertraulich | VS — Nur für den Dienstgebrauch |
| Estonsko | Täiesti Salajane | Salajane | Konfidentsiaalne | Piiratud |
| Irsko | Top Secret | Secret | Confidential | Confidential |
| Řecko | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Španělsko | Secreto | Reservado | Confidencial | Difusión Limitada |
| Francie | Très Secret Défense | Secret Défense | Confidentiel Défense | |
| Itálie | Segretissimo | Segreto | Riservatissimo | Riservato |
| Kypr | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Lotyšsko | Sevišķi slepeni | Slepeni | Konfidenciāli | Dienesta vajadzībām |
| Litva | Visiškai slaptai | Slaptai | Konfidencialiai | Riboto naudojimo |
| Lucembursko | Très secret | Secret | Confidentiel | Diffusion restreinte |
| Maďarsko | Szigorúan titkos! | Titkos! | Bizalmas! | Korlátozott terjesztésű! |
| Malta | L-Ghola Segretezza | Sigriet | Kunfidenzjali | Ristrett |
| Nizozemsko | BE Zeer geheim | STG Zeer geheim | STG Confidentieel | Vertrouwelijk |
| Rakousko | Streng geheim | Geheim | Vertraulich | Eingeschränkt |
| Polsko | Ściśle Tajne | Tajne | Poufne | Zastrzeżone |
| Portugalsko | Muito Secreto | Secreto | Confidencial | Reservado |
| Rumunsko | Strict secret de importanță deosebită | Strict secret | Secret | Secret de serviciu |
| Slovinsko | Strogo tajno | Tajno | Zaupno | Interno |
| Slovensko | Prísne tajné | Tajné | Dôverné | Vyhradené |
| Finsko | Erittäin salainen | Salainen | Luottamuksellinen | Viranomaiskäyttö |
| Švédsko | Kvalificerat hemlig | Hemlig | Hemlig | Hemlig |
| Spojené království | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |

Rovnocennost stupňů utajení

Europol (1)

TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET

SECRET UE/EU SECRET

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL

RESTREINT UE/EU RESTRICTED

Belgie

Très Secret

Zeer Geheim

Secret

Geheim

Confidentiel

Vertrouwelijk

Diffusion restreinte

Beperkte verspreiding

Bulharsko

СТРОГО СЕКРЕТНО

СЕКРЕТНО

ПОВЕРИТЕЛНО

ЗА СЛУЖЕБНО ПОЛЗВАНЕ

Česká republika

Přísně tajné

Tajné

Důvěrné

Vyhrazené

Dánsko

Yderst hemmeligt

Hemmeligt

Fortroligt

Til tjenestebrug

Německo

Streng geheim

Geheim

VS — Vertraulich

VS — Nur für den Dienstgebrauch

Estonsko

Täiesti Salajane

Salajane

Konfidentsiaalne

Piiratud

Irsko

Top Secret

Secret

Confidential

Confidential

Řecko

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Španělsko

Secreto

Reservado

Confidencial

Difusión Limitada

Francie

Très Secret Défense

Secret Défense

Confidentiel Défense

Itálie

Segretissimo

Segreto

Riservatissimo

Riservato

Kypr

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Lotyšsko

Sevišķi slepeni

Slepeni

Konfidenciāli

Dienesta vajadzībām

Litva

Visiškai slaptai

Slaptai

Konfidencialiai

Riboto naudojimo

Lucembursko

Très secret

Secret

Confidentiel

Diffusion restreinte

Maďarsko

Szigorúan titkos!

Titkos!

Bizalmas!

Korlátozott terjesztésű!

Malta

L-Ghola Segretezza

Sigriet

Kunfidenzjali

Ristrett

Nizozemsko

BE Zeer geheim

STG Zeer geheim

STG Confidentieel

Vertrouwelijk

Rakousko

Streng geheim

Geheim

Vertraulich

Eingeschränkt

Polsko

Ściśle Tajne

Tajne

Poufne

Zastrzeżone

Portugalsko

Muito Secreto

Secreto

Confidencial

Reservado

Rumunsko

Strict secret de importanță deosebită

Strict secret

Secret

Secret de serviciu

Slovinsko

Strogo tajno

Tajno

Zaupno

Interno

Slovensko

Prísne tajné

Tajné

Dôverné

Vyhradené

Finsko

Erittäin salainen

Salainen

Luottamuksellinen

Viranomaiskäyttö

Švédsko

Kvalificerat hemlig

Hemlig

Hemlig

Hemlig

Spojené království

Top Secret

Secret

Confidential

Restricted

---

(1)  Pod označení stupně utajení se doplní označení „Europol“.

---

IV Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

Smíšený výbor EHP

| 17.12.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/23

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 191/08/KOL

ze dne 17. března 2008

o neplacených pracovních silách v oblasti výzkumu a vývoje (Norsko)

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (1),

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (2), a zejména na články 61 až 63 a protokol 26 této dohody,

s ohledem na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (3), a zejména na článek 24 této dohody,

s ohledem na čl. 1 odst. 2 a 3 části I a čl. 4 odst. 4, článek 6 a čl. 7 odst. 4 části II protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru,

s ohledem na pokyny úřadu ke státní podpoře (4) pro použití a výklad článků 61 a 62 Dohody o EHP, a zejména na část týkající se podpory výzkumu, vývoje a inovací,

s ohledem na rozhodnutí úřadu č. 59/06/KOL ze dne 8. března 2006 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení podle čl. 1 odst. 2 části I a článku 6 části II protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru,

poté, co vyzval zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (5),

vzhledem k těmto důvodům:

I.   SKUTEČNOSTI

1.   POSTUP

Dopisem mise Norska při Evropské unii ze dne 14. října 2005, jehož součástí byl dopis norského ministerstva obchodu a průmyslu ze dne 5. října 2005, které byly obdrženy a zaevidovány úřadem dne 17. října 2005 (případ č. 346675), oznámily norské orgány podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru návrh nového režimu státní podpory pro neplacené pracovní síly při výkonu činností v oblasti výzkumu a vývoje. Na navrhovaný režim se dále odkazuje jako na „režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji“.

Dopisem ze dne 8. března 2006 (případ č. 364666) a po výměně různé korespondence (6) úřad norské orgány informoval, že se s ohledem na režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji rozhodl zahájit řízení podle článku 6 části II protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru a vyzval je, aby předložily své připomínky k tomuto rozhodnutí.

Dopisem mise Norska při Evropské unii ze dne 19. dubna 2006, jehož součástí byly dopisy ministerstva státní správy a reformy a ministerstva obchodu a průmyslu ze dne 11., resp. 7. dubna 2006, předložily norské orgány své připomínky. Úřad dopis obdržel a zaevidoval dne 20. dubna 2006 (případ č. 370829).

Rozhodnutí č. 59/06/KOL o zahájení formálního vyšetřovacího řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie a dodatku EHP (7). Úřad zúčastněné strany vyzval, aby předložily připomínky. Úřad neobdržel žádné připomínky zúčastněných stran.

Dopisem předaným elektronicky dne 15. února 2008 ministerstvem státní správy a reformy (případ č. 465311) norské orgány konsolidovaly informace předané na základě neformálních kontaktů prostřednictvím telefonických rozhovorů a elektronické pošty v průběhu roku 2007 a ledna 2008.

2.   POPIS NAVRHOVANÉHO OPATŘENÍ

2.1   CÍL, PRÁVNÍ ZÁKLAD A FUNGOVÁNÍ REŽIMU PODPORY PRO NEPLACENÉ PRACOVNÍ SÍLY VE VÝZKUMU A VÝVOJI

Podle přípravných legislativních prací se zdá, že celkovým cílem režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji je stimulovat zvýšení investic do výzkumu a vývoje prováděného malými společnosti, jakými jsou například podnikatelé – fyzické osoby a obchodní společnosti s jedním společníkem (8). Konkrétněji, cílem nového režimu je stimulovat úsilí jednotlivců ve společnostech zaměřených na výzkum a vývoj, které jsou v počáteční fázi často závislé na zdrojích pracovních sil, jež nelze zaplatit. Norské orgány pokládají společnosti zaměřené na výzkum a vývoj za důležité pro vytváření hodnoty odvozené z výzkumu, jakož i pro inovace.

Norské orgány podrobněji vysvětlily, že zavedení režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji bylo podníceno skutečností, že podle stávajícího „režimu Skattefunn“ (9) není možné podporovat neplacené pracovní síly při výkonu činností v oblasti výzkumu a vývoje prováděného podnikateli a obchodními společnostmi s jedním společníkem kvůli skutečnosti, že režim Skattefunn představuje režim daňových odpočtů (10). V tomto ohledu orgány objasnily, že v rámci režimu Skattefunn je podpora poskytována činnostem ve výzkumu a vývoji v podobě daňového odpočtu (nebo daňového dobropisu), kdy je určitá částka odpovídající danému procentu způsobilých nákladů odečtena od částky, kterou má společnost zaplatit jako daň. Norské orgány se však domnívaly, že není v souladu s obecnými daňovými právními předpisy odečíst od částky, jež má být zaplacena jako daň, určitou částku, která není založena na skutečných způsobilých nákladech, nýbrž na neplacené pracovní síle, tj. „nákladech“, které nevznikly v tom smyslu, že nebyl vyplacen žádný plat a v účetnictví podniku není nic vykázáno. Na tomto základě se usuzovalo, že náklady na neplacené pracovní síly nelze v rámci režimu Skattefunn považovat za způsobilé náklady.

V této souvislosti norské orgány navrhly vytvořit režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji, podle něhož má být finanční podpora poskytována neplaceným pracovním silám vykonávajícím činnosti v oblasti výzkumu a vývoje ve formě grantů, které jsou osvobozeny od daně. Norské orgány považují režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji za úpravu nebo doplněk stávajícího režimu Skattefunn.

V oznámení norské orgány rovněž objasnily, že mnoho společností má projekty, které byly schváleny v rámci režimu Skattefunn, s ohledem na něž však nemohly následně využít daňového odpočtu (nebo musely vrátit částku odpovídající přiznanému daňovému odpočtu) kvůli skutečnosti, že se na projektech podílely neplacené pracovní síly. Norské orgány se proto rozhodly zavést „režim náhrad“ za účelem odškodnění společností za finanční ztráty, které byly způsobeny jejich projektům v oblasti výzkumu a vývoje v období 2002–2004 v důsledku skutečnosti, že se na neplacené pracovní síly nemohl režim Skattefunn vztahovat (11). V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení s ohledem na režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji úřad zastával názor, že podpora poskytnutá podnikům v rámci režimu náhrad je způsobilá jako podpora de minimis podle „nařízení o podpoře de minimis“ (12). Režim náhrad nebyl součástí formálního vyšetřovacího řízení.

V původním návrhu rozpočtu norské vlády pro norský parlament (13), jenž byl schválen v doporučení parlamentního výboru parlamentu (14), vláda navrhla vyčlenit na režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji a na režim náhrad celkem 70 milionů NOK (15). Do rozhodnutí úřadu nebyly v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji vyplaceny žádné finanční prostředky, norské orgány však objasnily, že roční rozpočet režimu má být podle očekávání nejvýše přibližně 50 milionů NOK (16).

Současně s přijetím původního rozpočtu pro režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji norský parlament přijal dne 17. června 2005 návrh na změnu norského zákona o zdanění majetku a příjmu zavedením ustanovení o daňovém zacházení a stropech s ohledem na finanční prostředky, jež mají být poskytnuty v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji (dále jen „daňový zákon pro režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji“) (17).

Kromě schválení rozpočtu a daňového zákona pro režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji vydalo norské ministerstvo obchodu a průmyslu předlohu pokynů k provádění režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji (dále jen „pokyny k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji“) (18). Předloha pokynů stanoví, že subjektem zodpovědným za spravování a provádění režimu bude „Norges forskningsråd“ (Norská rada pro výzkum).

Podle pokynů k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji se zdá, že způsobilé projekty musí zahrnovat činnosti v oblasti výzkumu a vývoje prováděné jednotlivci, kteří za svou práci nedostávají žádný plat ani jinou náhradu. Režim se nevztahuje na jednotlivce, kteří dostávají platbu z jiných veřejných zdrojů (19).

Podle pokynů k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji jsou způsobilými projekty:

| i) | projekty, které zahrnují plánovitý výzkum nebo kritické šetření zaměřené na získání nových poznatků a dovedností pro vývoj nových výrobků, postupů nebo služeb nebo ke značnému zdokonalení stávajících výrobků, postupů nebo služeb. Zahrnují vytváření dílčích částí složitých systémů nezbytných pro takovýto výzkum, zejména pro obecné ověřování technologie, kromě prototypů, na něž se vztahuje možnost ii) (20), a |
| --- | --- |

i)

projekty, které zahrnují plánovitý výzkum nebo kritické šetření zaměřené na získání nových poznatků a dovedností pro vývoj nových výrobků, postupů nebo služeb nebo ke značnému zdokonalení stávajících výrobků, postupů nebo služeb. Zahrnují vytváření dílčích částí složitých systémů nezbytných pro takovýto výzkum, zejména pro obecné ověřování technologie, kromě prototypů, na něž se vztahuje možnost ii) (20), a

| ii) | projekty, jejichž cílem je poskytování nových informací, poznatků nebo zkušeností, o nichž se předpokládá, že budou podnikem využity v souvislosti s vývojem nových nebo lepších výrobků, služeb nebo výrobních postupů. Podle režimu jsou mimoto způsobilými činnostmi rovněž činnosti, jsou-li výsledky aplikovaného výzkumu převedeny do plánu, projektu nebo návrhu nových zdokonalených výrobků, služeb nebo výrobních postupů, jakož i vývoje prvního prototypu nebo pilotního projektu, které nelze obchodně využít (21). |
| --- | --- |

ii)

projekty, jejichž cílem je poskytování nových informací, poznatků nebo zkušeností, o nichž se předpokládá, že budou podnikem využity v souvislosti s vývojem nových nebo lepších výrobků, služeb nebo výrobních postupů. Podle režimu jsou mimoto způsobilými činnostmi rovněž činnosti, jsou-li výsledky aplikovaného výzkumu převedeny do plánu, projektu nebo návrhu nových zdokonalených výrobků, služeb nebo výrobních postupů, jakož i vývoje prvního prototypu nebo pilotního projektu, které nelze obchodně využít (21).

Norské orgány uvedly, že tyto definice způsobilých projektů v oblasti výzkumu a vývoje jsou shodné s definicemi způsobilých projektů v oblasti výzkumu a vývoje v rámci stávajícího režimu Skattefunn. V praxi norské orgány odkazují na způsobilé projekty v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji jako na projekty, které splňují „kritéria režimu Skattefunn“ nebo které byly schváleny v rámci režimu Skattefunn (22).

Jak bylo uvedeno výše, režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji bude spravovat a provádět Norská rada pro výzkum. Tento subjekt je rovněž sekretariátem a řídícím orgánem, který posuzuje, které projekty jsou způsobilé v rámci režimu Skattefunn (23). Norské orgány objasnily, že skutečnost, že způsobilé činnosti v oblasti výzkumu a vývoje jsou vymezeny stejně v rámci režimu Skattefunn i režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji a že řídící orgán, který posuzuje, zda jsou projekty způsobilé, je v rámci obou režimů stejný, znamená, že pro účely provádění jsou oba režimy úzce koordinovány. V tomto ohledu záměrem je, aby žadatelé, kteří žádají o podporu pro způsobilé činnosti v oblasti výzkumu a vývoje, museli vyplnit pouze jeden formulář žádosti, v němž si žadatel může vybrat, zda je podpora požadována pro placené a/nebo neplacené pracovní síly při výkonu příslušných činností v oblasti výzkumu a vývoje (24). Finanční podpora, jež má být poskytnuta v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji, bude vzata v úvahu v případě, že žadatelé požadují podporu rovněž v rámci režimu Skattefunn a celková podpora bude podléhat maximální výši podpory v rámci posledně uvedeného režimu (25). Podle norských orgánů je jediným rozdílem mezi oběma režimy druh způsobilých nákladů (tj. placené pracovní síly oproti neplaceným pracovním silám) a forma, jakou je podpora poskytnuta (tj. daňový odpočet na rozdíl od grantu osvobozeného od daně).

Norské orgány mimoto uvedly, že aby byly projekty způsobilé v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly v oblasti výzkumu a vývoje, nesmí být zahájeny před podáním žádosti o podporu (26).

2.2   PŘÍJEMCI

V oznámení norské orgány objasnily, že režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji je otevřený všem daňovým poplatníkům s daňovou povinností v Norsku, včetně všech podniků bez ohledu na jejich velikost, odvětví a region (27). Režim mohou využít rovněž podniky, které se účastní společně projektu založeného na spolupráci (28).

Norské orgány vysvětlily, že důvodem toho, že režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji zahrnuje střední a velké podniky, bylo zachovat soulad s podmínkami režimu Skattefunn (který je dostupný všem podnikům bez ohledu na velikost). Norské orgány v této souvislosti uvedly, že „to je rovněž důvodem, proč ve vymezení příjemců režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji nejsou formálně diskriminovány větší podniky“ (zdůraznění přidáno) (29).

Norské orgány rovněž objasnily, že v praxi má být režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji zaměřen pouze na podnikatele – fyzické osoby a obchodní společnosti s jedním společníkem: „I když režim zahrnuje podniky všech velikostí, samotná povaha režimu (podpora pro neplacené pracovní síly) znamená, že motivační účinek bude nejvýznamnější u podnikatelů – fyzických osob a obchodních společností s jedním společníkem“ (30). Ve stejném duchu orgány uvedly, že režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji je „...zaměřen především na nově zřízené podniky založené na technologiích, které nemohou vyplácet mzdu jednotlivcům vykonávajícím činnosti v oblasti výzkumu a vývoje“ a „jelikož režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji poskytuje podporu neplaceným pracovním silám provádějícím výzkum a vývoj, které za svou práci nedostávají žádný plat nebo jinou náhradu, režim nebude mít význam pro běžné střední a velké společnosti“ (31).

Na tomto základě norské orgány uvedly, že „společnosti s ročním obratem nebo bilanční sumou roční rozvahy odpovídající definici ESA pro střední podniky v praxi podporu pro neplacené pracovní síly neobdrží“ (32). Orgány dodaly, že „větší společnosti obvykle využívají k vykonávání skutečné činnosti v oblasti výzkumu a vývoje v rámci projektu Skattefunn zaměstnané a placené pracovníky v oblasti výzkumu a vývoje“ a „náklady na platy těchto zaměstnanců budou způsobilé pro vrácení daně v rámci režimu Skattefunn, tyto společnosti proto nemají potřebu ani základ, aby žádaly o subvence z režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji“ (33).

Norské orgány rovněž uvedly, že vzhledem k tomu, že maximální výše podpory pro způsobilý projekt je stejná bez ohledu na to, zda je podpora poskytnuta výhradně v podobě daňového odpočtu v rámci režimu Skattefunn, nebo kombinace daňového odpočtu a grantu v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji, pro velké společnosti neexistuje žádná pobídka, aby získaly podporu z obou režimů.

V důsledku toho norské orgány dopisem ze dne 15. února 2008 (případ č. 465311) úřad informovaly, že „režim je formálně omezen na definici úřadu pro malé podniky a mikropodniky“.

2.3   ZPŮSOBILÉ NÁKLADY A MÍRA PODPORY

Norské orgány oznámily, že v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji se způsobilé výdaje skládají z nákladů na neplacené pracovní síly ve vztahu k způsobilému projektu (34). Pokud jde o stanovení příslušné hodinové sazby (sazeb) za neplacenou práci, norské orgány objasnily, že vzhledem k tomu, že se formální kvalifikace jednotlivce neodráží vždy v jeho schopnosti provádět projekty v oblasti výzkumu a vývoje, je obtížné stanovit zvláštní sazby, které by odpovídaly příslušnému vzdělání, zkušenostem a oblasti práce. Proto bylo rozhodnuto používat pro výpočet podpory v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji jednu společnou hodinovou sazbu.

Hodinová sazba navrhovaná norskými orgány je založena na výpočtu 1,6 ‰ nominálního ročního platu pracovníka v průmyslu za rok 2005 (348 300 NOK) (35), což vede k hodinové sazbě ve výši 557,28 NOK, která byla pro zjednodušení zaokrouhlena na 500 NOK. Hodinová sazba ve výši 500 NOK může podle celkového vývoje mezd podléhat úpravě ministerstva obchodu a průmyslu.

Metodika výpočtu hodinové sazby (jako 1,6 ‰ nominálního ročního platu) byla vypracována Norskou radou pro výzkum. V této souvislosti norské orgány objasnily, že hodinová sazba za práci může být ve skutečnosti snadno zjištěna pouhým odkazem na průměrný roční plat (na základě statistických údajů) a průměrný počet odpracovaných hodin ročně. V zájmu zjednodušení poskytování podpory pro činnosti v oblasti výzkumu a vývoje však Norská rada pro výzkum chtěla jít dále. Vypracovala proto metodiku, podle niž hodinová sazba zahrnuje nejen i) samotné mzdové náklady, nýbrž rovněž ii) „ostatní provozní náklady“ vypočtené na zaměstnance a skládající se z a) sociálních nákladů spojených s platem (například příspěvky na důchodové a sociální pojištění atd.); b) nákladů na používání zařízení zaměstnancem (např. používání telefonu, počítače/zařízení informačních technologií, rozmnožovacího stroje atd.); c) celkových režijních nákladů na elektřinu, vytápění, pronájem kancelářských prostor, jídelnu a obsluhující personál a dočasné využívání pomocných pracovníků a d) nákladů na pronájem/pořízení přístrojů a kancelářských potřeb.

Hodinová sazba za „neplacenou práci“ zahrnuje proto nejen samotné mzdové náklady, nýbrž rovněž „ostatní provozní náklady“ na zaměstnance (36).

Ke stanovení metodiky Norská rada pro výzkum provedla přezkum účetnictví řady norských podniků, z něhož vyplynulo, že průměrně jsou roční provozní náklady 1,8krát vyšší než roční mzdové náklady (včetně sociálních nákladů) (37). Po úpravě ročních mzdových nákladů o skutečnost, že zahrnují sociální náklady (odpovídající 40 % platu), byly průměrné provozní náklady 2,52krát vyšší než samotné mzdové náklady. Vydělením tohoto údaje průměrným počtem odpracovaných hodin ročně (1 500) (38) činily provozní náklady (měřeno na hodinovém základě) 1,68 ‰ (zaokrouhleno na 1,6 ‰) násobek samotných ročních mzdových nákladů. V souladu s tím je metodika taková, že se hodinová sazba za neplacenou práci (zahrnující samotné mzdové náklady a „ostatní provozní náklady“) vypočte jako 1,6 ‰ příslušného ročního platu.

V pokynech k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji se stanoví, že způsobilé náklady na neplacené pracovní síly podléhají stanovenému stropu ve výši 2 milionů NOK ročně na podnik (39).

Co se týká kontrolních opatření, náklady na neplacené pracovní síly a ostatní náklady projektu musí pro každou žádost o grant osvědčit účetní (40). I když se důkazy o vzniku „ostatních provozních nákladů“ ověřují prostřednictvím faktur, norské orgány objasnily, že vzhledem k tomu, že neexistují doklady o nahlášených hodinách neplacené práce, společnosti musí zaznamenávat datum, úkol, počet vynaložených hodin a jméno příslušného jednotlivce. U projektů, na nichž se podílí více osob, musí být záznamy podepsány jak jednotlivcem, který odvedl neplacenou práci, tak i osobou odpovědnou za projekt. Vykázaný počet hodin může Norská rada pro výzkum snížit, pokud v průběhu řízení zjistila, že nahlášený počet hodin není správný.

V pokynech k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji se stanoví, že granty udělené v rámci režimu podléhají prahovým hodnotám stanoveným v § 16–40 norského zákona o zdanění majetku a příjmu (41). Toto ustanovení je základem režimu Skattefunn a stanoví, že v případě malých a středních podniků je přípustná míra podpory do výše 20 %.

V oznámení norské orgány poskytly informace o hrubých mírách podpory ve výši 27,8 % pro malé a střední podniky (42). Podpora v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji se vyplácí formou grantu, který odpovídá 20 % způsobilých nákladů (43). Podle daňového zákona k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji jsou však granty osvobozeny od daně z příjmu právnických osob, jejíž sazba v současnosti činí 28 %. Grant nepodléhající dani ve výši 20 % způsobilých nákladů proto odpovídá zdanitelnému grantu ve výši 27,8 % těchto nákladů. Hrubá míra podpory proto činí 27,8 %.

Granty poskytnuté v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji se posuzují ve spojení s podporou poskytnutou v rámci režimu Skattefunn a podpora v rámci prvního režimu se bere v úvahu při výpočtu limitů v rámci druhého režimu. Podle režimu Skattefunn nesmí celková výše podpory pro malé a střední podniky překročit 20 % způsobilých nákladů, které nesmí být vyšší než 4 miliony NOK na podnik a rok. Pokud celková výše finanční podpory překročí limity stanovené v rámci režimu Skattefunn, daňový odpočet se odpovídajícím způsobem sníží. Norské orgány objasnily, že těmito limity však není dotčena skutečnost, že náklady přiřazené neplacené práci musí být v každém případě v rámci zmíněného stropu ve výši 2 milion NOK na podnik a rok. Orgány rovněž vysvětlily, že pokud projekt obdrží granty v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji a veřejnou podporu z jiných zdrojů vyjma režimu Skattefunn, která společně překročí limit pro celkovou podporu, dojde ke snížení podpory poskytnuté v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji.

2.4   ROZPOČET A DOBA TRVÁNÍ

Jak bylo uvedeno výše, norské orgány přepokládají, že budoucí rozpočet pro režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji bude činit nejvýše přibližně 50 milionů NOK ročně.

Režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji byl oznámen jako časově neomezený. Dopisem ze dne 15. února 2008 (případ č. 465311) však norské orgány uvedly, že maximální doba trvání režimu bude spojena s dobou trvání stávajících pokynů ke státní podpoře výzkumu, vývoje a inovací (dále jen „pokyny pro výzkum, vývoj a inovace“), jejichž platnost skončí dne 31. prosince 2013. Norským orgánům je známo, že delší dobu trvání režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji je nutno znovu oznámit.

3.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

Úřad zahájil formální vyšetřovací řízení na základě předběžného zjištění, že režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji zahrnuje státní podporu, s ohledem na niž existují pochybnosti, zda by mohla být považována za slučitelnou s Dohodou o EHP. Jednou z obav úřadu bylo to, zda by míry podpory v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji mohly překročit míry podpory stanovené v pokynech ke státní podpoře (44). Granty, které lze poskytnout v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji, jsou osvobozeny od daně, změna sazby daně proto může vést k vyšší míře podpory. Jelikož náklady na „neplacenou práci“ ve skutečnosti nevznikají, úřad pochyboval, zda by je bylo možno považovat za způsobilé podle těchto pokynů. V tomto ohledu úřad přihlížel ke skutečnosti, že podle šestého rámcového programu Společenství pro výzkum není podpora „neplacené“ práce povolena. Úřad měl rovněž pochybnosti, co se týká nezbytného motivačního účinku.

4.   PŘIPOMÍNKY NORSKÝCH ORGÁNŮ

Norské orgány objasnily, že pokud se zvýší sazba daně, grant v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji bude v případě potřeby snížen, aby bylo zajištěno, že míra podpory nepřekročí maximální míry podpory stanovené v pokynech pro výzkum, vývoj a inovace. Norské orgány toto tvrzení zakládají na posledním odstavci oddílu 2 pokynů k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji, který v překladu do češtiny stanoví, že „při posuzování celkového veřejného financování projektu se grant [pro neplacené pracovní síly] započítává stejně jako daňový odpočet. Pokud celkové veřejné financování projektu překročí [strop] pro povolenou podporu podle pravidel ESA, daňový odpočet se sníží. Pokud podpora pro neplacené pracovní síly vede sama o sobě k překročení limitu pro celkovou povolenou podporu, sníží se grant pro neplacené pracovní síly“ (45).

Pokud jde o tvrzení, že „fyzické osoby nesmí účtovat žádné mzdové náklady v souvislosti s jejich osobní účastí na projektu“, uvedené v šestém rámcovém programu Společenství pro výzkum, norské orgány uvedly, že se pojem „fyzické osoby“ vztahuje na zaměstnance univerzit/vysokých škol, kteří dostávají plat od výzkumné instituce (na rozdíl od obchodní společnosti s jedním společníkem). Jelikož tyto osoby nejsou v žádném případě způsobilé pro podporu v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji, norské orgány považují odkaz na šestý rámcový program Společenství pro výzkum za nepodstatný.

Co se týká navrhované hodinové sazby, norské orgány poukázaly na to, že výchozím bodem pro výpočet hodinové sazby ve výši 500 NOK je nominální roční plat pracovníka v průmyslu, který je mnohem nižší než nominální roční plat pracovníků v oblasti výzkumu a vývoje. Jelikož úroveň vzdělání v obchodních společnostech s jedním společníkem a u podnikatelů fyzických osob obvykle odpovídá vyšší úrovni vzdělání pracovníků v oblasti výzkumu a vývoje, bylo by možno výpočet hodinové sazby pro účely režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji založit na vyšším platu pro stavební inženýry. V roce 2005 tento plat činil 460 000 NOK nebo 530 000 NOK (podle toho, zda zaměstnanci mají pětileté nebo desetileté zkušenosti), což by vedlo k hodinové sazbě ve výši 772,80 NOK či 890,40 NOK (46). Na základě toho norské orgány uváděly, že vzhledem k tomu, že výpočet hodinové sazby byl navržen na základě mnohem nižšího nominálního ročního platu pro pracovníky v průmyslu, je hodinová sazba zachována na minimální úrovni.

Pokud jde o motivační účinek, norské orgány tvrdily, že vzhledem k tomu, že pro nově založené podniky je hotovost vážným problémem, motivační účinek se u hlavní cílové skupiny režimu, tj. malých podnikatelů a obchodních společností s jedním společníkem, objeví automaticky.

II.   POSOUZENÍ

1.   EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY VE SMYSLU ČL. 61 ODST. 1 DOHODY O EHP

Ustanovení čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP uvádí:

„Nestanoví-li tato dohoda jinak, jsou podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody.“

Aby opatření představovalo státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, musí splňovat čtyři kumulativní kritéria: i) opatření musí příjemcům poskytovat hospodářskou výhodu, kterou by nezískali v rámci běžného podnikání, ii) výhoda musí být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků, iii) opatření musí být selektivní a zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby a iv) opatření musí narušovat hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod mezi smluvními stranami. Níže se ověřuje, zda jsou v daném případě tato čtyři kumulativní kritéria splněna.

1.1   HOSPODÁŘSKÁ VÝHODA

Opatření musí příjemcům poskytovat hospodářskou výhodu, kterou by nezískali v rámci běžného podnikání.

V rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji budou norské orgány poskytovat finanční granty daňovým poplatníkům, včetně podniků. Podniky, které obdrží takovéto granty, proto získají hospodářskou výhodu, tj. grant, který by v rámci běžného podnikání nezískali.

Granty jsou mimoto osvobozeny od daně z příjmu právnických osob. Osvobození od daně zbavuje příjemce výdaje, který by museli normálně hradit ze svých rozpočtů, takže kromě samotného grantu představuje osvobození od daně další hospodářskou výhodu.

1.2   VYUŽITÍ STÁTNÍCH PROSTŘEDKŮ

Opatření musí být poskytnuto státem nebo ze státních prostředků.

Granty poskytnuté v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji jsou financovány ministerstvem obchodu a průmyslu, jsou proto financovány státem.

S ohledem na osvobození grantů od daně z příjmu právnických osob daňová výjimka znamená, že se stát vzdává daňových příjmů a ztráta daňových příjmů se rovná spotřebě státních prostředků ve formě fiskálních výdajů (47).

47

1.3   ZVÝHODNĚNÍ URČITÝCH PODNIKŮ NEBO URČITÝCH ODVĚTVÍ VÝROBY

Opatření musí být selektivní v tom, že zvýhodňuje „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“.

V oznámení se uvádělo, že financování v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji bude dostupné pro všechny podniky bez ohledu na velikost, odvětví a region.

V rozhodnutí č. 16/03/KOL ze dne 5. února 2003, které povolilo rozšíření režimu Skattefunn na všechny podniky bez ohledu na jejich velikost a odvětví (48), úřad shledal, že subjekt, který spravuje a provádí režim Skattefunn (Norská rada pro výzkum), má pravomoci volného rozhodování za účelem posouzení výzkumné povahy projektů a motivačního účinku opatření podpory.

48

Vzhledem k výše uvedenému a s ohledem na skutečnost, že kritéria pro stanovení způsobilosti projektů v rámci režimu Skattefunn a režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji posuzuje stejný řídící orgán, tj. Norská rada pro výzkum, se úřad domnívá, že tento orgán má diskreční pravomoci rovněž pro účely provádění režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji. V tomto ohledu úřad připomíná, že Evropský soudní dvůr rozhodl, že se diskrečními pravomocemi, které mají orgány veřejné správy, jež spravují režim finanční podpory, rozumí, že režim je fakticky selektivní (49). Úřad proto vyvozuje závěr, že takovýto režim bude ve skutečnosti selektivní.

49

Tvrzení norských orgánů, že ačkoliv „...ve vymezení příjemců režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji neexistuje formální diskriminace větších podniků“ (zdůraznění přidáno), „společnosti s ročním obratem nebo bilanční sumou roční rozvahy odpovídající definici ESA pro střední podniky v praxi podporu pro neplacené pracovní síly neobdrží“, potvrzují, že Norská rada pro výzkum bude používat diskreční pravomoci, aby v praxi vyloučila z podpory větší podniky.

formální

Výše uvedené posouzení by se stejně tak vztahovalo na osvobození od daně z příjmu právnických osob u příjemců grantů v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji.

V průběhu formálního vyšetřovacího řízení se proto norské orgány rozhodly formálně omezit režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji na mikropodniky a malé podniky v souladu s definicemi uvedenými v pokynech pro státní podporu malým a středním podnikům (50). Režim je proto selektivní.

50

1.4   NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE A OVLIVNĚNÍ OBCHODU MEZI SMLUVNÍMI STRANAMI

Opatření musí narušovat hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi smluvními stranami.

Režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji se vztahuje na všechna hospodářská odvětví v Norsku. S ohledem na skutečnost, že za rok 2006 vývoz do EU představoval přibližně 82 % celkového vývozu z Norska, zatímco dovoz z EU představoval přibližně 69 % celkového dovozu do Norska, mezi Norskem a EU existuje obchod ve velkém měřítku (51).

51

V tomto případě se úřad domnívá, že poskytnutí podpory a související osvobození od daně v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji posílí relativní postavení příjemců v porovnání s podniky usazenými v ostatních zemích EHP a soutěžících v obdobných odvětvích nebo obchodních činnostech. Na základě formálního vyloučení větších podniků z režimu bude posíleno postavení malých podniků a mikropodniků, které v rámci režimu obdrží podporu. Režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji je proto nutno považovat za režim, který ovlivňuje obchod a narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž.

1.5   ZÁVĚR

Na základě výše uvedených skutečností úřad vyvozuje závěr, že poskytnutí podpory, včetně osvobození od daně, v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji, představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

2.   PROCESNÍ NÁLEŽITOSTI

PROCESNÍ NÁLEŽITOSTI

Ustanovení čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru stanoví, že „Kontrolní úřad ESVO bude včas informován o všech plánech ohledně poskytnutí nebo změny podpor, aby mohl podat své vyjádření. [...] Dotčené státy neprovedou navrhovaná opatření, dokud nebude v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí“.

Dopisem ze dne 14. října 2005 norské orgány oznámily režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji. Podle přípravných legislativních prací může režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji nabýt účinnosti teprve po jeho oznámení úřadu a schválení úřadem (52). Schválení nabytí účinnosti daňového zákona pro režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji a konečné přijetí návrhu pokynů k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji norskými orgány je proto podmíněno předchozím schválením režimu úřadem (53).

52

53

Za této situace se úřad domnívá, že norské orgány dodržely povinnosti týkající se oznámení a pozastavení podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru.

3.   SLUČITELNOST PODPORY

SLUČITELNOST PODPORY

Jelikož závěr úřadu je ten, že režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji zahrnuje státní podporu, je nutno ověřit, zda je možno považovat režim za slučitelný s fungováním Dohody o EHP podle čl. 61 odst. 2 nebo 3 Dohody o EHP.

3.1   SLUČITELNOST S ČL. 61 ODST. 2 DOHODY O EHP

Na tento případ se nevztahuje žádná z výjimek uvedených v čl. 61 odst. 2 Dohody o EHP, jelikož režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji není zaměřen na cíle uvedené v tomto ustanovení.

3.2   SLUČITELNOST S ČL. 61 ODST. 3 DOHODY O EHP

Opatření státní podpory může být považováno za slučitelné s fungováním Dohody o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. a) této dohody, pokud napomáhá hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností. Jelikož však v mapě regionální podpory Norska nejsou žádné takovéto oblasti vymezeny, toto ustanovení se nepoužije (54).

54

Výjimka v čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP se nepoužije, jelikož státní podpora poskytnutá v rámci podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji nemá napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu nebo napravit vážnou poruchu norského hospodářství.

Je však možno použít výjimku stanovenou v čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP, jež stanoví, že státní podpora může být považována za slučitelnou se společným trhem, jestliže má usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

Níže úřad posuzuje slučitelnost režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji s fungováním Dohody o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c) této dohody na základě pokynů pro výzkum, vývoj a inovace.

Podle pokynů pro výzkum, vývoj a inovace se obecně přepokládá slučitelnost podpory podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP, pokud jsou splněny podmínky stanovené v oddíle 5 těchto pokynů a podpora představuje pobídku k větší účasti na výzkumu a vývoji podle oddílu 6 pokynů (55).

55

V oddíle 5 pokynů pro výzkum, vývoj a inovace jsou uvedeny jednotlivé druhy výzkumu a vývoje, například „základní výzkum“, „aplikovaný výzkum“ a „experimentální vývoj“, a stanoveny míry podpory pro jednotlivé kategorie výzkumu.

základní výzkum

aplikovaný výzkum

experimentální vývoj

Podle bodu 2.2 písm. f) pokynů pro výzkum, vývoj a inovace se „aplikovaným výzkumem“ rozumí „plánovitý výzkum nebo kritické šetření zaměřené na získání nových poznatků a dovedností pro vývoj nových výrobků, postupů nebo služeb nebo ke značnému zdokonalení stávajících výrobků, postupů nebo služeb. Zahrnuje vytváření dílčích částí složitých systémů nezbytných pro aplikovaný výzkum kromě prototypů, na něž se vztahuje [experimentální vývoj] písmeno g)“. Písmeno g) v témže bodě stanoví, že „experimentálním vývojem“ se rozumí „získávání, spojování, formování a používání stávajících vědeckých, technologických, obchodních a jiných příslušných poznatků a dovedností za účelem tvorby plánů a uspořádání nebo návrhů nových, pozměněných nebo zdokonalených výrobků, postupů nebo služeb. Může zahrnovat rovněž např. jiné činnosti zaměřené na definování koncepce, plánování a dokumentaci nových výrobků, postupů a služeb. Činnosti mohou zahrnovat vytváření návrhů, výkresů, plánů a jiné dokumentace za předpokladu, že nejsou určeny pro obchodní využití. Vývoj obchodně využitelných prototypů a pilotních projektů je zahrnut rovněž tehdy, pokud je prototyp nutně konečným komerčním produktem, jehož výroba je příliš nákladná, než aby byl použit pouze pro účely předvedení a ověření. V případě následného obchodního využití demonstračních nebo pilotních projektů je od způsobilých nákladů nutno odečíst případný výnos z takovéhoto využití“.

Úřad má za to, že popisy způsobilých projektů v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji v oddíle 2.1 části I jsou v souladu s popisy „aplikovaného výzkumu“ a „experimentálního vývoje“ v bodě 2.2 písm. f) a g) pokynů pro výzkum, vývoj a inovace.

aplikovaného výzkumu

experimentálního vývoje

i)   Míry podpory

Míry podpory

Podle bodu 5.1.2 pokynů pro výzkum, vývoj a inovace jsou přípustné hrubé míry podpory stanoveny u aplikovaného výzkumu na 50 % a u experimentálního vývoje na 25 % způsobilých nákladů. Podle bodu 5.1.3 lze v případě, že podpora je poskytnuta malým a středním podnikům (vymezeným v příloze nařízení o blokových výjimkách pro podporu malých a středních podniků) míru podpory zvýšit o 10 (střední podniky) nebo 20 (malé podniky) procentních bodů (56). To v případě aplikovaného výzkumu zvyšuje přípustnou míru podpory na 60 % (střední podniky) nebo 70 % (malé podniky) způsobilých nákladů. V případě experimentálního vývoje činí maximální míra podpory 35 % (střední podniky) nebo 45 % (malé podniky).

56

Ačkoliv norské orgány oznámily míry podpory v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji pro malé a střední podniky i pro velké společnosti, připomíná se, že se norské orgány rozhodly omezit režim tak, aby zahrnoval pouze mikropodniky a malé podniky. Proto je důležitá pouze míra podpory pro malé a střední podniky (20 %). Grant je osvobozen od daně, jejíž stávající sazba je 28 %. Hrubá míra podpory proto činí 27,8 % (57). Maximální míra podpory pro mikropodniky a malé podniky v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji je proto s odkazem na oddíl 5 pokynů ke státní podpoře výzkumu, vývoje a inovací na přijatelné úrovni.

57

Pokud by se sazba daně z příjmu právnických osob zvýšila, zvýšila by se odpovídajícím způsobem celková hrubá míra podpory. V tomto ohledu však norské orgány objasnily, že zvýší-li se sazba daně z příjmu právnických osob, pokyny k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji vyžadují, aby granty nepřekročily míru podpory na základě uplatňování pokynů ke státní podpoře. Jelikož režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji je omezen na mikropodniky a malé podniky, činí příslušný maximální strop podle stávajících pokynů pro výzkum, vývoj a inovace 70 % u aplikovaného výzkumu a 45 % u experimentálního vývoje. Úřad uznává, že pokud se sazba daně z příjmu právnických osob zvýší, může se celková míra podpory pro mikropodniky a malé podniky v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji zvýšit až na tyto maximální úrovně.

Závěrem úřad schvaluje míru podpory platnou pro mikropodniky a malé podniky ve výši 27,8 % a podotýká, že tato může v důsledku zvýšení sazby daně z příjmu právnických osob vzrůst na 70 % u aplikovaného výzkumu a 45 % u experimentálního vývoje. Norské orgány úřad informovaly, že pokyny k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji budou formálně pozměněny tak, aby odrážely obecný limit pro jednotlivé kategorie výzkumu a maximální výši pro zvýšení podpory po zvýšení sazby daně (58).

58

ii)   Způsobilé náklady

Způsobilé náklady

Bod 5.1.4 pokynů pro výzkum, vývoj a inovace obsahuje seznam nákladů, které mají být považovány za způsobilé pro výpočet míry podpory. K těmto položkám nákladů patří mimo jiné i) osobní náklady, které zahrnují náklady výzkumných pracovníků, techniků a ostatního podpůrného personálu zaměstnaného výhradně za účelem výzkumné činnosti, ii) dodatečné režijní náklady vzniklé bezprostředně v důsledku výzkumného projektu a iii) ostatní provozní výdaje včetně nákladů na materiál, dodávky a podobné výrobky, které vznikly přímo v důsledku provádění výzkumné činnosti (59).

59

Bod 5.1.4 pokynů pro výzkum, vývoj a inovace nerozvádí, zda mohou osobní náklady zahrnovat rovněž náklady na neplacenou práci. Úřad se však domnívá, že pokyny pro výklad pojmu použitého v pokynech ke státní podpoře lze získat ověřením, jak se tento pojem používá v rámci s tzv. rámcového programu Společenství pro výzkum (60).

60

Jak se uvádí v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, nelze v rámci šestého rámcového programu získat finanční podporu Společenství na náklady na neplacenou práci. V části B.II.22.3 přílohy II vzorové dohody používané pro účely poskytování podpory v rámci šestého rámcového programu se uvádí, že „fyzické osoby nesmí účtovat žádné mzdové náklady v souvislosti s jejich osobní účastí na projektu“ a v části B.II.19.1 písm. a) se uvádí, že způsobilé náklady „musí být skutečné, hospodárné a nezbytné pro provedení projektu“. V této souvislosti Evropská komise přijala názor, že pokud hodnotu mzdových nákladů nelze určit a zaznamenat v účetnictví podniku, nelze tyto náklady ani vyúčtovat rámcovému programu. V souladu s tím úřad ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení s ohledem na režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji vyjádřil pochybnosti, zda by náklady na neplacenou práci mohly být považovány za způsobilé náklady ve smyslu pokynů pro výzkum, vývoj a inovace.

Nyní však byl přijat sedmý rámcový program, který stanoví, že za určitých podmínek lze požadovat podporu pro náklady, které nejsou „skutečné“ (61). V tomto ohledu standardní grantová smlouva, kterou používá Evropská komise (vzorová dohoda o podpoře v rámci sedmého rámcového programu), uvádí, že bez ohledu na obecný požadavek, že způsobilé náklady musí být skutečné, „se příjemci mohou rozhodnout, že nahlásí průměrné osobní náklady, jsou-li založeny na osvědčené metodice, kterou schválila Komise, a v souladu se zásadami řízení a obvyklými účetními postupy příjemce. Průměrné osobní náklady, které příjemce vyúčtuje na základě grantové smlouvy po předložení osvědčení o metodice, se považují za náklady, které se významně neliší od skutečných osobních nákladů“ (62).

61

62

V příslušných pokynech je objasněno, že výše uvedené pravidlo, na něž se odkazuje jako na „metodu průměrných osobních nákladů na základě osvědčené metodiky“, umožňuje i) fyzickým osobám přirovnaným malému nebo střednímu podniku a ii) majitelům malých a středních podniků, kteří za svou práci pro malý nebo střední podnik nedostávají žádný plat, požádat o podporu a obdržet podporu pro svou práci v souvislosti s projekty v oblasti výzkumu a vývoje. Ačkoliv neexistuje výslovný požadavek, pokud jde o to, jakou metodiku je nutno použít, z pokynů je zřejmé, že se v rámci programu Společenství „osvědčenou metodikou“ rozumí, že metodiku, jež je základem pro výpočet hodnoty práce nebo „mzdových nákladů“ (tj. hodinové sazby), musí osvědčit auditor.

metodu průměrných osobních nákladů na základě osvědčené metodiky

osvědčenou metodikou

Pokud jde o přijatelné metodiky, úřad nejprve poznamenává, že pokyny ve vztahu k fyzickým osobám odkazují na metodiku pro stanovení hodinové sazby pomocí příjmu (např. přiznání k dani) (63). Avšak zejména na základě pokynů Evropské komise se v případě majitelů malých a středních podniků, kteří nedostávají plat a v účetnictví společnosti nemohou prokázat žádné mzdové náklady a kteří uvedou, že náklady lze vypočítat pomocí odhadů, úřad domnívá, že odkaz na metodiku založenou na příjmu nepostačuje k automatickému vyloučení jiných metodik. V rámci sedmého rámového programu je cílem umožnit výpočet hodnoty práce odvedené s ohledem na daný projekt v oblasti výzkumu a vývoje. Neexistuje žádný výslovný požadavek, aby možný příjemce v souvislosti s touto činností obdržel nějaký příjem. Na tomto základě se úřad domnívá, že u bodu i) i ii) výše není existence příjmu sama o sobě podmínkou způsobilosti pro podporu a že pro stanovení hodinové sazby mohou být přijatelné jiné metodiky.

63

Pokud jde o metodiku, kterou navrhují norské orgány, úřad na úvod poznamenává, že koncepce výpočtu 1,6 ‰ nominálního ročního platu stanoví hodinovou sazbu, která zahrnuje nejen prvek mzdových nákladů, nýbrž rovněž prvek „ostatních provozních nákladů“. Ačkoliv účelem této analýzy je ověřit, zda jsou mzdové náklady způsobilé, je rovněž nutné (aby bylo možno vyvodit konečný závěr o přijatelnosti metodiky) ověřit, zda lze prvek týkající se „ostatních provozních nákladů“ považovat za způsobilé náklady podle pokynů pro výzkum, vývoj a inovace. Tyto dva prvky jsou proto projednány samostatně.

Co se týká nákladů, jež lze přičíst neplacené práci, tento prvek metodiky je definován jednoduše odkazem na mzdové statistiky. Navrhovaná metodika ve skutečnosti znamená, že prvek mzdových nákladů je rovnocenný tomu, co by bylo výsledkem v případě, že hodinová sazba je stanovena vydělením nominálního ročního platu pracovníka v průmyslu ročním průměrným počtem odpracovaných hodin, jak vyplývá ze statistiky za rok 2005. Prvek mzdových nákladů pro plat pracovníka v průmyslu odpovídá hodinové sazbě ve výši 232,20 NOK (348 300/1 500).

Úřad se domnívá, že hodinová sazba, která je stanovena odkazem na oficiální mzdové statistiky (pro rok 2005) zajišťuje, aby prvek mzdových nákladů nebyl bezdůvodně navýšen. Mimoto skutečnost, že hodinová sazba je stanovena odkazem na roční plat pracovníka v průmyslu (na rozdíl od mnohem vyššího platu například stavebního inženýra) znamená, že prvek mzdových nákladů je zachován na poměrně nízké úrovni (64). Skutečnost, že nahlášené hodiny neplacené práce musí být podepsány společně vedoucím projektu a pro každou žádost o grant osvědčeny účetním, zajišťuje existenci auditu, což je v souladu s osvědčením o auditu uvedeným ve vzorové dohodě v rámci sedmého rámcového programu (či je dokonce ještě přísnější) (65). Úřad podotýká, že mimoto kontrolu vykonává rovněž Norská rada pro výzkum, která ověřuje, zda nejsou nahlášené údaje zjevně nesprávné.

64

65

Za této situace úřad vyvozuje závěr, že určení prvku nákladů na neplacenou práci v metodice ke stanovení hodinové sazby je přijatelné. Náklady na neplacenou práci, posuzovány zvlášť, jsou proto považovány za způsobilé osobní náklady ve smyslu pokynů pro výzkum, vývoj a inovace.

Úřad se domnívá, že popis „ostatních provozních nákladů“ v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji (uvedený v oddíle 2.3 části I) odpovídá způsobilým nákladům v podobě „dodatečných režijních nákladů“ a/nebo „ostatních provozních výdajů“ v bodu 5.1.4 písm. e) a f) pokynů pro výzkum, vývoj a inovace. Výše provozních nákladů se vypočítává automaticky na hodinovém základě na zaměstnance v poměru k platu pracovníka v průmyslu – místo aby byla založena na výši nákladů uvedených ve fakturách (66). Prvek provozních nákladů podle metodiky však byl vypočten na základě přezkumu podniků, který provedla Norská rada pro výzkum. To zaručuje, aby výše provozních nákladů byla reálná. Podíl provozních nákladů se vypočítává na základě nízkého platu pracovníka v průmyslu a prvek provozních nákladů zůstává ve stanovené maximální výši na hodinovém základě. Na základě toho a s přihlédnutím ke skutečnosti, že skutečný vznik provozních nákladů je jako součást auditu ověřen pomocí faktur, se úřad domnívá, že navrhovaná metodika představuje přijatelný způsob stanovení výše „ostatních provozních nákladů“, tyto jsou proto považovány za způsobilé náklady podle pokynů pro výzkum, vývoj a inovace.

dodatečných režijních nákladů

ostatních provozních výdajů

66

Úřad se domnívá, že na základě změny zásady v sedmém rámcovém programu mohou být náklady na neplacenou práci považovány za způsobilé náklady v závislosti na metodice, která je zvolena ke stanovení hodinové sazby. Z výše uvedených skutečností vyplývá, že úřad považuje metodiku navrhovanou norskými orgány, tj. způsob, jakým je stanovena výše prvku mzdových nákladů a prvku provozních nákladů, za přijatelnou. Metodika je tudíž schválena a náklady jsou považovány za způsobilé náklady podle pokynů pro výzkum, vývoj a inovace. Tento závěr je rovněž v souladu s postojem úřadu z roku 2002 v rozhodnutí o režimu Skattefunn, v jehož rámci úřad schválil stejnou metodiku ke stanovení (výše) způsobilých nákladů (67).

67

Ačkoliv navrhovaná metodika znamená, že se používá jedna hodinová sazba i v případě, že se možní příjemci v rámci režimu mohou lišit co do velikosti, připomíná se, že se norské orgány rozhodly omezit režim na mikropodniky a malé podniky, možní příjemci proto představují poměrně stejnorodou skupinu. Úřad proto schvaluje použití jedné společné sazby.

iii)   Motivační účinek

Motivační účinek

Podle oddílu 6 pokynů pro výzkum, vývoj a inovace se má automaticky za to, že podpora má motivační účinek, pokud projekt v oblasti výzkumu, vývoje a inovací nebyl zahájen před podáním žádosti o podporu, příjemcem podpory je malý nebo střední podnik a výše podpory je nižší než 7,5 milionu EUR na projekt a malý nebo střední podnik (68).

68

Z výše uvedeného vyplývá, že norské orgány omezily režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji na malé podniky a mikropodniky. Vzhledem ke skutečnosti, že způsobilé náklady v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji podléhají stanovenému stropu způsobilých nákladů ve výši 2 miliony NOK na rok a podnik a že platná míra podpory činí 27,8 %, maximální hodnota podpory poskytnuté podniku v kterémkoliv roce bude činit 556 000 NOK (přibližně 70 500 EUR), což je mnohem méně, než výše uvedený maximální limit. I s přihlédnutím k maximální míře podpory ve výši 45 % (k níž může dojít po zvýšení sazby daně), činí maximální výše podpory 900 000 NOK (přibližně 114 000 EUR), což je stále mnohem méně než maximální výše stanovená v pokynech (69).

69

Norské orgány rovněž potvrdily, že podpora v rámci režimu nebude poskytnuta, pokud byly výzkumné projekty zahájeny před podáním žádosti o podporu.

Na základě těchto skutečností má úřad za to, že granty, které lze poskytnout v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji, mají motivační účinek podle oddílu 6 pokynů pro výzkum, vývoj a inovace.

iv)   Doba trvání

Doba trvání

Norské orgány oznámily režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji jako režim s časově neomezenou dobou trvání. Norské orgány však souhlasily s formálním omezením režimu do 31. prosince 2013, což je datum, kdy skončí rovněž doba platnosti stávajících pokynů pro výzkum, vývoj a inovace. Na základě těchto skutečností úřad považuje dobu trvání režimu za přijatelnou.

3.3   ZÁVĚR O SLUČITELNOSTI REŽIMU S DOHODOU O EHP

Z výše uvedených skutečností vyplývá, že úřad má za to, že projekty i nákladové prvky v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji jsou způsobilé podle pokynů pro výzkum, vývoj a inovace. Jelikož režim je omezen na malé podniky a mikropodniky, míry podpory jsou v souladu s těmito pokyny, byl prokázán motivační účinek a doba trvání režimu byla omezena v souladu s pokyny, úřad zastává názor, že režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji je slučitelný s fungováním Dohody o EHP.

4.   ROZHODNUTÍ

ROZHODNUTÍ

Na základě výše uvedeného posouzení považuje úřad režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji za slučitelný s Dohodou o EHP při splnění těchto podmínek:

| a) | oblast působnosti režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji je omezena na mikropodniky a malé podniky, jak jsou vymezeny v pokynech pro státní podporu malým a středním podnikům; |
| --- | --- |

a)

oblast působnosti režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji je omezena na mikropodniky a malé podniky, jak jsou vymezeny v pokynech pro státní podporu malým a středním podnikům;

| b) | celková míra podpory pro mikropodniky a malé podniky činí 27,8 %, což se může zvýšit v důsledku případného zvýšení sazby daně z příjmu právnických osob (v tomto případě činí platné stropy nejvýše 45 % u experimentálního vývoje a 70 % u aplikovaného výzkumu), a |
| --- | --- |

b)

celková míra podpory pro mikropodniky a malé podniky činí 27,8 %, což se může zvýšit v důsledku případného zvýšení sazby daně z příjmu právnických osob (v tomto případě činí platné stropy nejvýše 45 % u experimentálního vývoje a 70 % u aplikovaného výzkumu), a

| c) | doba trvání režimu je omezena do 31. prosince 2013, což je datum, kdy skončí platnost stávajících pokynů pro výzkum, vývoj a inovace. |
| --- | --- |

c)

doba trvání režimu je omezena do 31. prosince 2013, což je datum, kdy skončí platnost stávajících pokynů pro výzkum, vývoj a inovace.

Norským orgánům se připomíná jejich povinnost předkládat výroční zprávy o provádění režimu, jak je stanoveno v článku 21 části II protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru ve spojení s článkem 6 rozhodnutí č. 195/04/KOL ze dne 14. července 2004.

Norské orgány uvedly, že hodinová sazba uplatňovaná v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji může být upravena podle vývoje platů. V tomto ohledu úřad norským orgánům připomíná jejich povinnost oznámit podle článku 1 části I Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru jakékoli změny považované za změny ve smyslu článku 1 části II protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru (70),

70

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji, který norské orgány hodlají zavést, představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Smlouvy o EHP, je však možno jej prohlásit za slučitelný s fungováním Dohody o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP a pokynů pro výzkum, vývoj a inovace s výhradou podmínek stanovených v článku 2.

Článek 2

Režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji je omezen na mikropodniky a malé podniky, jak jsou vymezeny v pokynech pro státní podporu mikropodnikům, malým a středním podnikům, a maximální celková míra podpory činí 27,8 %, může se však zvýšit v případě možného zvýšení sazby daně z příjmu právnických osob (v tomto případě činí maximální platné stropy 45 % u experimentálního vývoje a 70 % u aplikovaného výzkumu). Doba trvání režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji je omezena do 31. prosince 2013.

Článek 3

Norské orgány informují do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Kontrolní úřad ESVO o opatřeních, které přijaly k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Norskému království.

Článek 5

Pouze anglické znění je závazné.

V Bruselu dne 17. března 2008.

Za Kontrolní úřad ESVO

předseda

Per SANDERUD

člen kolegia

Kurt JAEGER

---

(1)  Dále jen „úřad“.

1

(2)  Dále jen „Dohoda o EHP“.

2

(3)  Dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“.

3

(4)  Procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory – Pokyny pro použití a výklad článků 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, které úřad přijal a vydal dne 19. ledna 1994, zveřejněné v Úř. věst. L 231, 3.9.1994, s. 1 a dodatku EHP č. 32, 3.9.1994, s. 1. Pokyny byly naposledy pozměněny rozhodnutím úřadu č. 154/07/KOL ze dne 3. května 2007. Dále jen „pokyny ke státní podpoře“.

4

(5)  Úř. věst. C 258, 26.10.2006, s. 28 a dodatek EHP č. 53, 26.10.2006.

5

(6)  Pokud jde o podrobnější informace o korespondenci, odkazuje se na rozhodnutí č. 59/06/KOL o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, jehož shrnutí je zveřejněno v Úř. věst. C 258, 26.10.2006, s. 28 a dodatku EHP č. 53, 26.10.2006. Úplné znění rozhodnutí je zveřejněno na internetových stránkách úřadu na adrese: www.eftasurv.int

6

(7)  Údaje o zveřejnění jsou uvedeny v poznámce pod čarou č. 6.

7

(8)  Oddíl 3.9 St. prp. nr. 65 (2004-2005).

8

(9)  Režim Skattefunn schválil úřad v rozhodnutí č. 171/02/KOL ze dne 25. září 2002 a změny režimu Skattefunn úřad schválil v rozhodnutí č. 16/03/KOL ze dne 5. února 2003.

9

(10)  Výrazy použité norskými orgány pro uvedené formy společností jsou „gründerselskaper“ a „enkeltpersonforetak“.

10

gründerselskaper

enkeltpersonforetak

(11)  Dne 2. července 2006 norské orgány přijaly královský výnos č. 123 o zavedení režimu náhrad „Forskrift om kompensasjon for ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn-godkjente forsknings- og utviklingsprosjekter for inntektsårene 2002, 2003 og 2004“. Viz rovněž popis v oddíle 3.9 St. prp. nr. 65 (2004–2005).

11

Forskrift om kompensasjon for ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn-godkjente forsknings- og utviklingsprosjekter for inntektsårene 2002, 2003 og 2004

(12)  Nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článku 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis (Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 30), které bylo začleněno do bodu 1 písm. e) přílohy XV Dohody o EHP.

12

de minimis

(13)  Oddíl 3.9 St. prp. nr. 65 (2004–2005), kapitola 928, bod 71.

13

(14)  Oddíl 10.1.1.2 Innst. S. nr. 240 (2004–2005), kapitola 928, bod 71.

14

(15)  Rozpočet parlament schválil dne 17. června 2005. V průběhu let 2006–2007 bylo v rámci režimu náhrad vyplaceno 35 milionů NOK.

15

(16)  Jedná se o odhad, není tudíž uveden v žádných právních textech.

16

(17)  Lov 2005-06-17 nr 74: Lov om endringer i lov 26. mars 1999 nr. 14 om skatt av formue og inntekt (skatteloven). Návrh vlády pro parlament je uveden v oddíle 14.1 Ot. prp. nr. 92 (2004–2005) a vztahuje se k návrhu původního rozpočtu v St. prp. nr. 65 (2004–2005). Návrh byl podpořen v doporučení Finančního výboru v parlamentu, viz oddíl 15.1 Innst. O. nr. 125 (2004–2005).

17

Lov 2005-06-17 nr 74: Lov om endringer i lov 26. mars 1999 nr. 14 om skatt av formue og inntekt (skatteloven)

(18)  Předloha pokynů k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji je správním pokynem, který byl vydán na základě interních předpisů o řízení finančních prostředků ve státě s názvem „Reglement for økonomistrying i staten“ a „Bestemmelser om økonomistyring i staten“.

18

Reglement for økonomistrying i staten

Bestemmelser om økonomistyring i staten

(19)  Oddíl 6 části III.6.A ve standardním oznamovacím formuláři a oddíl 3 pokynů k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji.

19

(20)  Oznámení odkazovalo na režim Skattefunn, avšak zmiňovalo výslovně pouze druh projektů uvedený v bodu ii) níže, nebylo proto zřejmé, zda jsou do oblasti působnosti režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji zahrnuty rovněž jiné druhy projektů. E-mailem ze dne 12. března 2008 (případ č. 469276) však norské orgány potvrdily, že režim zahrnuje rovněž druh výzkumu a vývoje popsaný v bodu i).

20

(21)  Oddíl 6 část I standardního oznamovacího formuláře a oddíl 3 pokynů k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji. Není však zahrnut běžný komerční vývoj výrobků, který nemá povahu výzkumu, například projekty, které mají trvalý charakter nebo zahrnují změnu postupů, aniž by byl nutný vývoj nových poznatků nebo využití stávajících poznatků novým způsobem, které mají organizační povahu nebo se skládají z šetření atd.

21

(22)  Oddíl 3 pokynů k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji a oddíl IX daňového zákona pro režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji.

22

(23)  Oddíl 3.9 St. prp. nr. 65 (2004–2005), oddíl 14.1 Ot. prp. nr. 92 (2004–2005) a úvod pokynů k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji. Ačkoliv se „Innovasjon Norge“ dříve „Statens nærings- og distriktsutviklingsfond“ rovněž podílí na správě režimu Skattefunn, má pouze vedlejší úlohu.

23

Innovasjon Norge

Statens nærings- og distriktsutviklingsfond

(24)  Oddíl 7 pokynů k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji.

24

(25)  Viz oddíl 2.3 „Způsobilé náklady a míra podpory“.

25

Způsobilé náklady a míra podpory

(26)  E-mail norských orgánů ze dne 12. března 2008 (případ č. 469275).

26

(27)  Viz rovněž oddíl 3.9 St. prp. nr. 65 (2004–2005), v němž se uvádí, že režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji je určen obchodním společnostem s jedním společníkem, společnostem s ručením omezeným a ostatním formám společností.

27

(28)  V tomto případě jsou náklady projektu účastníkům přiděleny v poměru k jejich míře účasti.

28

(29)  Dopis norských orgánů ze dne 10. ledna 2006 (případ č. 356994).

29

(30)  Oddíl 8.1 části III.6.A standardního oznamovacího formuláře.

30

(31)  Viz poznámka pod čarou č. 29.

31

(32)  Viz poznámka pod čarou č. 29.

32

(33)  Viz poznámka pod čarou č. 29.

33

(34)  Oddíl 6 části III.6.A standardního oznamovacího formuláře.

34

(35)  Viz NOU: 2004:14 s názvem „Om grunnlaget for inntektsoppgjørene“, což je zpráva o přezkumu souvislostí pro stanovení výše platů ve veřejných statistikách vydávaných subjektem zřízeným vládou. Podle zprávy byl v roce 2003 průměrný roční plat pracovníka v průmyslu (u zaměstnanců s plným úvazkem) 319 600 NOK. S přihlédnutím k růstu ročního platu, který se v období mezi rokem 2004 a 2005 odhaduje ve výši 4,4 % (což odpovídá ročnímu růstu platů v období mezi rokem 2002 a 2003), byl roční průměrný plat za rok 2005 pro pracovníka v průmyslu odhadnut na částku 348 300 NOK. Důvodem tohoto přístupu bylo to, že v době předložení oznámení v roce 2005 se jednalo o nejlepší dostupné údaje. Pro porovnání, z NOU: 2007:3 vyplývá, že průměrný plat pracovníka v průmyslu za rok 2006 činil 355 600 NOK.

35

Om grunnlaget for inntektsoppgjørene

(36)  Ačkoliv se výše těchto „ostatních provozních nákladů“ vypočítává na zaměstnance/hodinu, skutečnost, že tyto náklady skutečně vznikly, se ověřuje prostřednictvím faktur, jak je vysvětleno níže.

36

výše

(37)  Přezkum se uskutečnil v roce 1990 na základě řady podniků různé velikosti.

37

(38)  Po úpravách s ohledem na nemocenskou, mateřskou dovolenou atd.

38

(39)  Oddíl 3 pokynů k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji. Podle oddílu 3.9 St. prp. nr. 65 (2004–2005) se zdá, že v rámci režimu Skattefunn je stropem v zásadě 50 % maximální výše nákladů (ve vztahu k projektům, které provedl samotný podnik) (4 miliony NOK).

39

(40)  Oddíl 4 pokynů k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji.

40

(41)  Oddíl 3 pokynů k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji.

41

(42)  Oddíl 7 části III.6.A standardního oznamovacího formuláře.

42

(43)  Norské orgány uvedly, že vzhledem ke skutečnosti, že strop pro způsobilé náklady na neplacenou práci je 2 miliony NOK a míra podpory je 20 % pro malé a střední podniky, strop grantu v absolutním vyjádření by činil 400 000 NOK ročně. Oddíl 3 pokynů k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji a oddíl 6 části I standardního oznamovacího formuláře.

43

(44)  Předchozí pokyny ke státní podpoře výzkumu a vývoje byly ode dne 7. února 2007 nahrazeny novými pokyny pro výzkum, vývoj a inovace. V době rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení s ohledem na režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji byly platné předchozí pokyny. Avšak vzhledem k tomu, že hmotná pravidla, která jsou důležitá pro posouzení tohoto případu, zůstala velkou měrou stejná, legislativní změna není proto v následujícím textu dále komentována.

44

(45)  Překlad úřadu.

45

(46)  Zdroj: Statistické údaje o platech, které v roce 2007 vydalo norské sdružení pro jednotlivce s vyšším stupněm technického vzdělání, „TEKNA“.

46

Zdroj

TEKNA“

(47)  Oddíl 3 bod 3 pokynů ke státní podpoře pro použití pravidel státní podpory na opatření týkající se zdanění podniků.

47

(48)  Ačkoliv to není výslovně zmíněno, financování je poskytováno rovněž bez ohledu na region.

48

(49)  Viz věc C-241/94 Francie v Komise, Sb. rozh. 1996 s. I-4551, body 23 a 24; věc C-200/97 Ecotrade v AFS, Sb. rozh. 1998 s. I-7907, bod 40 a věc C-295/97 Piaggio v Ifitalia, Sb. rozh. 1999,s. I-3735, bod 39.

49

Francie

Komise

Ecotrade

AFS

Piaggio

Ifitalia

(50)  Dopis norských orgánů ze dne 15. února 2008 (případ č. 465311). Podle bodu 2.2 pokynů pro státní podporu mikropodnikům, malým a středním podnikům je malý podnik vymezen jako podnik, který zaměstnává méně než 50 osob a jehož roční obrat a/nebo bilanční suma roční rozvahy nepřesahuje 10 milionů EUR, a mikropodnik je vymezen jako podnik, který zaměstnává méně než 10 osob a jehož roční obrat a/nebo bilanční suma roční rozvahy nepřesahuje 2 miliony EUR. Struktury vlastnictví mohou vyloučit způsobilost malých podniků a mikropodniků podle pokynů pro státní podporu malým a středním podnikům.

50

(51)  Příslušné statistiky byly vydány „Statistisk Sentralbyrå“ a jsou nazvány „Utenrikshandel med varer, årsserier 2006“ (tabulka 17 „Import etter handelsområder, verdensdeler og land“ za období 2001–2006 a tabulka 18 „Eksport etter handelsområder, verdensdeler og land“ za období 2001–2006). Statistiky jsou k dispozici na adrese: http://www.ssb.no/emner/09/05/nos_utenriks/

51

Statistisk Sentralbyrå

Utenrikshandel med varer, årsserier 2006

Import etter handelsområder, verdensdeler og land

Eksport etter handelsområder, verdensdeler og land

(52)  Oddíl 14.3 Ot. prp. nr. 92 (2004–2005), který odkazuje na oddíl 3.9 St. prp. nr. 65 (2004–2005).

52

(53)  Oddíl 15.1 Innst. O. nr. 125 (2004–2005) a oddíl 14.3 Ot. prp. nr. 92 (2004–2005), který odkazuje na oddíl 3.9 St. prp. nr. 65 (2004–2005).

53

(54)  Rozhodnutí č. 226/06/KOL ze dne 19. července 2006 o mapě podporovaných oblastí a výši podpory v Norsku.

54

(55)  Odstavce 29 a 30 oddílu 1.4 pokynů pro výzkum, vývoj a inovace.

55

(56)  Nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 33), ve znění nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004 (Úř. věst. L 63, 28.2.2004, s. 22). Obě nařízení byla začleněna do bodu 1 písm. f) přílohy XV Dohody o EHP. Definice v nich uvedená odpovídá definici v pokynech pro státní podporu malým a středním podnikům (viz oddíl 1.3 v části II).

56

(57)  Obdržení grantu osvobozeného od daně ve výši 20 % nákladů odpovídá při sazbě daně ve výši 28 % obdržení 27,8 % hrubých nákladů (28 % z 27,8 = 7,8, jež má být „zaplaceno“ jako daň, a 20 ponecháno jako grant).

57

(58)  Údaj v pokynech k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji, že maximální míry podpory jsou uvedeny v pokynech pro výzkum, vývoj a inovace, nepostačuje.

58

(59)  Ty odpovídají písmenu a) osobní náklady, písmenu e) dodatečné režijní náklady a písmenu f) ostatní provozní výdaje v bodě 5.1.4 pokynů pro výzkum, vývoj a inovace.

59

(60)  Rámcový program Společenství pro výzkum je hlavním nástrojem Společenství pro financování výzkumu v Evropě a odkazuje se na něj v rámci Společenství pro státní podporu na výzkum, vývoj a inovace (Úř. věst. C 323, 30.12.2006, s. 1).

60

(61)  Rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1).

61

(62)  Část B.II.14.1 písm. g) přílohy II vzorové dohody o podpoře v rámci sedmého rámcového programu. Znění dohody je k dispozici na internetových stránkách GŘ pro výzkum na adrese: http://ec.europa.eu/research/index.cfm

62

(63)  Podle článku II.12.3 „Nezpůsobilé náklady“, s. 42 „Guide to Financial Issues relating to FP7 Indirect Actions“ (Pokyny k finančním záležitostem týkajícím se nepřímých akcí v rámci 7. RP) (jež se připravují k výkladu vzorové grantové smlouvy v rámci 7. RP) se tito jednotlivci mohou rozhodnout, že „nahlásí průměrné osobní náklady založené na osvědčené metodice, kterou schválila Komise, a na základě svého příjmu (např. přiznání k dani), jak jsou uznávány podle vnitrostátního práva (obvykle daňové právo)“.

63

(64)  Roční plat pracovníka v průmyslu ve výši 348 300 NOK oproti platu stavebního inženýra ve výši 460 000 NOK (nebo 530 000 NOK) vede na základě metodiky k hodinové sazbě ve výši 500 NOK na rozdíl od 772,80 NOK (nebo 890,40 NOK). Prvek mzdových nákladů odpovídá částce 232,20 NOK pro pracovníky v průmyslu v porovnání s 333,33 NOK nebo 353,33 NOK pro stavební inženýry.

64

(65)  Kontrola každého jednotlivého případu je podobná jednorázovému auditu metodiky (či dokonce přísnější).

65

(66)  Prvek provozních nákladů představuje 267,80 NOK, což je rozdíl mezi hodinovou sazbou a prvkem mzdových nákladů: 500 NOK – 232,20 NOK = 267,80 NOK.

66

(67)  Rozhodnutí č. 171/02/KOL ze dne 25. září 2002, ve znění rozhodnutí č. 16/03/KOL ze dne 5. února 2003.

67

(68)  Odstavce 122–124 pokynů pro výzkum, vývoj a inovace.

68

(69)  Omezení pro podnik je ve skutečnosti přísnější než omezení u projektu. I kdyby podnik obdržel každoročně pro stejný projekt v rámci režimu finanční prostředky do maximální výše za celou dobu trvání režimu, nebylo by přesto dosaženo stropu ve výši 7,5 milionu EUR.

69

(70)  Nejsou-li změny způsobilé pro oznámení zjednodušeným postupem podle rozhodnutí č. 195/04/KOL ze dne 14. července 2004 o prováděcích ustanoveních uvedených v článku 27 části II protokolu 3 k dohodě mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (Úř. věst. L 139, 25.5.2006, s. 37).

70

---

V Akty přijaté ode dne 1. prosince 2009 na základě Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o fungování Evropské unie a Smlouvy o Euratomu

AKTY, JEJICHŽ UVEŘEJNĚNÍ JE POVINNÉ

| 17.12.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/36

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1235/2009

ze dne 16. prosince 2009

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. prosince 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. prosince 2009.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 54,6 |
| MA | 78,2 |
| TN | 111,3 |
| TR | 73,2 |
| ZZ | 79,3 |
| 0707 00 05 | EG | 155,5 |
| MA | 59,4 |
| TR | 89,2 |
| ZZ | 101,4 |
| 0709 90 70 | MA | 45,7 |
| TR | 104,6 |
| ZZ | 75,2 |
| 0709 90 80 | EG | 175,4 |
| ZZ | 175,4 |
| 0805 10 20 | MA | 58,2 |
| TR | 70,0 |
| ZA | 57,0 |
| ZZ | 61,7 |
| 0805 20 10 | MA | 77,7 |
| TR | 58,0 |
| ZZ | 67,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 38,5 |
| IL | 65,1 |
| TR | 71,4 |
| ZZ | 58,3 |
| 0805 50 10 | TR | 68,6 |
| ZZ | 68,6 |
| 0808 10 80 | CA | 76,2 |
| CN | 98,3 |
| MK | 24,5 |
| US | 90,8 |
| ZZ | 72,5 |
| 0808 20 50 | CN | 41,5 |
| TR | 97,0 |
| US | 151,3 |
| ZZ | 96,6 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

54,6

MA

78,2

TN

111,3

TR

73,2

ZZ

79,3

0707 00 05

EG

155,5

MA

59,4

TR

89,2

ZZ

101,4

0709 90 70

MA

45,7

TR

104,6

ZZ

75,2

0709 90 80

EG

175,4

ZZ

175,4

0805 10 20

MA

58,2

TR

70,0

ZA

57,0

ZZ

61,7

0805 20 10

MA

77,7

TR

58,0

ZZ

67,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

38,5

IL

65,1

TR

71,4

ZZ

58,3

0805 50 10

TR

68,6

ZZ

68,6

0808 10 80

CA

76,2

CN

98,3

MK

24,5

US

90,8

ZZ

72,5

0808 20 50

CN

41,5

TR

97,0

US

151,3

ZZ

96,6

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 17.12.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/38

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1236/2009

ze dne 10. prosince 2009,

kterým se mění příloha I nařízení Rady (ES) č. 732/2008 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii a Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 732/2008 ze dne 22. července 2008 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011 a o změně nařízení (ES) č. 552/97, č. 1933/2006 a nařízení Komise (ES) č. 1100/2006 a č. 964/2007 (1), a zejména na článek 25 uvedeného nařízení,

po konzultaci Výboru pro všeobecné celní preference,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise 2008/938/ES ze dne 9. prosince 2008 (2) ve znění rozhodnutí 2009/454/ES (3) stanovilo seznam zvýhodněných zemí, které jsou způsobilé pro zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných podle nařízení Rady (ES) č. 732/2008 od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise 2008/938/ES ze dne 9. prosince 2008 (2) ve znění rozhodnutí 2009/454/ES (3) stanovilo seznam zvýhodněných zemí, které jsou způsobilé pro zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných podle nařízení Rady (ES) č. 732/2008 od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011.

| (2) | Sloupec E přílohy I nařízení (ES) č. 732/2008 by měl obsahovat údaje o zvýhodněných zemích zařazených do zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných. Příloha I nařízení (ES) č. 732/2008 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(2)

Sloupec E přílohy I nařízení (ES) č. 732/2008 by měl obsahovat údaje o zvýhodněných zemích zařazených do zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných. Příloha I nařízení (ES) č. 732/2008 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (ES) č. 732/2008 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. prosince 2009.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 211, 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 334, 12.12.2008, s. 90.

2

(3)  Úř. věst. L 149, 12.6.2009, s. 78.

3

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA I

Zvýhodněné země
   (1)
  a území, na něž se vztahuje systém všeobecných celních preferencí Společenství

| Sloupec A | : | abecední kód podle nomenklatury zemí a území pro statistiku zahraničního obchodu Společenství |
| --- | --- | --- |
| Sloupec B | : | název země nebo území |
| Sloupec C | : | třída/třídy, pro které byly celní preference ve vztahu k dané zvýhodněné zemi zrušeny (článek 13) |
| Sloupec D | : | země zahrnutá do zvláštního režimu pro nejméně rozvinuté země (článek 11) |
| Sloupec E | : | země zahrnutá do zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných (článek 7) |

Sloupec A

:

abecední kód podle nomenklatury zemí a území pro statistiku zahraničního obchodu Společenství

Sloupec B

:

název země nebo území

Sloupec C

:

třída/třídy, pro které byly celní preference ve vztahu k dané zvýhodněné zemi zrušeny (článek 13)

Sloupec D

:

země zahrnutá do zvláštního režimu pro nejméně rozvinuté země (článek 11)

Sloupec E

:

země zahrnutá do zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných (článek 7)

| A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AE | Spojené arabské emiráty | | | | |
| AF | Afghánistán | | | X | |
| AG | Antigua a Barbuda | | | | |
| AI | Anguilla | | | | |
| AM | Arménie | | | | X |
| AN | Nizozemské Antily | | | | |
| AO | Angola | | | X | |
| AQ | Antarktida | | | | |
| AR | Argentina | | | | |
| AS | Americká Samoa | | | | |
| AW | Aruba | | | | |
| AZ | Ázerbájdžán | | | | X |
| BB | Barbados | | | | |
| BD | Bangladéš | | | X | |
| BF | Burkina Faso | | | X | |
| BH | Bahrajn | | | | |
| BI | Burundi | | | X | |
| BJ | Benin | | | X | |
| BM | Bermudy | | | | |
| BN | Brunej Darussalam | | | | |
| BO | Bolívie | | | | X |
| BR | Brazílie | Třída IV | Produkty potravinářského průmyslu; nápoje, lihoviny a ocet; tabák a vyrobené tabákové náhražky | | |
| Třída IX | Dřevo a dřevěné produkty; dřevěné uhlí; korek a korkové produkty; produkty ze slámy, esparta nebo jiných pletacích materiálů; košíkářské a proutěné produkty | | |
| BS | Bahamy | | | | |
| BT | Bhútán | | | X | |
| BV | Bouvetův ostrov | | | | |
| BW | Botswana | | | | |
| BY | Bělorusko | | | | |
| BZ | Belize | | | | |
| CC | Kokosové ostrovy (nebo Keelingovy ostrovy) | | | | |
| CD | Demokratická republika Kongo | | | X | |
| CF | Středoafrická republika | | | X | |
| CG | Kongo | | | | |
| CI | Pobřeží slonoviny | | | | |
| CK | Cookovy ostrovy | | | | |
| CM | Kamerun | | | | |
| CN | Čínská lidová republika | Třída VI | Produkty chemického průmyslu nebo příbuzných průmyslových odvětví | | |
| Třída VII | Plasty a produkty z nich; kaučuk a produkty z něj | | |
| Třída VIII | Surové kůže a kožky, usně, kožešiny a produkty z nich; sedlářské a řemenářské výrobky; cestovní potřeby, kabelky a podobné schránky; produkty ze střev (jiných než z housenek bource morušového) | | |
| Třída IX | Dřevo a dřevěné produkty; dřevěné uhlí; korek a korkové produkty; produkty ze slámy, esparta nebo jiných pletacích materiálů; košíkářské a proutěné produkty | | |
| Třída XI a) | Textilie; třída XI b) Textilní produkty | | |
| Třída XII | Obuv, pokrývky hlavy, deštníky, slunečníky, vycházkové hole, sedací hole, biče, jezdecké bičíky a jejich části a součásti; upravená péra a produkty z nich; umělé květiny; produkty z vlasů | | |
| Třída XIII | Produkty z kamene, sádry, cementu, osinku (azbestu), slídy nebo podobných materiálů; keramické produkty; sklo a skleněné produkty | | |
| Třída XIV | Přírodní nebo uměle pěstované perly, drahokamy nebo polodrahokamy, drahé kovy, kovy plátované drahými kovy a produkty z nich; bižuterie; mince | | |
| Třída XV | Obecné kovy a produkty z obecných kovů | | |
| Třída XVI | Stroje a mechanická zařízení; elektrická zařízení; jejich části a součásti; přístroje pro záznam a reprodukci zvuku, přístroje pro záznam a reprodukci televizního obrazu a zvuku a části, součásti a příslušenství těchto přístrojů | | |
| Třída XVII | Vozidla, letadla, plavidla a dopravní zařízení | | |
| Třída XVIII | Optické, fotografické, kinematografické, měřicí, kontrolní, přesné, lékařské nebo chirurgické nástroje a přístroje; hodiny a hodinky; hudební nástroje; jejich části, součásti a příslušenství | | |
| Třída XX | Různé produkty | | |
| CO | Kolumbie | | | | X |
| CR | Kostarika | | | | X |
| CU | Kuba | | | | |
| CV | Kapverdy | | | X | |
| CX | Vánoční ostrov | | | | |
| DJ | Džibutsko | | | X | |
| DM | Dominika | | | | |
| DO | Dominikánská republika | | | | |
| DZ | Alžírsko | | | | |
| EC | Ekvádor | | | | X |
| EG | Egypt | | | | |
| ER | Eritrea | | | X | |
| ET | Etiopie | | | X | |
| FJ | Fidži | | | | |
| FK | Falklandské ostrovy | | | | |
| FM | Federativní státy Mikronésie | | | | |
| GA | Gabon | | | | |
| GD | Grenada | | | | |
| GE | Gruzie | | | | X |
| GH | Ghana | | | | |
| GI | Gibraltar | | | | |
| GL | Grónsko | | | | |
| GM | Gambie | | | X | |
| GN | Guinea | | | X | |
| GQ | Rovníková Guinea | | | X | |
| GS | Jižní Georgie a Jižní Sandwichovy ostrovy | | | | |
| GT | Guatemala | | | | X |
| GU | Guam | | | | |
| GW | Guinea-Bissau | | | X | |
| GY | Guyana | | | | |
| HM | Heardův ostrov a McDonaldovy ostrovy | | | | |
| HN | Honduras | | | | X |
| HT | Haiti | | | X | |
| ID | Indonésie | Třída III | Živočišné nebo rostlinné tuky a oleje a produkty vzniklé jejich štěpením; upravené jedlé tuky; živočišné nebo rostlinné vosky | | |
| IN | Indie | Třída XI a) | Textilie | | |
| IO | Britské indickooceánské území | | | | |
| IQ | Irák | | | | |
| IR | Írán | | | | |
| JM | Jamajka | | | | |
| JO | Jordánsko | | | | |
| KE | Keňa | | | | |
| KG | Kyrgyzstán | | | | |
| KH | Kambodža | | | X | |
| KI | Kiribati | | | X | |
| KM | Komory | | | X | |
| KN | Svatý Kryštof a Nevis | | | | |
| KW | Kuvajt | | | | |
| KY | Kajmanské ostrovy | | | | |
| KZ | Kazachstán | | | | |
| LA | Laoská lidově demokratická republika | | | X | |
| LB | Libanon | | | | |
| LC | Sv. Lucie | | | | |
| LK | Srí Lanka | | | | X |
| LR | Libérie | | | X | |
| LS | Lesotho | | | X | |
| LY | Libyjská arabská džamáhírije | | | | |
| MA | Maroko | | | | |
| MG | Madagaskar | | | X | |
| MH | Marshallovy ostrovy | | | | |
| ML | Mali | | | X | |
| MM | Myanmar | | | X | |
| MN | Mongolsko | | | | X |
| MO | Macao | | | | |
| MP | Severní Mariany | | | | |
| MR | Mauritánie | | | X | |
| MS | Montserrat | | | | |
| MU | Mauricius | | | | |
| MV | Maledivy | | | X | |
| MW | Malawi | | | X | |
| MX | Mexiko | | | | |
| MY | Malajsie | Třída III | Živočišné nebo rostlinné tuky a oleje a produkty vzniklé jejich štěpením; upravené jedlé tuky; živočišné nebo rostlinné vosky | | |
| MZ | Mosambik | | | X | |
| NA | Namibie | | | | |
| NC | Nová Kaledonie | | | | |
| NE | Niger | | | X | |
| NF | Norfolk | | | | |
| NG | Nigérie | | | | |
| NI | Nikaragua | | | | X |
| NP | Nepál | | | X | |
| NR | Nauru | | | | |
| NU | Niue | | | | |
| OM | Omán | | | | |
| PA | Panama | | | | |
| PE | Peru | | | | X |
| PF | Francouzská Polynésie | | | | |
| PG | Papua-Nová Guinea | | | | |
| PH | Filipíny | | | | |
| PK | Pákistán | | | | |
| PM | St. Pierre a Miquelon | | | | |
| PN | Pitcairn | | | | |
| PW | Palau | | | | |
| PY | Paraguay | | | | X |
| QA | Katar | | | | |
| RU | Ruská federace | | | | |
| RW | Rwanda | | | X | |
| SA | Saúdská Arábie | | | | |
| SB | Šalamounovy ostrovy | | | X | |
| SC | Seychely | | | | |
| SD | Súdán | | | X | |
| SH | Svatá Helena | | | | |
| SL | Sierra Leone | | | X | |
| SN | Senegal | | | X | |
| SO | Somálsko | | | X | |
| SR | Surinam | | | | |
| ST | Svatý Tomáš a Princův ostrov | | | X | |
| SV | Salvador | | | | X |
| SY | Syrská arabská republika | | | | |
| SZ | Svazijsko | | | | |
| TC | Turks a Caicos | | | | |
| TD | Čad | | | X | |
| TF | Francouzská jižní území | | | | |
| TG | Togo | | | X | |
| TH | Thajsko | Třída XIV | Přírodní nebo uměle pěstované perly, drahokamy nebo polodrahokamy, drahé kovy, kovy plátované drahými kovy a produkty z nich; bižuterie; mince | | |
| TJ | Tádžikistán | | | | |
| TK | Tokelau | | | | |
| TL | Východní Timor | | | X | |
| TM | Turkmenistán | | | | |
| TN | Tunisko | | | | |
| TO | Tonga | | | | |
| TT | Trinidad a Tobago | | | | |
| TV | Tuvalu | | | X | |
| TZ | Tanzanie | | | X | |
| UA | Ukrajina | | | | |
| UG | Uganda | | | X | |
| UM | Menší odlehlé ostrovy USA | | | | |
| UY | Uruguay | | | | |
| UZ | Uzbekistán | | | | |
| VC | Svatý Vincenc a Grenadiny | | | | |
| VE | Venezuela | | | | |
| VG | Britské Panenské ostrovy | | | | |
| VI | Americké Panenské ostrovy | | | | |
| VN | Vietnam | Třída XII | Obuv, pokrývky hlavy, deštníky, slunečníky, vycházkové hole, sedací hole, biče, jezdecké bičíky a jejich části a součásti; upravená péra a produkty z nich; umělé květiny; produkty z vlasů | | |
| VU | Vanuatu | | | X | |
| WF | Wallis a Futuna | | | | |
| WS | Samoa | | | X | |
| YE | Jemen | | | X | |
| YT | Mayotte | | | | |
| ZA | Jihoafrická republika | | | | |
| ZM | Zambie | | | X | |
| ZW | Zimbabwe“ | | | | |

A

B

C

D

E

AE

Spojené arabské emiráty

AF

Afghánistán

X

AG

Antigua a Barbuda

AI

Anguilla

AM

Arménie

X

AN

Nizozemské Antily

AO

Angola

X

AQ

Antarktida

AR

Argentina

AS

Americká Samoa

AW

Aruba

AZ

Ázerbájdžán

X

BB

Barbados

BD

Bangladéš

X

BF

Burkina Faso

X

BH

Bahrajn

BI

Burundi

X

BJ

Benin

X

BM

Bermudy

BN

Brunej Darussalam

BO

Bolívie

X

BR

Brazílie

Třída IV

Produkty potravinářského průmyslu; nápoje, lihoviny a ocet; tabák a vyrobené tabákové náhražky

Třída IX

Dřevo a dřevěné produkty; dřevěné uhlí; korek a korkové produkty; produkty ze slámy, esparta nebo jiných pletacích materiálů; košíkářské a proutěné produkty

BS

Bahamy

BT

Bhútán

X

BV

Bouvetův ostrov

BW

Botswana

BY

Bělorusko

BZ

Belize

CC

Kokosové ostrovy (nebo Keelingovy ostrovy)

CD

Demokratická republika Kongo

X

CF

Středoafrická republika

X

CG

Kongo

CI

Pobřeží slonoviny

CK

Cookovy ostrovy

CM

Kamerun

CN

Čínská lidová republika

Třída VI

Produkty chemického průmyslu nebo příbuzných průmyslových odvětví

Třída VII

Plasty a produkty z nich; kaučuk a produkty z něj

Třída VIII

Surové kůže a kožky, usně, kožešiny a produkty z nich; sedlářské a řemenářské výrobky; cestovní potřeby, kabelky a podobné schránky; produkty ze střev (jiných než z housenek bource morušového)

Třída IX

Dřevo a dřevěné produkty; dřevěné uhlí; korek a korkové produkty; produkty ze slámy, esparta nebo jiných pletacích materiálů; košíkářské a proutěné produkty

Třída XI a)

Textilie; třída XI b) Textilní produkty

Třída XII

Obuv, pokrývky hlavy, deštníky, slunečníky, vycházkové hole, sedací hole, biče, jezdecké bičíky a jejich části a součásti; upravená péra a produkty z nich; umělé květiny; produkty z vlasů

Třída XIII

Produkty z kamene, sádry, cementu, osinku (azbestu), slídy nebo podobných materiálů; keramické produkty; sklo a skleněné produkty

Třída XIV

Přírodní nebo uměle pěstované perly, drahokamy nebo polodrahokamy, drahé kovy, kovy plátované drahými kovy a produkty z nich; bižuterie; mince

Třída XV

Obecné kovy a produkty z obecných kovů

Třída XVI

Stroje a mechanická zařízení; elektrická zařízení; jejich části a součásti; přístroje pro záznam a reprodukci zvuku, přístroje pro záznam a reprodukci televizního obrazu a zvuku a části, součásti a příslušenství těchto přístrojů

Třída XVII

Vozidla, letadla, plavidla a dopravní zařízení

Třída XVIII

Optické, fotografické, kinematografické, měřicí, kontrolní, přesné, lékařské nebo chirurgické nástroje a přístroje; hodiny a hodinky; hudební nástroje; jejich části, součásti a příslušenství

Třída XX

Různé produkty

CO

Kolumbie

X

CR

Kostarika

X

CU

Kuba

CV

Kapverdy

X

CX

Vánoční ostrov

DJ

Džibutsko

X

DM

Dominika

DO

Dominikánská republika

DZ

Alžírsko

EC

Ekvádor

X

EG

Egypt

ER

Eritrea

X

ET

Etiopie

X

FJ

Fidži

FK

Falklandské ostrovy

FM

Federativní státy Mikronésie

GA

Gabon

GD

Grenada

GE

Gruzie

X

GH

Ghana

GI

Gibraltar

GL

Grónsko

GM

Gambie

X

GN

Guinea

X

GQ

Rovníková Guinea

X

GS

Jižní Georgie a Jižní Sandwichovy ostrovy

GT

Guatemala

X

GU

Guam

GW

Guinea-Bissau

X

GY

Guyana

HM

Heardův ostrov a McDonaldovy ostrovy

HN

Honduras

X

HT

Haiti

X

ID

Indonésie

Třída III

Živočišné nebo rostlinné tuky a oleje a produkty vzniklé jejich štěpením; upravené jedlé tuky; živočišné nebo rostlinné vosky

IN

Indie

Třída XI a)

Textilie

IO

Britské indickooceánské území

IQ

Irák

IR

Írán

JM

Jamajka

JO

Jordánsko

KE

Keňa

KG

Kyrgyzstán

KH

Kambodža

X

KI

Kiribati

X

KM

Komory

X

KN

Svatý Kryštof a Nevis

KW

Kuvajt

KY

Kajmanské ostrovy

KZ

Kazachstán

LA

Laoská lidově demokratická republika

X

LB

Libanon

LC

Sv. Lucie

LK

Srí Lanka

X

LR

Libérie

X

LS

Lesotho

X

LY

Libyjská arabská džamáhírije

MA

Maroko

MG

Madagaskar

X

MH

Marshallovy ostrovy

ML

Mali

X

MM

Myanmar

X

MN

Mongolsko

X

MO

Macao

MP

Severní Mariany

MR

Mauritánie

X

MS

Montserrat

MU

Mauricius

MV

Maledivy

X

MW

Malawi

X

MX

Mexiko

MY

Malajsie

Třída III

Živočišné nebo rostlinné tuky a oleje a produkty vzniklé jejich štěpením; upravené jedlé tuky; živočišné nebo rostlinné vosky

MZ

Mosambik

X

NA

Namibie

NC

Nová Kaledonie

NE

Niger

X

NF

Norfolk

NG

Nigérie

NI

Nikaragua

X

NP

Nepál

X

NR

Nauru

NU

Niue

OM

Omán

PA

Panama

PE

Peru

X

PF

Francouzská Polynésie

PG

Papua-Nová Guinea

PH

Filipíny

PK

Pákistán

PM

St. Pierre a Miquelon

PN

Pitcairn

PW

Palau

PY

Paraguay

X

QA

Katar

RU

Ruská federace

RW

Rwanda

X

SA

Saúdská Arábie

SB

Šalamounovy ostrovy

X

SC

Seychely

SD

Súdán

X

SH

Svatá Helena

SL

Sierra Leone

X

SN

Senegal

X

SO

Somálsko

X

SR

Surinam

ST

Svatý Tomáš a Princův ostrov

X

SV

Salvador

X

SY

Syrská arabská republika

SZ

Svazijsko

TC

Turks a Caicos

TD

Čad

X

TF

Francouzská jižní území

TG

Togo

X

TH

Thajsko

Třída XIV

Přírodní nebo uměle pěstované perly, drahokamy nebo polodrahokamy, drahé kovy, kovy plátované drahými kovy a produkty z nich; bižuterie; mince

TJ

Tádžikistán

TK

Tokelau

TL

Východní Timor

X

TM

Turkmenistán

TN

Tunisko

TO

Tonga

TT

Trinidad a Tobago

TV

Tuvalu

X

TZ

Tanzanie

X

UA

Ukrajina

UG

Uganda

X

UM

Menší odlehlé ostrovy USA

UY

Uruguay

UZ

Uzbekistán

VC

Svatý Vincenc a Grenadiny

VE

Venezuela

VG

Britské Panenské ostrovy

VI

Americké Panenské ostrovy

VN

Vietnam

Třída XII

Obuv, pokrývky hlavy, deštníky, slunečníky, vycházkové hole, sedací hole, biče, jezdecké bičíky a jejich části a součásti; upravená péra a produkty z nich; umělé květiny; produkty z vlasů

VU

Vanuatu

X

WF

Wallis a Futuna

WS

Samoa

X

YE

Jemen

X

YT

Mayotte

ZA

Jihoafrická republika

ZM

Zambie

X

ZW

Zimbabwe“

---

(1)  Seznam může zahrnovat země, které byly dočasně vyňaty ze systému všeobecných celních preferencí Společenství nebo nesplnily požadavky na správní spolupráci (předpoklad pro udělení celních preferencí pro zboží). Komise nebo příslušné orgány dané země budou moci poskytnout aktualizovaný seznam.

1

---

| 17.12.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/46

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1237/2009

ze dne 11. prosince 2009

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Marrone di Caprese Michelangelo (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem a podle čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 byla v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) zveřejněna žádost Itálie o zápis názvu „Marrone di Caprese Michelangelo“. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem a podle čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 byla v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) zveřejněna žádost Itálie o zápis názvu „Marrone di Caprese Michelangelo“.

| (2) | Protože nebyla Komisi oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být uvedený název zapsán, |
| --- | --- |

(2)

Protože nebyla Komisi oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být uvedený název zapsán,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. prosince 2009.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Úř. věst. C 112, 16.5.2009, s. 17.

2

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.6   Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

ITÁLIE

Marrone di Caprese Michelangelo (CHOP)

---

| 17.12.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/48

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1238/2009

ze dne 11. prosince 2009

o zapsání názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 byla v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) zveřejněna žádost Itálie o zapsání názvu „Pomodorino del Piennolo del Vesuvio“. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 byla v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) zveřejněna žádost Itálie o zapsání názvu „Pomodorino del Piennolo del Vesuvio“.

| (2) | Protože nebyla Komisi oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být uvedený název zapsán, |
| --- | --- |

(2)

Protože nebyla Komisi oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být uvedený název zapsán,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. prosince 2009.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Úř. věst. C 111, 15.5.2009, s. 21.

2

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.6   Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

ITÁLIE

Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (CHOP)

---

| 17.12.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/50

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1239/2009

ze dne 15. prosince 2009

o zapsání názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Crudo di Cuneo (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Crudo di Cuneo“ předložená Itálií byla v souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem a podle čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Crudo di Cuneo“ předložená Itálií byla v souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem a podle čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2).

| (2) | Protože nebyla Komisi oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být uvedený název zapsán, |
| --- | --- |

(2)

Protože nebyla Komisi oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být uvedený název zapsán,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. prosince 2009.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Úř. věst. C 112, 16.5.2009, s. 12.

2

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.2   Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.)

ITÁLIE

Crudo di Cuneo (CHOP)

---

| 17.12.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/52

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1240/2009

ze dne 16. prosince 2009,

kterým se mění nařízení (ES) č. 428/2008, kterým se stanoví intervenční centra pro obiloviny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na článek 41 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Estonsko a Rumunsko podaly žádosti o změnu některých intervenčních center uvedených v příloze I nařízení Komise (ES) č. 428/2008 (2) za účelem jejich lepšího umístění nebo lepšího splnění požadovaných podmínek. Je proto vhodné uvedeným žádostem vyhovět. |
| --- | --- |

(1)

Estonsko a Rumunsko podaly žádosti o změnu některých intervenčních center uvedených v příloze I nařízení Komise (ES) č. 428/2008 (2) za účelem jejich lepšího umístění nebo lepšího splnění požadovaných podmínek. Je proto vhodné uvedeným žádostem vyhovět.

| (2) | Nařízení (ES) č. 428/2008 proto musí být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (ES) č. 428/2008 proto musí být odpovídajícím způsobem změněno.

| (3) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(3)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (ES) č. 428/2008 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. prosince 2009.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 129, 17.5.2008, s. 8.

2

---

PŘÍLOHA

Příloha I nařízení (ES) č. 428/2008 se mění takto:

| 1) | tabulka „ESTONSKO“ se nahrazuje touto tabulkou:









  Intervenční centra | Pšenice obecná | Ječmen | Kukuřice | Čirok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „ESTONSKO |
| Tartu | + | + | - | - |
| Viljandi | + | + | - | - |
| Tamsalu | + | + | - | - |
| Keila | + | + | - | -“ |

1)

tabulka „ESTONSKO“ se nahrazuje touto tabulkou:

Intervenční centra

Pšenice obecná

Ječmen

Kukuřice

Čirok

„ESTONSKO

Tartu

+

+

-

-

Viljandi

+

+

-

-

Tamsalu

+

+

-

-

Keila

+

+

-

-“

| 2) | tabulka „RUMUNSKO“ se mění takto:






  a) | řádek odpovídající středisku „Brăila“ se nahrazuje tímto:









  Intervenční centra | Pšenice obecná | Ječmen | Kukuřice | Čirok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Brăila | + | + | + | -“ |

2)

tabulka „RUMUNSKO“ se mění takto:

a)

řádek odpovídající středisku „Brăila“ se nahrazuje tímto:

Intervenční centra

Pšenice obecná

Ječmen

Kukuřice

Čirok

„Brăila

+

+

+

-“

| b) | za řádek týkající se střediska „Brăila“ se vkládá nový řádek, který zní:









  Intervenční centra | Pšenice obecná | Ječmen | Kukuřice | Čirok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Ianca | - | + | - | -“ |

b)

za řádek týkající se střediska „Brăila“ se vkládá nový řádek, který zní:

Intervenční centra

Pšenice obecná

Ječmen

Kukuřice

Čirok

„Ianca

-

+

-

-“

| c) | řádek odpovídající středisku „Roman“ se nahrazuje tímto:









  Intervenční centra | Pšenice obecná | Ječmen | Kukuřice | Čirok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Roman | + | + | - | -“ |

c)

řádek odpovídající středisku „Roman“ se nahrazuje tímto:

Intervenční centra

Pšenice obecná

Ječmen

Kukuřice

Čirok

„Roman

+

+

-

-“

---

| 17.12.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/54 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/54

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1241/2009

ze dne 16. prosince 2009

o pokračování a aktualizaci oblasti působnosti předchozí kontroly nad dovozem některých výrobků ze železa a oceli pocházejících z některých třetích zemí

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii a Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 260/2009 ze dne 26. února 2009 o společných pravidlech dovozu (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 625/2009 ze dne 7. července 2009 o společných pravidlech dovozu z některých třetích zemí (2), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,

po konzultacích s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením (ES) č. 76/2002 (3) Komise zavedla předchozí kontrolu Společenství nad dovozy některých výrobků ze železa a oceli pocházejících ze třetích zemí. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 76/2002 (3) Komise zavedla předchozí kontrolu Společenství nad dovozy některých výrobků ze železa a oceli pocházejících ze třetích zemí.

| (2) | Statistiky zahraničního obchodu Unie nejsou k dispozici ve lhůtách stanovených nařízením Komise (ES) č. 1917/2000 (4). |
| --- | --- |

(2)

Statistiky zahraničního obchodu Unie nejsou k dispozici ve lhůtách stanovených nařízením Komise (ES) č. 1917/2000 (4).

| (3) | I když se situace od zavedení kontroly v roce 2002 změnila, vývoj na světovém trhu s ocelí stále vyžaduje spolehlivý a rychlý informační systém týkající se dovozu do Unie v budoucnu. |
| --- | --- |

(3)

I když se situace od zavedení kontroly v roce 2002 změnila, vývoj na světovém trhu s ocelí stále vyžaduje spolehlivý a rychlý informační systém týkající se dovozu do Unie v budoucnu.

| (4) | Zjišťovaly se tendence dovozu výrobků, které v současné době podléhají kontrole, a rovněž plochých výrobků z nerezové oceli a velkých svařovaných trubek, které v současné době systému kontroly nepodléhají. Ukázalo se jako nezbytné posoudit tendence pro tyto dodatečné výrobky, vzhledem k tomu, že se jedná o výrobky s největší přidanou hodnotou na trhu. |
| --- | --- |

(4)

Zjišťovaly se tendence dovozu výrobků, které v současné době podléhají kontrole, a rovněž plochých výrobků z nerezové oceli a velkých svařovaných trubek, které v současné době systému kontroly nepodléhají. Ukázalo se jako nezbytné posoudit tendence pro tyto dodatečné výrobky, vzhledem k tomu, že se jedná o výrobky s největší přidanou hodnotou na trhu.

| (5) | V posledních letech dovoz uvedených výrobků z oceli do EU značně vzrostl – mezi lety 2005–2008 o 40 % v absolutních hodnotách. Ačkoli dovoz začal od konce roku 2008 klesat, pouze tím opisoval pokles poptávky a ve vztahu ke spotřebě zůstal dovoz i nadále významný. |
| --- | --- |

(5)

V posledních letech dovoz uvedených výrobků z oceli do EU značně vzrostl – mezi lety 2005–2008 o 40 % v absolutních hodnotách. Ačkoli dovoz začal od konce roku 2008 klesat, pouze tím opisoval pokles poptávky a ve vztahu ke spotřebě zůstal dovoz i nadále významný.

| (6) | Celosvětové kapacity výroby oceli mezi lety 2006–2008 narůstaly a očekává se, že do roku 2010 nadále porostou. V různých oblastech, zejména v Číně, Indii, Brazílii a na Středním východě, se v dalších dvou letech očekává nárůst kapacity v řádu dvoumístného čísla. Čína, nejdůležitější země, pokud jde o zvyšování kapacity, v současné době představuje přibližně 40 % celosvětové kapacity výroby surové oceli, přibližně trojnásobek toho, kolik se jí v EU ročně spotřebuje. |
| --- | --- |

(6)

Celosvětové kapacity výroby oceli mezi lety 2006–2008 narůstaly a očekává se, že do roku 2010 nadále porostou. V různých oblastech, zejména v Číně, Indii, Brazílii a na Středním východě, se v dalších dvou letech očekává nárůst kapacity v řádu dvoumístného čísla. Čína, nejdůležitější země, pokud jde o zvyšování kapacity, v současné době představuje přibližně 40 % celosvětové kapacity výroby surové oceli, přibližně trojnásobek toho, kolik se jí v EU ročně spotřebuje.

| (7) | Vzhledem k tomu, že EU je z hlediska velikosti a ceny pro ocel důležitým trhem, zejména s ohledem na silnou měnu, je pravděpodobné, že jakmile se trh zotaví a poptávka na trhu Unie se zvýší, veškeré zbylé kapacity v oblasti oceli budou přesměrovány do EU. Ve srovnání s tím byl v poslední době přístup na trhy třetích zemí v různé míře omezen, protože země v několika zeměpisných oblastech (např. v obou Amerikách, Asii, na Středním východě) zavedly opatření na ochranu nebo podporu svého ocelářského průmyslu. Tato opatření měla různé formy, včetně zvyšování cel, požadavků na osvědčení, požadavků na nákup v místě, a týkala se trhů s významným podílem na celosvětové spotřebě. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k tomu, že EU je z hlediska velikosti a ceny pro ocel důležitým trhem, zejména s ohledem na silnou měnu, je pravděpodobné, že jakmile se trh zotaví a poptávka na trhu Unie se zvýší, veškeré zbylé kapacity v oblasti oceli budou přesměrovány do EU. Ve srovnání s tím byl v poslední době přístup na trhy třetích zemí v různé míře omezen, protože země v několika zeměpisných oblastech (např. v obou Amerikách, Asii, na Středním východě) zavedly opatření na ochranu nebo podporu svého ocelářského průmyslu. Tato opatření měla různé formy, včetně zvyšování cel, požadavků na osvědčení, požadavků na nákup v místě, a týkala se trhů s významným podílem na celosvětové spotřebě.

| (8) | Výroba surové oceli a plochých výrobků z nerezové oceli v EU dosáhla nejvyšší úrovně v letech 2007 a 2006, potom v roce 2008 začala klesat. V první třetině roku 2009 došlo ke 43,2% snížení ve srovnání s první třetinou roku 2008, oproti 22,4% snížení světové produkce oceli ve stejném období. Krize měla dopad na všechny státy, které jsou největšími producenty oceli v EU, a v reakci na ni výrobci snížili počet výrobních dnů, čímž zvýšili nevyužívané kapacity. |
| --- | --- |

(8)

Výroba surové oceli a plochých výrobků z nerezové oceli v EU dosáhla nejvyšší úrovně v letech 2007 a 2006, potom v roce 2008 začala klesat. V první třetině roku 2009 došlo ke 43,2% snížení ve srovnání s první třetinou roku 2008, oproti 22,4% snížení světové produkce oceli ve stejném období. Krize měla dopad na všechny státy, které jsou největšími producenty oceli v EU, a v reakci na ni výrobci snížili počet výrobních dnů, čímž zvýšili nevyužívané kapacity.

| (9) | Všichni výrobci významně snížili zaměstnanost. V červnu bylo přibližně 40 % pracovní síly v ocelářství v EU postiženo ekonomickou krizí v podobě trvalého nebo dočasného propouštění a zkrácené pracovní doby. |
| --- | --- |

(9)

Všichni výrobci významně snížili zaměstnanost. V červnu bylo přibližně 40 % pracovní síly v ocelářství v EU postiženo ekonomickou krizí v podobě trvalého nebo dočasného propouštění a zkrácené pracovní doby.

| (10) | Na základě současných tendencí dovozu ocelových výrobků, stávající zranitelné situace průmyslu EU, pokračující slabé poptávky na trhu EU a pravděpodobnosti, že stávající a budoucí převis kapacity bude přesměrován do EU, pokud se obnoví poptávka, lze usuzovat, že existuje hrozba újmy pro výrobce v Unii na základě článku 11 nařízení (ES) č. 260/2009. |
| --- | --- |

(10)

Na základě současných tendencí dovozu ocelových výrobků, stávající zranitelné situace průmyslu EU, pokračující slabé poptávky na trhu EU a pravděpodobnosti, že stávající a budoucí převis kapacity bude přesměrován do EU, pokud se obnoví poptávka, lze usuzovat, že existuje hrozba újmy pro výrobce v Unii na základě článku 11 nařízení (ES) č. 260/2009.

| (11) | V zájmu Unie musí proto dovozy určitých výrobků z oceli i nadále podléhat předchozí kontrole, aby bylo možné získat podrobné statistické údaje umožňující rychlou analýzu tendencí dovozu. Aby bylo možné řešit zranitelnost evropského trhu s ocelí vůči náhlým změnám na světových trzích s ocelí, jsou nezbytné rychlé informace předvídající situaci na trhu. To je důležité zvláště ve stávající situaci krize, která je charakterizována nejistotou, zda poptávka strukturálně opět vzroste a zda z toho bude mít průmysl EU skutečně prospěch. |
| --- | --- |

(11)

V zájmu Unie musí proto dovozy určitých výrobků z oceli i nadále podléhat předchozí kontrole, aby bylo možné získat podrobné statistické údaje umožňující rychlou analýzu tendencí dovozu. Aby bylo možné řešit zranitelnost evropského trhu s ocelí vůči náhlým změnám na světových trzích s ocelí, jsou nezbytné rychlé informace předvídající situaci na trhu. To je důležité zvláště ve stávající situaci krize, která je charakterizována nejistotou, zda poptávka strukturálně opět vzroste a zda z toho bude mít průmysl EU skutečně prospěch.

| (12) | Vzhledem k vývoji na trhu s plochými výrobky z nerezové oceli a velkými svařovanými trubkami a k situaci dotčených průmyslových odvětví a vzhledem k tomu, že podobné systémy kontroly dovozu oceli tyto výrobky zahrnují, je vhodné, aby do oblasti působnosti tohoto systému byly zahrnuty rovněž výrobky uvedené na seznamu v příloze I. |
| --- | --- |

(12)

Vzhledem k vývoji na trhu s plochými výrobky z nerezové oceli a velkými svařovanými trubkami a k situaci dotčených průmyslových odvětví a vzhledem k tomu, že podobné systémy kontroly dovozu oceli tyto výrobky zahrnují, je vhodné, aby do oblasti působnosti tohoto systému byly zahrnuty rovněž výrobky uvedené na seznamu v příloze I.

| (13) | Vzhledem k výše zmíněnému vývoji a s ohledem na to, že ostatní hlavní producenti oceli, jako je Kanada a Spojené státy americké, se v poslední době rozhodli rozšířit své podobné systémy pro kontrolu dovozu oceli (byly prodlouženy do 31. srpna 2011, respektive 21. března 2013), je vhodné, aby tento systém pokračoval do 31. prosince 2012. |
| --- | --- |

(13)

Vzhledem k výše zmíněnému vývoji a s ohledem na to, že ostatní hlavní producenti oceli, jako je Kanada a Spojené státy americké, se v poslední době rozhodli rozšířit své podobné systémy pro kontrolu dovozu oceli (byly prodlouženy do 31. srpna 2011, respektive 21. března 2013), je vhodné, aby tento systém pokračoval do 31. prosince 2012.

| (14) | Aby se minimalizovala zbytečná omezení a nedošlo k přílišnému narušení činností společností, které působí blízko hranic, zůstává hmotnost dovozu vyloučeného z oblasti působnosti tohoto nařízení 2 500 kilogramů, |
| --- | --- |

(14)

Aby se minimalizovala zbytečná omezení a nedošlo k přílišnému narušení činností společností, které působí blízko hranic, zůstává hmotnost dovozu vyloučeného z oblasti působnosti tohoto nařízení 2 500 kilogramů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 76/2002 se mění takto:

| 1) | Oblast působnosti předchozí kontroly se rozšiřuje na výrobky uvedené na seznamu v příloze I. |
| --- | --- |

1)

Oblast působnosti předchozí kontroly se rozšiřuje na výrobky uvedené na seznamu v příloze I.

| 2) | V článku 6 se datum „31. prosince 2009“ nahrazuje datem „31. prosince 2012“. |
| --- | --- |

2)

V článku 6 se datum „31. prosince 2009“ nahrazuje datem „31. prosince 2012“.

| 3) | Seznam příslušných vnitrostátních orgánů se nahrazuje seznamem v příloze II. |
| --- | --- |

3)

Seznam příslušných vnitrostátních orgánů se nahrazuje seznamem v příloze II.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. prosince 2009.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 84, 31.3.2009, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 185, 17.7.2009, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 16, 18.1.2002, s. 3.

3

(4)  Úř. věst. L 229, 9.9.2000, s. 14.

4

---

PŘÍLOHA I

Seznam výrobků, které se přidávají na seznam „List of products subject to prior surveillance“

| | 7219 11 00 |
| --- | --- |

7219 11 00

| | 7219 12 10 |
| --- | --- |

7219 12 10

| | 7219 12 90 |
| --- | --- |

7219 12 90

| | 7219 13 10 |
| --- | --- |

7219 13 10

| | 7219 13 90 |
| --- | --- |

7219 13 90

| | 7219 14 10 |
| --- | --- |

7219 14 10

| | 7219 14 90 |
| --- | --- |

7219 14 90

| | 7219 21 10 |
| --- | --- |

7219 21 10

| | 7219 21 90 |
| --- | --- |

7219 21 90

| | 7219 22 10 |
| --- | --- |

7219 22 10

| | 7219 22 90 |
| --- | --- |

7219 22 90

| | 7219 23 00 |
| --- | --- |

7219 23 00

| | 7219 24 00 |
| --- | --- |

7219 24 00

| | 7219 31 00 |
| --- | --- |

7219 31 00

| | 7219 32 10 |
| --- | --- |

7219 32 10

| | 7219 32 90 |
| --- | --- |

7219 32 90

| | 7219 33 10 |
| --- | --- |

7219 33 10

| | 7219 33 90 |
| --- | --- |

7219 33 90

| | 7219 34 10 |
| --- | --- |

7219 34 10

| | 7219 34 90 |
| --- | --- |

7219 34 90

| | 7219 35 10 |
| --- | --- |

7219 35 10

| | 7219 35 90 |
| --- | --- |

7219 35 90

| | 7219 90 20 |
| --- | --- |

7219 90 20

| | 7219 90 80 |
| --- | --- |

7219 90 80

| | 7220 11 00 |
| --- | --- |

7220 11 00

| | 7220 12 00 |
| --- | --- |

7220 12 00

| | 7220 20 21 |
| --- | --- |

7220 20 21

| | 7220 20 29 |
| --- | --- |

7220 20 29

| | 7220 20 41 |
| --- | --- |

7220 20 41

| | 7220 20 49 |
| --- | --- |

7220 20 49

| | 7220 20 81 |
| --- | --- |

7220 20 81

| | 7220 20 89 |
| --- | --- |

7220 20 89

| | 7220 90 20 |
| --- | --- |

7220 90 20

| | 7220 90 80 |
| --- | --- |

7220 90 80

| | 7228 50 20 |
| --- | --- |

7228 50 20

| | Celá položka KN 7305 |
| --- | --- |

Celá položka KN 7305

---

PŘÍLOHA II

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

СПИСЪК НА КОМПЕТЕНТНИТЕ НАЦИОНАЛНИ ОРГАНИ

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES

ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI

VALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTS

ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TAL-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

LISTA WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE COMPETENTE

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

| | BELGIQUE/BELGIË





  Service public fédéral de l’économie, des PME, des classes moyennes et de l’énergie |
| --- | --- |
| Direction générale du potentiel économique |
| Service des licences |
| Rue de Louvain 44 |
| 1000 Bruxelles |
| BELGIQUE |
| Tél. +32 25486469 |
| Fax +32 22775063 |

BELGIQUE/BELGIË

Service public fédéral de l’économie, des PME, des classes moyennes et de l’énergie

Direction générale du potentiel économique

Service des licences

Rue de Louvain 44

1000 Bruxelles

BELGIQUE

Tél. +32 25486469

Fax +32 22775063

| Federale Overheidsdienst Economie, Kmo, Middenstand & Energie |
| --- |
| Algemene Directie Economisch Potentieel |
| Dienst Vergunningen |
| Leuvenseweg 44 |
| 1000 Brussel |
| BELGIË |
| Tel. +32 25486469 |
| Fax +32 22775063 |

Federale Overheidsdienst Economie, Kmo, Middenstand & Energie

Algemene Directie Economisch Potentieel

Dienst Vergunningen

Leuvenseweg 44

1000 Brussel

BELGIË

Tel. +32 25486469

Fax +32 22775063

| | БЪЛГАРИЯ





  Министерство на икономиката, енергетиката и туризма Дирекция дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“ |
| --- | --- |
| ул. „Славянска“No 8 |
| 1052 София |
| Тел. +359 29407008 / +359 29407673 /+359 29407800 |
| Факс +359 29815041 /+359 29804710 / +359 29883654 |

БЪЛГАРИЯ

Министерство на икономиката, енергетиката и туризма Дирекция дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“

ул. „Славянска“No 8

1052 София

Тел. +359 29407008 / +359 29407673 /+359 29407800

Факс +359 29815041 /+359 29804710 / +359 29883654

| | ČESKÁ REPUBLIKA





  Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- | --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 224907111 |
| Fax +420 224212133 |

ČESKÁ REPUBLIKA

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 224907111

Fax +420 224212133

| | DANMARK





  Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- | --- |
| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| Langelinie Allé 17 |
| 2100 København Ø |
| Tlf. +45 35466030 |
| Fax +45 35466029 |
| Fax +45 35466001 |

DANMARK

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Langelinie Allé 17

2100 København Ø

Tlf. +45 35466030

Fax +45 35466029

Fax +45 35466001

| | DEUTSCHLAND





  Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA) |
| --- | --- |
| Frankfurter Straße 29-35 |
| 65760 Eschborn 1 |
| DEUTSCHLAND |
| Tel. +49 61969080 |
| Fax +49 6196908800 |

DEUTSCHLAND

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA)

Frankfurter Straße 29-35

65760 Eschborn 1

DEUTSCHLAND

Tel. +49 61969080

Fax +49 6196908800

| | EESTI





  Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium |
| --- | --- |
| Harju 11 |
| 15072 Tallinn |
| Tel. +372 6256400 |
| Faks +372 6313660 |

EESTI

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

15072 Tallinn

Tel. +372 6256400

Faks +372 6313660

| | FRANCE





  Ministère de l’économie, de l’Industrie et de l’emploi |
| --- | --- |
| Direction générale de la compétitivité, de l’industrie et des services |
| Sous-direction «industries de santé, de la chimie et des nouveaux matériaux» |
| Bureau «matérieaux du futur et nouveaux procédés» |
| Le Bervil |
| 12 rue Villiot |
| 75572 Paris Cedex 12 |
| FRANCE |
| Tél. +33 153449026 |
| Fax +33 153449172 |

FRANCE

Ministère de l’économie, de l’Industrie et de l’emploi

Direction générale de la compétitivité, de l’industrie et des services

Sous-direction «industries de santé, de la chimie et des nouveaux matériaux»

Bureau «matérieaux du futur et nouveaux procédés»

Le Bervil

12 rue Villiot

75572 Paris Cedex 12

FRANCE

Tél. +33 153449026

Fax +33 153449172

| | ITALIA





  Ministero delle Attività produttive |
| --- | --- |
| Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi |
| Viale America 341 |
| 00144 Roma RM |
| ITALIA |
| Tel. +39 0659647517 / +39 0659932471 / +39 0659932245 / +39 0659932260 |
| Fax +39 0659932235 / +39 0659932636 |

ITALIA

Ministero delle Attività produttive

Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi

Viale America 341

00144 Roma RM

ITALIA

Tel. +39 0659647517 / +39 0659932471 / +39 0659932245 / +39 0659932260

Fax +39 0659932235 / +39 0659932636

| | ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS





  Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- | --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής |
| Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6 |
| 1421 Λευκωσία |
| ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS |
| Τηλ. +357 22867100 |
| Φαξ +357 22375120 |

ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής

Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6

1421 Λευκωσία

ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS

Τηλ. +357 22867100

Φαξ +357 22375120

| | IRELAND





  Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- | --- |
| Import/Export Licensing, Block C |
| Earlsfort Centre |
| Hatch Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| Tel. +353 16312121 |
| Fax +353 16312562 |

IRELAND

Department of Enterprise, Trade and Employment

Import/Export Licensing, Block C

Earlsfort Centre

Hatch Street

Dublin 2

IRELAND

Tel. +353 16312121

Fax +353 16312562

| | ΕΛΛΑΣ





  Υπουργείο Οικονομίας, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας |
| --- | --- |
| Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής |
| Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας |
| Κορνάρου 1 |
| 105 63 Αθήνα |
| ΕΛΛΑΣ |
| Τηλ. +30 2103286021/22 |
| Φαξ +30 2103286094 |

ΕΛΛΑΣ

Υπουργείο Οικονομίας, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας

Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής

Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας

Κορνάρου 1

105 63 Αθήνα

ΕΛΛΑΣ

Τηλ. +30 2103286021/22

Φαξ +30 2103286094

| | ESPAÑA





  Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- | --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales |
| Paseo de la Castellana 162 |
| 28046 Madrid |
| ESPAÑA |
| Tel. +34 913493817 / +34 9134937488 |
| Fax +34 913493831 |

ESPAÑA

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales

Paseo de la Castellana 162

28046 Madrid

ESPAÑA

Tel. +34 913493817 / +34 9134937488

Fax +34 913493831

| | LATVIJA





  Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija |
| --- | --- |
| Brīvības iela 55 |
| Rīga, LV-1519 |
| Tel. +371 670132 99/00 / +371 67013248 |
| Fakss +371 67280882 |

LATVIJA

Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

Rīga, LV-1519

Tel. +371 670132 99/00 / +371 67013248

Fakss +371 67280882

| | LIETUVA





  Lietuvos Respublikos ūkio ministerija |
| --- | --- |
| Prekybos departamentas |
| Gedimino pr. 38/2 |
| LT-01104 Vilnius |
| Tel. +370 52628750 / +370 52619488 |
| Faks. +370 52623974 |

LIETUVA

Lietuvos Respublikos ūkio ministerija

Prekybos departamentas

Gedimino pr. 38/2

LT-01104 Vilnius

Tel. +370 52628750 / +370 52619488

Faks. +370 52623974

| | LUXEMBOURG





  Ministère de l’économie et du commerce extérieu |
| --- | --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| 2011 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tél. +352 4782371 |
| Fax +352 466138 |

LUXEMBOURG

Ministère de l’économie et du commerce extérieu

Office des licences

BP 113

2011 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tél. +352 4782371

Fax +352 466138

| | MAGYARORSZÁG





  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- | --- |
| Budapest |
| Margit krt. 85. |
| 1024 |
| MAGYARORSZÁG |
| Tel. +36 13367303 |
| Fax +36 13367302 |
| E-mail: mkeh@mkeh.gov.hu |

MAGYARORSZÁG

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Budapest

Margit krt. 85.

1024

MAGYARORSZÁG

Tel. +36 13367303

Fax +36 13367302

E-mail: mkeh@mkeh.gov.hu

| | MALTA





  Diviżjoni għall-Kummerċ |
| --- | --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| Valletta |
| CMR 02 |
| Tel. +356 21237112 |
| Fax +356 25690299 |

MALTA

Diviżjoni għall-Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

Valletta

CMR 02

Tel. +356 21237112

Fax +356 25690299

| | NEDERLAND





  Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer |
| --- | --- |
| Postbus 30003, Engelse Kamp 2 |
| 9700 RD Groningen |
| NEDERLAND |
| Tel. +31 505232600 |
| Fax +31 505232210 |

NEDERLAND

Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer

Postbus 30003, Engelse Kamp 2

9700 RD Groningen

NEDERLAND

Tel. +31 505232600

Fax +31 505232210

| | ROMÂNIA





  Ministerul Întreprinderilor Mici și Mijlocii, Comerțului și Mediului de Afaceri |
| --- | --- |
| Direcția Generală Politici Comerciale |
| Str. Ion Câmpineanu, nr. 16, sector 1 |
| 010036 București |
| Tel. +40 213150081 |
| Fax +40 213150454 |
| e-mail: clc@dce.gov.ro |

ROMÂNIA

Ministerul Întreprinderilor Mici și Mijlocii, Comerțului și Mediului de Afaceri

Direcția Generală Politici Comerciale

Str. Ion Câmpineanu, nr. 16, sector 1

010036 București

Tel. +40 213150081

Fax +40 213150454

e-mail: clc@dce.gov.ro

| | SLOVENIJA





  Ministrstvo za finance |
| --- | --- |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Carinski urad Jesenice |
| Spodnji plavž 6C |
| SI-4270 Jesenice |
| SLOVENIJA |
| Tel. +386 42974470 |
| Faks +386 42974472 |

SLOVENIJA

Ministrstvo za finance

Carinska uprava Republike Slovenije

Carinski urad Jesenice

Spodnji plavž 6C

SI-4270 Jesenice

SLOVENIJA

Tel. +386 42974470

Faks +386 42974472

| | SLOVENSKO





  Ministerstvo hospodárstva |
| --- | --- |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Slovenská republika |
| Tel. +421 248542021 / +421 248547119 |
| Fax +421 248543116 |

SLOVENSKO

Ministerstvo hospodárstva

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Slovenská republika

Tel. +421 248542021 / +421 248547119

Fax +421 248543116

| | ÖSTERREICH





  Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend |
| --- | --- |
| Außenwirtschaftsadministration |
| Abteilung C2/2 |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| Tel. +43 171100-0 |
| Fax +43 171100/83 86 |

ÖSTERREICH

Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend

Außenwirtschaftsadministration

Abteilung C2/2

Stubenring 1

1011 Wien

Tel. +43 171100-0

Fax +43 171100/83 86

| | POLSKA





  Ministerstwo Gospodarki |
| --- | --- |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warszawa |
| POLSKA |
| Tel. +48 226935553 |
| Fax +48 226934021 |

POLSKA

Ministerstwo Gospodarki

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warszawa

POLSKA

Tel. +48 226935553

Fax +48 226934021

| | PORTUGAL





  Ministério das Finanças e da Administração Pública |
| --- | --- |
| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos |
| Especiais sobre o Consumo |
| Rua da Alfândega, n.o 5, r/c |
| 1149-006 Lisboa |
| PORTUGAL |
| Tel. +35 1218814263 |
| Fax +35 1218813990 |

PORTUGAL

Ministério das Finanças e da Administração Pública

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos

Especiais sobre o Consumo

Rua da Alfândega, n.o 5, r/c

1149-006 Lisboa

PORTUGAL

Tel. +35 1218814263

Fax +35 1218813990

| | SUOMI/FINLAND





  Tullihallitus |
| --- | --- |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |
| P. +358 96141 |
| F. +358 204922852 |

SUOMI/FINLAND

Tullihallitus

PL 512

FI-00101 Helsinki

P. +358 96141

F. +358 204922852

| Tullstyrelsen |
| --- |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |
| Fax +358 204922852 |

Tullstyrelsen

PB 512

FI-00101 Helsingfors

Fax +358 204922852

| | SVERIGE





  Kommerskollegium |
| --- | --- |
| Box 6803 |
| SE-113 86 Stockholm |
| Tfn +46 86904800 |
| Fax +46 8306759 |

SVERIGE

Kommerskollegium

Box 6803

SE-113 86 Stockholm

Tfn +46 86904800

Fax +46 8306759

| | UNITED KINGDOM





  Department for Business, Innovation and Skills Import Licensing Branch |
| --- | --- |
| Queensway House — West Precinct |
| Billingham |
| TS23 2NF |
| UNITED KINGDOM |
| Tel. +44 1642364333 / +44 1642364334 |
| Fax +44 1642364269 |
| E-mail: enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk |

UNITED KINGDOM

Department for Business, Innovation and Skills Import Licensing Branch

Queensway House — West Precinct

Billingham

TS23 2NF

UNITED KINGDOM

Tel. +44 1642364333 / +44 1642364334

Fax +44 1642364269

E-mail: enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk

---

| 17.12.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/60 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/60

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1242/2009

ze dne 16. prosince 2009

o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii a Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ŘÍZENÍ

1.1   Zahájení řízení

| (1) | Evropská komise dne 18. března 2009 oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) oznámila zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Evropská komise dne 18. března 2009 oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) oznámila zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Společenství.

| (2) | Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět podaný dne 2. února 2009 výrobcem ve Společenství, společností Smiths Detection Group Limited (dále jen „žadatel“), představujícím podstatnou část, v tomto případě více než 80 %, celkové výroby některých systémů pro snímání nákladu ve Společenství. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět podaný dne 2. února 2009 výrobcem ve Společenství, společností Smiths Detection Group Limited (dále jen „žadatel“), představujícím podstatnou část, v tomto případě více než 80 %, celkové výroby některých systémů pro snímání nákladu ve Společenství. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.

1.2   Strany dotčené řízením

| (3) | O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce ve Společenství, jediného známého vyvážejícího výrobce v ČLR, zástupce dotčené vyvážející země a výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), které byly vybrány jako srovnatelná země. Komise se mimoto obrátila na všechny známé uživatele dotčeného/obdobného výrobku ve Společenství. Zúčastněné strany měly možnost předložit písemně svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(3)

O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce ve Společenství, jediného známého vyvážejícího výrobce v ČLR, zástupce dotčené vyvážející země a výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), které byly vybrány jako srovnatelná země. Komise se mimoto obrátila na všechny známé uživatele dotčeného/obdobného výrobku ve Společenství. Zúčastněné strany měly možnost předložit písemně svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (4) | Aby bylo jedinému známému vyvážejícímu výrobci v ČLR umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zacházení, pokud o to projeví zájem, zaslala Komise formuláře žádosti vyvážejícímu výrobci, o němž bylo známo, že se ho řízení týká, a orgánům ČLR. Jediný známý vyvážející výrobce v ČLR nepožádal o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, požádal však o individuální zacházení. |
| --- | --- |

(4)

Aby bylo jedinému známému vyvážejícímu výrobci v ČLR umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zacházení, pokud o to projeví zájem, zaslala Komise formuláře žádosti vyvážejícímu výrobci, o němž bylo známo, že se ho řízení týká, a orgánům ČLR. Jediný známý vyvážející výrobce v ČLR nepožádal o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, požádal však o individuální zacházení.

| (5) | Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(5)

Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení.

| (6) | Komise obdržela odpovědi na dotazník od jediného známého čínského vyvážejícího výrobce, dvou výrobců ve Společenství, od jednoho výrobce v USA, které byly vybrány jako srovnatelná země, a od devíti uživatelů ve Společenství. |
| --- | --- |

(6)

Komise obdržela odpovědi na dotazník od jediného známého čínského vyvážejícího výrobce, dvou výrobců ve Společenství, od jednoho výrobce v USA, které byly vybrány jako srovnatelná země, a od devíti uživatelů ve Společenství.

| (7) | Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné za účelem přijetí rozhodnutí o přiznání tržního zacházení / individuálního zacházení a k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. V prostorách následujících společností se uskutečnily inspekce na místě:






  a) | výrobci ve Společenství
  Smiths Heimann SAS, Vitry (Francie) a Smiths Heimann GmbH, Wiesbaden (Německo), obě společnosti jsou ve spojení se společností Smiths Detection Group Limited |
| --- | --- | --- |

(7)

Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné za účelem přijetí rozhodnutí o přiznání tržního zacházení / individuálního zacházení a k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. V prostorách následujících společností se uskutečnily inspekce na místě:

a)

výrobci ve Společenství

Smiths Heimann SAS, Vitry (Francie) a Smiths Heimann GmbH, Wiesbaden (Německo), obě společnosti jsou ve spojení se společností Smiths Detection Group Limited

| b) | vyvážející výrobce v ČLR
  Nuctech Company Limited, Peking, Čínská lidová republika |
| --- | --- |

b)

vyvážející výrobce v ČLR

Nuctech Company Limited, Peking, Čínská lidová republika

| (8) | Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážejícího výrobce v ČLR, který nepožádal o tržní zacházení, se inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě USA, uskutečnila v prostorách této společnosti:
  Rapiscan Systems Inc., Torrance, CA, USA. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážejícího výrobce v ČLR, který nepožádal o tržní zacházení, se inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě USA, uskutečnila v prostorách této společnosti:

Rapiscan Systems Inc., Torrance, CA, USA.

1.3   Období šetření a posuzované období

| (9) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2007 do 31. prosince 2008 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). Pokud jde o délku období šetření, podotýká se, že 18měsíční lhůta byla vybrána kvůli zvláštnostem trhu s dotčeným/obdobným výrobkem, tj. existenci postupů pro zadávání veřejných zakázek / nabídkových řízení, což znamená, že trvá dlouhou dobu, než se transakce uskuteční, a že transakcí je poměrně málo. |
| --- | --- |

(9)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2007 do 31. prosince 2008 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). Pokud jde o délku období šetření, podotýká se, že 18měsíční lhůta byla vybrána kvůli zvláštnostem trhu s dotčeným/obdobným výrobkem, tj. existenci postupů pro zadávání veřejných zakázek / nabídkových řízení, což znamená, že trvá dlouhou dobu, než se transakce uskuteční, a že transakcí je poměrně málo.

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1   Dotčený výrobek

| (10) | Dotčeným výrobkem jsou systémy pro snímání nákladu využívající neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření alfa, beta nebo gama, v současnosti kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00, a motorová vozidla vybavená takovými systémy, v současnosti kódu KN ex 8705 90 90, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(10)

Dotčeným výrobkem jsou systémy pro snímání nákladu využívající neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření alfa, beta nebo gama, v současnosti kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00, a motorová vozidla vybavená takovými systémy, v současnosti kódu KN ex 8705 90 90, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).

| (11) | Tyto snímače představují technicky vyspělé kontrolní systémy pro monitorování nákladu. Pomáhají zvýšit bezpečnost a ochranu tím, že odhalují mimo jiné zásilky výbušnin, zbraní, radioaktivního materiálu, omamných látek a pašovaného nebo padělaného zboží. Jsou důležitým nástrojem celních správ a přístavních orgánů a rovněž některých společností zajišťujících leteckou nákladní přepravu a jiných soukromých subjektů, které se zaměřují na otázky bezpečnosti a ochrany, a slouží ke zjištění podezřelého zboží v neotevřeném nákladu přepravovaném po moři, po silnici, letecky nebo po železnici. |
| --- | --- |

(11)

Tyto snímače představují technicky vyspělé kontrolní systémy pro monitorování nákladu. Pomáhají zvýšit bezpečnost a ochranu tím, že odhalují mimo jiné zásilky výbušnin, zbraní, radioaktivního materiálu, omamných látek a pašovaného nebo padělaného zboží. Jsou důležitým nástrojem celních správ a přístavních orgánů a rovněž některých společností zajišťujících leteckou nákladní přepravu a jiných soukromých subjektů, které se zaměřují na otázky bezpečnosti a ochrany, a slouží ke zjištění podezřelého zboží v neotevřeném nákladu přepravovaném po moři, po silnici, letecky nebo po železnici.

| (12) | Dotčený výrobek existuje v různých konfiguracích v závislosti na předmětu, který má být snímán, a na tom, zda má být zařízení mobilní nebo statické. Hlavní konfigurace jsou tyto: pevné systémy (které jsou trvale nainstalovány na určeném místě), přemístitelné systémy (což jsou lehké systémy pro snímání, které se pohybují po kolejnicích a lze je přemístit), kolejové systémy, mobilní systémy (které mají snímače zabudované v motorovém vozidle), průjezdné systémy a portálové systémy. V rámci stejné konfigurace mají systémy pro snímání nákladu stejné obecné fyzické, technické a funkční vlastnosti, z hlediska užití slouží k naprosto stejným účelům, jsou prodávány výhradně konečným uživatelům a vyráběny pomocí stejného druhu zařízení. |
| --- | --- |

(12)

Dotčený výrobek existuje v různých konfiguracích v závislosti na předmětu, který má být snímán, a na tom, zda má být zařízení mobilní nebo statické. Hlavní konfigurace jsou tyto: pevné systémy (které jsou trvale nainstalovány na určeném místě), přemístitelné systémy (což jsou lehké systémy pro snímání, které se pohybují po kolejnicích a lze je přemístit), kolejové systémy, mobilní systémy (které mají snímače zabudované v motorovém vozidle), průjezdné systémy a portálové systémy. V rámci stejné konfigurace mají systémy pro snímání nákladu stejné obecné fyzické, technické a funkční vlastnosti, z hlediska užití slouží k naprosto stejným účelům, jsou prodávány výhradně konečným uživatelům a vyráběny pomocí stejného druhu zařízení.

| (13) | Jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce uvedl, že by se definice dotčeného výrobku měla výrazně omezit a měla by zahrnovat pouze určité systémy pro snímání nákladu využívajících rentgenové záření, a sice pevně nainstalované systémy pro snímání nákladů využívající rentgenové záření (se zdrojem více než 450 KeV), přičemž by měly být vyloučeny systémy, jejichž součástí je technologie založená na propojené dvojí energii záření (Interlaced Dual Energy (IDE)), binokulární stereoskopické technologii (BS) a technologii rychlého snímání. Bylo uvedeno, že některé technologie nejsou pro snímače nákladu vhodné z vědeckého nebo technického hlediska. Uvádělo se, že v některých případech se technologie, konečné užití a představy spotřebitelů liší. Společnost uvedla, že u snímačů nákladu nelze z vědeckého nebo technického hlediska použít technologie založené na alfa nebo beta záření. Tvrdila rovněž, že snímače nákladu s technologií založenou na neutronovém nebo gama záření nejsou ve Společenství vyráběny. Tato společnost rovněž uvedla, že se některé snímače liší (konkrétně mobilní snímače nákladu, snímače nákladu s technologií založenou na rychlém snímání, snímače nákladu s technologií IDE a snímače nákladu s technologií BS, snímače nákladu s určitou úrovní energie), a nelze je tudíž považovat za dotčený výrobek. Společnost rovněž tvrdila, že se určité druhy výrobku liší a že se některé druhy výrobku nevyrábějí v ČLR nebo ve Společenství. |
| --- | --- |

(13)

Jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce uvedl, že by se definice dotčeného výrobku měla výrazně omezit a měla by zahrnovat pouze určité systémy pro snímání nákladu využívajících rentgenové záření, a sice pevně nainstalované systémy pro snímání nákladů využívající rentgenové záření (se zdrojem více než 450 KeV), přičemž by měly být vyloučeny systémy, jejichž součástí je technologie založená na propojené dvojí energii záření (Interlaced Dual Energy (IDE)), binokulární stereoskopické technologii (BS) a technologii rychlého snímání. Bylo uvedeno, že některé technologie nejsou pro snímače nákladu vhodné z vědeckého nebo technického hlediska. Uvádělo se, že v některých případech se technologie, konečné užití a představy spotřebitelů liší. Společnost uvedla, že u snímačů nákladu nelze z vědeckého nebo technického hlediska použít technologie založené na alfa nebo beta záření. Tvrdila rovněž, že snímače nákladu s technologií založenou na neutronovém nebo gama záření nejsou ve Společenství vyráběny. Tato společnost rovněž uvedla, že se některé snímače liší (konkrétně mobilní snímače nákladu, snímače nákladu s technologií založenou na rychlém snímání, snímače nákladu s technologií IDE a snímače nákladu s technologií BS, snímače nákladu s určitou úrovní energie), a nelze je tudíž považovat za dotčený výrobek. Společnost rovněž tvrdila, že se určité druhy výrobku liší a že se některé druhy výrobku nevyrábějí v ČLR nebo ve Společenství.

| (14) | Šetřením bylo prokázáno, že ve snímačích nákladu lze použít všechny technologie zahrnuté v definici výrobku a že všechny druhy výrobku slouží stejnému účelu, kterým je snímání nákladu pomocí stejné hlavní základní vlastnosti, tj. emise záření při snímání nákladu. Z tohoto důvodu nemohou změny zdroje nebo úrovně energie a rovněž větší vhodnost některých technologií pro určité druhy předmětů, jež mají být snímány (např. organické látky), odůvodnit vyloučení určitého druhu výrobku. Všechny druhy výrobku bez ohledu na technologii slouží uživateli výrobku ke stejnému jedinému účelu, kterým je snímání nákladu. Výzvy k předkládání nabídek zveřejňované v Evropské unii navíc obvykle nevylučují žádný typ technologie, bez ohledu na to, kde je odpovídající výrobek vyráběn. Zdá se rovněž, že technologie založené na alfa nebo beta záření lze použít ke snímání určitého druhu nákladu. Pokud jde o druhy výrobku, které nejsou vyráběny v Evropské unii, podotýká se, že toto není samo o sobě důležité. Ze stálé praxe orgánů vyplývá, že definice výrobku je založena na tom, zda mají různé druhy výrobku stejné základní fyzické a technické vlastnosti a v zásadě stejné konečné užití. Omezení definice výrobku pouze na naprosto stejné druhy výrobku vyráběné výrobním odvětvím Společenství by znamenalo neúčinnost definice výrobku a případného antidumpingového opatření. Co se týká tvrzení, že by určité snímače nákladu využívající rentgenové záření měly být vyloučeny pouze z toho důvodu, že jsou spojeny s určitými typy technologií, je nutno uvést, že existence jakékoli dodatečné vlastnosti nebo funkce snímače nákladu využívajícího rentgenové záření nezpochybňuje skutečnost, že se tento výrobek používá stejným způsobem jako všechny ostatní druhy dotčeného výrobku a má stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Co se týká rozlišování mezi mobilními a pevně nainstalovanými systémy pro snímání nákladu, je třeba podotknout, že oba druhy slouží stejnému účelu, využívají stejnou základní technologii a u obou systémů je technologie snímání součástí širší struktury, a to vozidla nebo stálého zařízení. Pokud jde o úrovně energie, je třeba zmínit, že při snímání nákladu se využívají nízké i vysoké úrovně energie, a proto mají všechny druhy výrobku stejné hlavní fyzické a technické vlastnosti, za předpokladu, že úroveň energie je v mezích stanovených v oznámení o zahájení řízení. Bylo by proto nelogické vyloučit snímače nákladu s určitou úrovní energie, zejména s přihlédnutím ke skutečnosti, že výzvy k předkládání nabídek obvykle nestanoví úroveň energie, a je na dodavateli snímačů nákladu, aby ve své nabídce určil vhodnou úroveň. Pro účely tohoto šetření se tudíž všechny existující druhy považují za jeden výrobek. |
| --- | --- |

(14)

Šetřením bylo prokázáno, že ve snímačích nákladu lze použít všechny technologie zahrnuté v definici výrobku a že všechny druhy výrobku slouží stejnému účelu, kterým je snímání nákladu pomocí stejné hlavní základní vlastnosti, tj. emise záření při snímání nákladu. Z tohoto důvodu nemohou změny zdroje nebo úrovně energie a rovněž větší vhodnost některých technologií pro určité druhy předmětů, jež mají být snímány (např. organické látky), odůvodnit vyloučení určitého druhu výrobku. Všechny druhy výrobku bez ohledu na technologii slouží uživateli výrobku ke stejnému jedinému účelu, kterým je snímání nákladu. Výzvy k předkládání nabídek zveřejňované v Evropské unii navíc obvykle nevylučují žádný typ technologie, bez ohledu na to, kde je odpovídající výrobek vyráběn. Zdá se rovněž, že technologie založené na alfa nebo beta záření lze použít ke snímání určitého druhu nákladu. Pokud jde o druhy výrobku, které nejsou vyráběny v Evropské unii, podotýká se, že toto není samo o sobě důležité. Ze stálé praxe orgánů vyplývá, že definice výrobku je založena na tom, zda mají různé druhy výrobku stejné základní fyzické a technické vlastnosti a v zásadě stejné konečné užití. Omezení definice výrobku pouze na naprosto stejné druhy výrobku vyráběné výrobním odvětvím Společenství by znamenalo neúčinnost definice výrobku a případného antidumpingového opatření. Co se týká tvrzení, že by určité snímače nákladu využívající rentgenové záření měly být vyloučeny pouze z toho důvodu, že jsou spojeny s určitými typy technologií, je nutno uvést, že existence jakékoli dodatečné vlastnosti nebo funkce snímače nákladu využívajícího rentgenové záření nezpochybňuje skutečnost, že se tento výrobek používá stejným způsobem jako všechny ostatní druhy dotčeného výrobku a má stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Co se týká rozlišování mezi mobilními a pevně nainstalovanými systémy pro snímání nákladu, je třeba podotknout, že oba druhy slouží stejnému účelu, využívají stejnou základní technologii a u obou systémů je technologie snímání součástí širší struktury, a to vozidla nebo stálého zařízení. Pokud jde o úrovně energie, je třeba zmínit, že při snímání nákladu se využívají nízké i vysoké úrovně energie, a proto mají všechny druhy výrobku stejné hlavní fyzické a technické vlastnosti, za předpokladu, že úroveň energie je v mezích stanovených v oznámení o zahájení řízení. Bylo by proto nelogické vyloučit snímače nákladu s určitou úrovní energie, zejména s přihlédnutím ke skutečnosti, že výzvy k předkládání nabídek obvykle nestanoví úroveň energie, a je na dodavateli snímačů nákladu, aby ve své nabídce určil vhodnou úroveň. Pro účely tohoto šetření se tudíž všechny existující druhy považují za jeden výrobek.

| (15) | Uvádělo se rovněž, že vzhledem ke skutečnosti, že žadatel nevyrábí hlavní součást dotčeného výrobku (tj. urychlovač), neměl by být považován za výrobce. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že snímače nákladu a urychlovače jsou odlišné výrobky. Výroba urychlovačů představuje jiný druh činnosti, jelikož urychlovače se používají v řadě různých odvětví a aplikací. Snímání nákladu představuje pouze jeden typ užití urychlovačů. Výrobci snímačů nákladu na celém světě obvykle urychlovače nevyrábějí. Pokud je Komisi známo, pouze společnost Nuctech je vertikálně integrovaná a vyrábí rovněž konečný výrobek. |
| --- | --- |

(15)

Uvádělo se rovněž, že vzhledem ke skutečnosti, že žadatel nevyrábí hlavní součást dotčeného výrobku (tj. urychlovač), neměl by být považován za výrobce. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že snímače nákladu a urychlovače jsou odlišné výrobky. Výroba urychlovačů představuje jiný druh činnosti, jelikož urychlovače se používají v řadě různých odvětví a aplikací. Snímání nákladu představuje pouze jeden typ užití urychlovačů. Výrobci snímačů nákladu na celém světě obvykle urychlovače nevyrábějí. Pokud je Komisi známo, pouze společnost Nuctech je vertikálně integrovaná a vyrábí rovněž konečný výrobek.

2.2   Obdobný výrobek

| (16) | Bylo zjištěno, že dotčený výrobek z ČLR, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v USA, které sloužily jako srovnatelná země, a výrobek vyráběný a prodávaný ve Společenství výrobním odvětvím Společenství jsou totožné, pokud jde o celkové obecné fyzické a technické vlastnosti. Mezi těmito výrobky mimoto neexistuje žádný rozdíl v užití. To potvrzuje skutečnost, že výrobky obvykle soutěží ve veřejných nabídkových řízeních, při nichž musí splňovat stejné standardní požadavky. Tato nabídková řízení jsou vyhlašována státními orgány (obvykle celními orgány, které jsou kupci/uživateli výrobku). Nabídková řízení obsahují podrobné specifikace výrobku, jenž má být dodán, někdy spojené s konkrétními požadavky, pokud jde o instalaci, servisní podporu a údržbu. Jakákoli nabídka předložená výrobcem v rámci nabídkového řízení obvykle znamená, že konkurenční výrobky mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a užití. Vzhledem k průhlednosti trhu s ohledem na velikost (malý objem transakcí) a počet účastníků (nízký počet účastníků) a přísným požadavkům stanoveným ve výzvách k předkládání nabídek je možnost rozlišení výrobků značně omezená. |
| --- | --- |

(16)

Bylo zjištěno, že dotčený výrobek z ČLR, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v USA, které sloužily jako srovnatelná země, a výrobek vyráběný a prodávaný ve Společenství výrobním odvětvím Společenství jsou totožné, pokud jde o celkové obecné fyzické a technické vlastnosti. Mezi těmito výrobky mimoto neexistuje žádný rozdíl v užití. To potvrzuje skutečnost, že výrobky obvykle soutěží ve veřejných nabídkových řízeních, při nichž musí splňovat stejné standardní požadavky. Tato nabídková řízení jsou vyhlašována státními orgány (obvykle celními orgány, které jsou kupci/uživateli výrobku). Nabídková řízení obsahují podrobné specifikace výrobku, jenž má být dodán, někdy spojené s konkrétními požadavky, pokud jde o instalaci, servisní podporu a údržbu. Jakákoli nabídka předložená výrobcem v rámci nabídkového řízení obvykle znamená, že konkurenční výrobky mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a užití. Vzhledem k průhlednosti trhu s ohledem na velikost (malý objem transakcí) a počet účastníků (nízký počet účastníků) a přísným požadavkům stanoveným ve výzvách k předkládání nabídek je možnost rozlišení výrobků značně omezená.

| (17) | Vyvozuje se proto předběžný závěr, že všechny typy systémů pro snímání nákladu jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(17)

Vyvozuje se proto předběžný závěr, že všechny typy systémů pro snímání nákladu jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   DUMPING

3.1   Obecná metodika

| (18) | Pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR byla použita následující obecná metodika. |
| --- | --- |

(18)

Pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR byla použita následující obecná metodika.

3.2   Tržní zacházení

| (19) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR běžná hodnota stanoví podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku v případě vyvážejících výrobců, kteří prokázali, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(19)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR běžná hodnota stanoví podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku v případě vyvážejících výrobců, kteří prokázali, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (20) | Jak je však objasněno ve (4). bodě odůvodnění, jediný spolupracující vyvážející výrobce v ČLR požádal pouze o individuální zacházení. Tato kritéria nebyla proto šetřena. |
| --- | --- |

(20)

Jak je však objasněno ve (4). bodě odůvodnění, jediný spolupracující vyvážející výrobce v ČLR požádal pouze o individuální zacházení. Tato kritéria nebyla proto šetřena.

3.3   Individuální zacházení

| (21) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země, na které se vztahují ustanovení uvedeného článku, stanoví případné celostátní clo, ledaže jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou v krátkosti a pouze pro orientaci uvedena níže:






  — | v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou svobodně repatriovat základní kapitál a zisky; |
| --- | --- | --- |

(21)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země, na které se vztahují ustanovení uvedeného článku, stanoví případné celostátní clo, ledaže jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou v krátkosti a pouze pro orientaci uvedena níže:

—

v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou svobodně repatriovat základní kapitál a zisky;

| — | vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny, |
| --- | --- |

—

vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,

| — | většinu akcií vlastní soukromé osoby a státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo společnost je dostatečně nezávislá na státní intervenci, |
| --- | --- |

—

většinu akcií vlastní soukromé osoby a státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo společnost je dostatečně nezávislá na státní intervenci,

| — | převod směnných kurzů se provádí podle tržních kurzů a |
| --- | --- |

—

převod směnných kurzů se provádí podle tržních kurzů a

| — | státní intervence není takového rozsahu, aby umožňovala obcházení individuálních antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

—

státní intervence není takového rozsahu, aby umožňovala obcházení individuálních antidumpingových opatření.

| (22) | Jediný spolupracující vyvážející výrobce v ČLR požádal o individuální zacházení a poskytl veškeré informace nezbytné pro posouzení jeho žádosti ve stanovených lhůtách. |
| --- | --- |

(22)

Jediný spolupracující vyvážející výrobce v ČLR požádal o individuální zacházení a poskytl veškeré informace nezbytné pro posouzení jeho žádosti ve stanovených lhůtách.

| (23) | Na základě dostupných informací, které byly ověřeny při inspekci na místě, bylo zjištěno, že existuje velká pravděpodobnost státní intervence do obchodních činností této společnosti s ohledem na dotčený výrobek. Jediný spolupracující vyvážející výrobce v ČLR nebyl schopen prokázat, že je dostatečně nezávislý na státní intervenci, jelikož jeho ovládajícím akcionářem je dceřiná společnost čínské státní univerzity. Jakékoli změny ve struktuře akcií společnosti musí být mimoto předem schváleny státními orgány, jelikož v zapsaném kapitálu společnosti byla použita státní aktiva. Komise rovněž zjistila existenci smlouvy spojené s mezivládní dohodou mezi ČLR a jinou třetí zemí. To je dalším signálem určité formy státní intervence s ohledem na obchodní činnosti společnosti, a zejména schopnost svobodně určovat vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky. |
| --- | --- |

(23)

Na základě dostupných informací, které byly ověřeny při inspekci na místě, bylo zjištěno, že existuje velká pravděpodobnost státní intervence do obchodních činností této společnosti s ohledem na dotčený výrobek. Jediný spolupracující vyvážející výrobce v ČLR nebyl schopen prokázat, že je dostatečně nezávislý na státní intervenci, jelikož jeho ovládajícím akcionářem je dceřiná společnost čínské státní univerzity. Jakékoli změny ve struktuře akcií společnosti musí být mimoto předem schváleny státními orgány, jelikož v zapsaném kapitálu společnosti byla použita státní aktiva. Komise rovněž zjistila existenci smlouvy spojené s mezivládní dohodou mezi ČLR a jinou třetí zemí. To je dalším signálem určité formy státní intervence s ohledem na obchodní činnosti společnosti, a zejména schopnost svobodně určovat vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky.

| (24) | V tomto ohledu se připomíná, že dotyčná čínská společnost je jediným vyvážejícím výrobcem dotčeného výrobku v ČLR. Případné stanovené individuální clo bude tedy rovněž clem celostátním, jelikož antidumpingové clo je na nediskriminačním základě ukládáno z dovozu dotčeného výrobku z jediného zdroje vyrábějícího dotčený výrobek v ČLR, u nějž bylo zjištěno, že je dumpingový a působí újmu. |
| --- | --- |

(24)

V tomto ohledu se připomíná, že dotyčná čínská společnost je jediným vyvážejícím výrobcem dotčeného výrobku v ČLR. Případné stanovené individuální clo bude tedy rovněž clem celostátním, jelikož antidumpingové clo je na nediskriminačním základě ukládáno z dovozu dotčeného výrobku z jediného zdroje vyrábějícího dotčený výrobek v ČLR, u nějž bylo zjištěno, že je dumpingový a působí újmu.

| (25) | Vzhledem k výše uvedeným zjištěním a rovněž s ohledem na skutečnost, že pro dotčený výrobek není možné získat přesné dovozní/vývozní statistiky prostřednictvím harmonizovaného systému a kombinované nomenklatury, je předběžně stanoveno, že jedinému spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci nemohlo být přiznáno individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(25)

Vzhledem k výše uvedeným zjištěním a rovněž s ohledem na skutečnost, že pro dotčený výrobek není možné získat přesné dovozní/vývozní statistiky prostřednictvím harmonizovaného systému a kombinované nomenklatury, je předběžně stanoveno, že jedinému spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci nemohlo být přiznáno individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

3.4   Běžná hodnota

3.4.1   Srovnatelná země

| (26) | Podle čl. 7 odst. 2 písm. a) základního nařízení se v případě dovozu ze zemí bez tržního hospodářství a nepřiznání tržního zacházení pro země uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení běžná hodnota stanoví na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(26)

Podle čl. 7 odst. 2 písm. a) základního nařízení se v případě dovozu ze zemí bez tržního hospodářství a nepřiznání tržního zacházení pro země uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení běžná hodnota stanoví na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.

| (27) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla svůj záměr použít Spojené státy americké (USA) jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. |
| --- | --- |

(27)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla svůj záměr použít Spojené státy americké (USA) jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.

| (28) | Připomínky byly obdrženy od jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR, který se vyjádřil skepticky, pokud jde o použití USA jako vhodné srovnatelné země. Hlavním argumentem proti použití této srovnatelné země byl vysoce chráněný trh vládních zakázek v USA s důrazem na nákup amerických výrobků, což má za následek umělé ceny na trhu v USA. |
| --- | --- |

(28)

Připomínky byly obdrženy od jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR, který se vyjádřil skepticky, pokud jde o použití USA jako vhodné srovnatelné země. Hlavním argumentem proti použití této srovnatelné země byl vysoce chráněný trh vládních zakázek v USA s důrazem na nákup amerických výrobků, což má za následek umělé ceny na trhu v USA.

| (29) | Komise požádala o spolupráci výrobce v USA. Dopisy a příslušné dotazníky byly zaslány pěti známým společnostem uvedeným v podnětu. Ze všech těchto společností předložil pouze jeden výrobce včas veškeré informace potřebné ke stanovení běžné hodnoty a souhlasil se spoluprací při šetření. |
| --- | --- |

(29)

Komise požádala o spolupráci výrobce v USA. Dopisy a příslušné dotazníky byly zaslány pěti známým společnostem uvedeným v podnětu. Ze všech těchto společností předložil pouze jeden výrobce včas veškeré informace potřebné ke stanovení běžné hodnoty a souhlasil se spoluprací při šetření.

| (30) | Komise zaslala upomínky společnostem v USA, které byly zprvu kontaktovány. Komise si vyžádala připomínky týkající se výběru třetí země s tržním hospodářstvím rovněž od žadatele a jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR. |
| --- | --- |

(30)

Komise zaslala upomínky společnostem v USA, které byly zprvu kontaktovány. Komise si vyžádala připomínky týkající se výběru třetí země s tržním hospodářstvím rovněž od žadatele a jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR.

| (31) | Jediný spolupracující vyvážející výrobce v ČLR uvedl, že jedna společnost se sídlem v USA, která je ve spojení s žadatelem, nespolupracuje při šetření ve vybrané srovnatelné zemi. Tvrdil, že vzhledem ke skutečnosti, že dceřiná společnost ve srovnatelné zemi nespolupracuje, měl by se žadatel považovat za nespolupracující stranu a řízení by mělo být ukončeno. Žadatel uvedl, že jeho společnost ve spojení v USA není výrobcem ve smyslu antidumpingových pravidel Evropské unie, a proto ji v podnětu nezmínil. |
| --- | --- |

(31)

Jediný spolupracující vyvážející výrobce v ČLR uvedl, že jedna společnost se sídlem v USA, která je ve spojení s žadatelem, nespolupracuje při šetření ve vybrané srovnatelné zemi. Tvrdil, že vzhledem ke skutečnosti, že dceřiná společnost ve srovnatelné zemi nespolupracuje, měl by se žadatel považovat za nespolupracující stranu a řízení by mělo být ukončeno. Žadatel uvedl, že jeho společnost ve spojení v USA není výrobcem ve smyslu antidumpingových pravidel Evropské unie, a proto ji v podnětu nezmínil.

| (32) | Tvrzení předložená spolupracujícím vyvážejícím výrobcem nejsou přesvědčivá. Pouhé kapitálové propojení mezi výrobci ve Společenství a výrobci v možné srovnatelné zemi nelze považovat za významný faktor při výběru srovnatelné země. Rozhodující je, zda lze výrobu a prodej v zemi, o níž se uvažuje jako o možné srovnatelné zemi, považovat za reprezentativní s ohledem na vývoz z dotčené země za účelem stanovení běžné hodnoty. Žádný výrobce ve srovnatelné zemi není povinen spolupracovat při antidumpingovém šetření Komise. Mimoto nebyly předloženy žádné konkrétní informace, z nichž by vyplývalo, že nespolupráce ze strany společnosti se sídlem v USA, která je ve spojení s žadatelem, nepatřičně ovlivnila výsledek tohoto šetření. To je ještě více zřejmé vzhledem ke skutečnosti, že při šetření spolupracoval jeden výrobce v USA, který není ve spojení. |
| --- | --- |

(32)

Tvrzení předložená spolupracujícím vyvážejícím výrobcem nejsou přesvědčivá. Pouhé kapitálové propojení mezi výrobci ve Společenství a výrobci v možné srovnatelné zemi nelze považovat za významný faktor při výběru srovnatelné země. Rozhodující je, zda lze výrobu a prodej v zemi, o níž se uvažuje jako o možné srovnatelné zemi, považovat za reprezentativní s ohledem na vývoz z dotčené země za účelem stanovení běžné hodnoty. Žádný výrobce ve srovnatelné zemi není povinen spolupracovat při antidumpingovém šetření Komise. Mimoto nebyly předloženy žádné konkrétní informace, z nichž by vyplývalo, že nespolupráce ze strany společnosti se sídlem v USA, která je ve spojení s žadatelem, nepatřičně ovlivnila výsledek tohoto šetření. To je ještě více zřejmé vzhledem ke skutečnosti, že při šetření spolupracoval jeden výrobce v USA, který není ve spojení.

| (33) | Šetřením bylo zjištěno, že USA jsou kromě ČLR a Společenství jediným trhem, na němž se dotčený/obdobný výrobek vyrábí. Bylo rovněž prokázáno, že USA mají konkurenční trh s obdobným výrobkem. Obdobný výrobek se prodává soukromým zákazníkům i veřejným subjektům. |
| --- | --- |

(33)

Šetřením bylo zjištěno, že USA jsou kromě ČLR a Společenství jediným trhem, na němž se dotčený/obdobný výrobek vyrábí. Bylo rovněž prokázáno, že USA mají konkurenční trh s obdobným výrobkem. Obdobný výrobek se prodává soukromým zákazníkům i veřejným subjektům.

| (34) | Na veškerý prodej vládě USA se vztahuje „předpis o nákupech federálních orgánů“ (Federal Acquisition Regulation), který s ohledem na pořizování dodávek v zahraničí odkazuje na „zákon o nákupu amerických výrobků“ (Buy American Act). Na základě posledně zmíněného zákona upřednostňuje americká vláda při nákupech domácí výrobky, pokud vyvážející země nepodepsala vícestrannou Dohodu WTO o vládních zakázkách. Zákon o nákupu amerických výrobků obsahuje výjimky z obecného pravidla o pořizování domácích výrobků v případě veřejného zájmu a nedostupnosti. Jediný spolupracující vyvážející výrobce v ČLR uvedl, že předpis o nákupech federálních orgánů a zákon o nákupu amerických výrobků narušují nákup surovin, zvyšují pořizovací náklady, zejména pro společnosti se sídlem v zahraničí, a brání účinné hospodářské soutěži na trhu v USA. |
| --- | --- |

(34)

Na veškerý prodej vládě USA se vztahuje „předpis o nákupech federálních orgánů“ (Federal Acquisition Regulation), který s ohledem na pořizování dodávek v zahraničí odkazuje na „zákon o nákupu amerických výrobků“ (Buy American Act). Na základě posledně zmíněného zákona upřednostňuje americká vláda při nákupech domácí výrobky, pokud vyvážející země nepodepsala vícestrannou Dohodu WTO o vládních zakázkách. Zákon o nákupu amerických výrobků obsahuje výjimky z obecného pravidla o pořizování domácích výrobků v případě veřejného zájmu a nedostupnosti. Jediný spolupracující vyvážející výrobce v ČLR uvedl, že předpis o nákupech federálních orgánů a zákon o nákupu amerických výrobků narušují nákup surovin, zvyšují pořizovací náklady, zejména pro společnosti se sídlem v zahraničí, a brání účinné hospodářské soutěži na trhu v USA.

| (35) | Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že se jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce v minulosti účastnil jednoho veřejného nabídkového řízení v USA. Šetření neprokázalo žádný důvod vedoucí k závěru, že se zahraniční výrobci ze zemí, které jsou signatáři vícestranné Dohody WTO o vládních zakázkách, nemohou účastnit veřejných nabídkových řízení v USA za stejných podmínek. Tvrzení, že USA nelze považovat za srovnatelnou zemi kvůli existenci předpisu o nákupech federálních orgánů, není tudíž možné uznat. |
| --- | --- |

(35)

Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že se jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce v minulosti účastnil jednoho veřejného nabídkového řízení v USA. Šetření neprokázalo žádný důvod vedoucí k závěru, že se zahraniční výrobci ze zemí, které jsou signatáři vícestranné Dohody WTO o vládních zakázkách, nemohou účastnit veřejných nabídkových řízení v USA za stejných podmínek. Tvrzení, že USA nelze považovat za srovnatelnou zemi kvůli existenci předpisu o nákupech federálních orgánů, není tudíž možné uznat.

| (36) | Při šetření bylo mimoto zjištěno, že objem výroby spolupracujícího výrobce v USA představuje podstatně více než 5 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku do Společenství. Pokud jde o kvalitu, technické specifikace a normy obdobného výrobku v USA, nebyly v porovnání s čínskými výrobky zjištěny žádné významné celkové rozdíly. Trh USA byl proto považován za dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR. |
| --- | --- |

(36)

Při šetření bylo mimoto zjištěno, že objem výroby spolupracujícího výrobce v USA představuje podstatně více než 5 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku do Společenství. Pokud jde o kvalitu, technické specifikace a normy obdobného výrobku v USA, nebyly v porovnání s čínskými výrobky zjištěny žádné významné celkové rozdíly. Trh USA byl proto považován za dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR.

| (37) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen předběžný závěr, že USA představují vhodnou srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(37)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen předběžný závěr, že USA představují vhodnou srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

3.4.2   Stanovení běžné hodnoty

| (38) | Po výběru USA jako srovnatelné země byla běžná hodnota vypočítána na základě údajů ověřených v prostorách jediného spolupracujícího výrobce v USA. |
| --- | --- |

(38)

Po výběru USA jako srovnatelné země byla běžná hodnota vypočítána na základě údajů ověřených v prostorách jediného spolupracujícího výrobce v USA.

| (39) | Bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku uskutečněný americkým výrobcem je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Společenství jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v ČLR. |
| --- | --- |

(39)

Bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku uskutečněný americkým výrobcem je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Společenství jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v ČLR.

| (40) | Bylo rovněž ověřeno, zda lze domácí prodej považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Ověření provedené u výrobce v USA prokázalo, že objem prodeje za čistou prodejní cenu, která se rovná jednotkové ceně nebo je vyšší, představoval více než 80 % celkového objemu prodaje. Běžná cena proto vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu pro daný druh výrobku, vypočítané jako vážený průměr cen všech domácích prodejů tohoto druhu výrobku uskutečněných v průběhu období šetření bez ohledu na to, zda byly tyto prodeje ziskové, či nikoli. |
| --- | --- |

(40)

Bylo rovněž ověřeno, zda lze domácí prodej považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Ověření provedené u výrobce v USA prokázalo, že objem prodeje za čistou prodejní cenu, která se rovná jednotkové ceně nebo je vyšší, představoval více než 80 % celkového objemu prodaje. Běžná cena proto vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu pro daný druh výrobku, vypočítané jako vážený průměr cen všech domácích prodejů tohoto druhu výrobku uskutečněných v průběhu období šetření bez ohledu na to, zda byly tyto prodeje ziskové, či nikoli.

| (41) | Podotýká se, že v průběhu období šetření spolupracující výrobce v USA vyráběl a na trhu v USA prodával pouze jeden druh obdobného výrobku. |
| --- | --- |

(41)

Podotýká se, že v průběhu období šetření spolupracující výrobce v USA vyráběl a na trhu v USA prodával pouze jeden druh obdobného výrobku.

| (42) | U druhů dotčeného výrobku, pro něž nebylo možno běžnou hodnotu vypočítat na základě údajů dostupných ve srovnatelné zemi, byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených údajů od výrobního odvětví Společenství pro stejný druh výrobků. To se uskutečnilo v souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, v němž je uvedeno, že při stanovení běžné hodnoty v případě dovozu ze zemí bez tržního hospodářství lze jako jiný přiměřený základ použít náklady a ceny výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(42)

U druhů dotčeného výrobku, pro něž nebylo možno běžnou hodnotu vypočítat na základě údajů dostupných ve srovnatelné zemi, byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených údajů od výrobního odvětví Společenství pro stejný druh výrobků. To se uskutečnilo v souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, v němž je uvedeno, že při stanovení běžné hodnoty v případě dovozu ze zemí bez tržního hospodářství lze jako jiný přiměřený základ použít náklady a ceny výrobního odvětví Společenství.

3.5   Vývozní cena

| (43) | Jediný spolupracující vyvážející výrobce v ČLR uskutečnil vývoz do Společenství pouze pro orgány veřejné zprávy na základě udělení veřejných zakázek. |
| --- | --- |

(43)

Jediný spolupracující vyvážející výrobce v ČLR uskutečnil vývoz do Společenství pouze pro orgány veřejné zprávy na základě udělení veřejných zakázek.

| (44) | Šetřením bylo zjištěno, že účetnictví společnosti je nedostatečné, takže u řady transakcí nebylo možno s určitostí zjistit přesné údaje o vývozu a cenách. Zakázky udělené na základě nabídkových řízení zahrnovaly stavební práce na místě a náklady na instalaci a servis ve Společenství, jež nebylo vždy možno v účetnictví společnosti zpětně vysledovat, ačkoliv za normální situace by byly tyto údaje dostupné. Některé náklady související s vývozem se mimoto neprojevily přesně v účetních závěrkách společnosti, takže existovaly pochybnosti ohledně jejich úplnosti. Některé úpravy vývozních cen, jež byly nezbytné za účelem spravedlivého srovnání s běžnou hodnotou, nebylo proto možno stanovit s potřebnou mírou přesnosti. |
| --- | --- |

(44)

Šetřením bylo zjištěno, že účetnictví společnosti je nedostatečné, takže u řady transakcí nebylo možno s určitostí zjistit přesné údaje o vývozu a cenách. Zakázky udělené na základě nabídkových řízení zahrnovaly stavební práce na místě a náklady na instalaci a servis ve Společenství, jež nebylo vždy možno v účetnictví společnosti zpětně vysledovat, ačkoliv za normální situace by byly tyto údaje dostupné. Některé náklady související s vývozem se mimoto neprojevily přesně v účetních závěrkách společnosti, takže existovaly pochybnosti ohledně jejich úplnosti. Některé úpravy vývozních cen, jež byly nezbytné za účelem spravedlivého srovnání s běžnou hodnotou, nebylo proto možno stanovit s potřebnou mírou přesnosti.

| (45) | Společnost byla informována o výše uvedených nedostatcích a o možnosti použít článek 18 základního nařízení při stanovení vývozní ceny dotčeného výrobku. Společnost byla požádána, aby se k tomuto vyjádřila, avšak obdržené připomínky byly obecné povahy a nezpochybňovaly zjištěné problémy. |
| --- | --- |

(45)

Společnost byla informována o výše uvedených nedostatcích a o možnosti použít článek 18 základního nařízení při stanovení vývozní ceny dotčeného výrobku. Společnost byla požádána, aby se k tomuto vyjádřila, avšak obdržené připomínky byly obecné povahy a nezpochybňovaly zjištěné problémy.

| (46) | Na základě výše uvedených skutečností byly vývozní ceny dotčeného výrobku stanoveny podle č. 18 odst. 1 základního nařízení na základě cen zaplacených za dotčený výrobek. |
| --- | --- |

(46)

Na základě výše uvedených skutečností byly vývozní ceny dotčeného výrobku stanoveny podle č. 18 odst. 1 základního nařízení na základě cen zaplacených za dotčený výrobek.

3.6   Srovnání

| (47) | Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(47)

Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.

| (48) | Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. V případě vyvážejícího výrobce v ČLR, jehož se týkalo šetření, byly provedeny úpravy ohledně rozdílů v nákladech na dopravu a pojištění, nákladech na balení, nákladech na úvěry, nákladech na záruku a jistotu, provize, nákladech na stavební práce, instalaci na místě a na servis v případě, že byly použitelné a odůvodněné. V tomto ohledu byly (jak je uvedeno v (45). bodě odůvodnění) ke zjištění servisních nákladů použity dostupné údaje podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(48)

Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. V případě vyvážejícího výrobce v ČLR, jehož se týkalo šetření, byly provedeny úpravy ohledně rozdílů v nákladech na dopravu a pojištění, nákladech na balení, nákladech na úvěry, nákladech na záruku a jistotu, provize, nákladech na stavební práce, instalaci na místě a na servis v případě, že byly použitelné a odůvodněné. V tomto ohledu byly (jak je uvedeno v (45). bodě odůvodnění) ke zjištění servisních nákladů použity dostupné údaje podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení.

3.7   Dumpingové rozpětí

| (49) | Dumpingové rozpětí pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých druhů výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajících druhů výrobku stanovenou výše uvedeným způsobem. |
| --- | --- |

(49)

Dumpingové rozpětí pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých druhů výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajících druhů výrobku stanovenou výše uvedeným způsobem.

| (50) | Podle údajů dostupných z podnětu a od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce neexistují v ČLR žádní jiní známí výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí, jež má být stanoveno pro ČLR, se proto musí rovnat dumpingovému rozpětí zjištěnému u jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR. |
| --- | --- |

(50)

Podle údajů dostupných z podnětu a od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce neexistují v ČLR žádní jiní známí výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí, jež má být stanoveno pro ČLR, se proto musí rovnat dumpingovému rozpětí zjištěnému u jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR.

| (51) | Celostátní úroveň dumpingu pro ČLR byla předběžně stanovena ve výši 36,6 % z ceny CIF na hranice Společenství před proclením. |
| --- | --- |

(51)

Celostátní úroveň dumpingu pro ČLR byla předběžně stanovena ve výši 36,6 % z ceny CIF na hranice Společenství před proclením.

4.   ÚJMA

4.1   Výroba ve Společenství

| (52) | Šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek ve Společenství vyrábějí dva výrobci ve Společenství s výrobními závody ve Francii, Německu a Spojeném království. |
| --- | --- |

(52)

Šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek ve Společenství vyrábějí dva výrobci ve Společenství s výrobními závody ve Francii, Německu a Spojeném království.

| (53) | Výroba výše uvedených společností tvoří celkovou výrobu ve Společenství. |
| --- | --- |

(53)

Výroba výše uvedených společností tvoří celkovou výrobu ve Společenství.

| (54) | Připomíná se, že v tomto případě existují pouze dva výrobci ve Společenství a jeden vyvážející výrobce, kteří představují hlavní podíl na trhu Společenství. V zájmu ochrany obchodních informací proto nelze uvést přesné číselné údaje. Za daných okolností jsou ukazatele uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí. |
| --- | --- |

(54)

Připomíná se, že v tomto případě existují pouze dva výrobci ve Společenství a jeden vyvážející výrobce, kteří představují hlavní podíl na trhu Společenství. V zájmu ochrany obchodních informací proto nelze uvést přesné číselné údaje. Za daných okolností jsou ukazatele uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.

4.2   Definice výrobního odvětví Společenství

| (55) | Podnět byl podán jménem jednoho výrobce ve Společenství představujícího více než 80 % celkové známé výroby obdobného výrobku ve Společenství. |
| --- | --- |

(55)

Podnět byl podán jménem jednoho výrobce ve Společenství představujícího více než 80 % celkové známé výroby obdobného výrobku ve Společenství.

| (56) | Druhý výrobce ve Společenství zpočátku při šetření spolupracoval a poskytl odpověď na dotazník, později však aktivní účast v šetření ukončil. |
| --- | --- |

(56)

Druhý výrobce ve Společenství zpočátku při šetření spolupracoval a poskytl odpověď na dotazník, později však aktivní účast v šetření ukončil.

4.3   Spotřeba Společenství

| (57) | Připomíná se, že pro dotčený výrobek nejsou k dispozici přesné dovozní statistiky Eurostatu. Všechny zúčastněné strany byly požádány, aby poskytly informace o spotřebě Společenství. Údaje byly pokud možno ověřeny pomocí dostupných informací od výrobců dotčeného výrobku v Číně a USA, uživatelů v Evropské unii a rovněž informací o zakázkách a nabídkách, o něž výrobní odvětví Společenství přišlo na trhu Společenství. Spotřeba Společenství byla tudíž stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Společenství ve Společenství, objemu prodeje obdobného výrobku vyrobeného druhým známým výrobcem ve Společenství ve Společenství a objemu dovozu dotčeného výrobku z třetích zemí. K určení toho, zda se transakce uskutečnila ve stanoveném období, bylo použito datum podpisu kupních smluv na základě nabídkových řízení.
  Na tomto základě se spotřeba Společenství vyvíjela takto: | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index: 2004=100 | 100 | 59 | 112 | 118 | 200 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání |

(57)

Připomíná se, že pro dotčený výrobek nejsou k dispozici přesné dovozní statistiky Eurostatu. Všechny zúčastněné strany byly požádány, aby poskytly informace o spotřebě Společenství. Údaje byly pokud možno ověřeny pomocí dostupných informací od výrobců dotčeného výrobku v Číně a USA, uživatelů v Evropské unii a rovněž informací o zakázkách a nabídkách, o něž výrobní odvětví Společenství přišlo na trhu Společenství. Spotřeba Společenství byla tudíž stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Společenství ve Společenství, objemu prodeje obdobného výrobku vyrobeného druhým známým výrobcem ve Společenství ve Společenství a objemu dovozu dotčeného výrobku z třetích zemí. K určení toho, zda se transakce uskutečnila ve stanoveném období, bylo použito datum podpisu kupních smluv na základě nabídkových řízení.

Na tomto základě se spotřeba Společenství vyvíjela takto:

2004

2005

2006

2007

OŠ

Index: 2004=100

100

59

112

118

200

Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání

| (58) | Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku se ve Společenství v průběhu posuzovaného období zdvojnásobila z důvodu větší pozornosti věnované bezpečnosti, boji proti podvodům a boji proti trestné činnosti. Nákup nových jednotek financovala EU v rámci řady iniciativ v oblasti boje proti podvodům nebo ochrany hranic. |
| --- | --- |

(58)

Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku se ve Společenství v průběhu posuzovaného období zdvojnásobila z důvodu větší pozornosti věnované bezpečnosti, boji proti podvodům a boji proti trestné činnosti. Nákup nových jednotek financovala EU v rámci řady iniciativ v oblasti boje proti podvodům nebo ochrany hranic.

4.4   Dovoz z dotčené země

4.4.1   Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu

| (59) | Objem dovozu dotčeného výrobku v průběhu posuzovaného období významně vzrostl. Dovoz se v období šetření od roku 2004 významně zvýšil. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu | 100 | 100 | 500 | 600 | 1 500 |
| Index: 2004=100


  Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání |

(59)

Objem dovozu dotčeného výrobku v průběhu posuzovaného období významně vzrostl. Dovoz se v období šetření od roku 2004 významně zvýšil.

2004

2005

2006

2007

OŠ

Objem dovozu

100

100

500

600

1 500

Index: 2004=100

Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání

| (60) | Průměrná dovozní cena se mezi jednotlivými dovozy značně liší, jelikož na průměrnou jednotkovou cenu má velký dopad konfigurace systému. Vývoj průměrných jednotkových cen není proto sám o sobě směrodatný. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná dovozní cena | 100 | 100 | 800 | 530 | 670 |
| Index: 2004=100


  Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání |

(60)

Průměrná dovozní cena se mezi jednotlivými dovozy značně liší, jelikož na průměrnou jednotkovou cenu má velký dopad konfigurace systému. Vývoj průměrných jednotkových cen není proto sám o sobě směrodatný.

2004

2005

2006

2007

OŠ

Průměrná dovozní cena

100

100

800

530

670

Index: 2004=100

Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání

| (61) | Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil více než čtyřnásobně. V tomto ohledu je třeba rovněž zmínit, že dovoz z dotčené země představoval v posuzovaném období naprostou většinu dovozu do Evropské unie. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podíl ČLR na trhu | 0–10 % | 0–10 % | 20–30 % | 30–40 % | 40–50 % |
| Index: 2004=100 | 100 | 100 | 260 | 300 | 440 |
| Source: odpovědi na dotazník a následná podání |

(61)

Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil více než čtyřnásobně. V tomto ohledu je třeba rovněž zmínit, že dovoz z dotčené země představoval v posuzovaném období naprostou většinu dovozu do Evropské unie.

2004

2005

2006

2007

OŠ

Podíl ČLR na trhu

0–10 %

0–10 %

20–30 %

30–40 %

40–50 %

Index: 2004=100

100

100

260

300

440

Source: odpovědi na dotazník a následná podání

4.4.2   Cenové podbízení

| (62) | Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány dovozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce s nabídkovými cenami výrobního odvětví Společenství v období šetření na základě srovnatelných konfigurací výrobku. Toto srovnání bylo provedeno u všech transakcí, při nichž byly předloženy nabídky výrobním odvětvím Společenství i vyvážejícím výrobcem, a pokud byly tyto nabídky učiněny za stejných podmínek a přijaty zadavatelem. Ceny výrobního odvětví Společenství byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF na hranice Evropské unie s připočtením použitelných cel. |
| --- | --- |

(62)

Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány dovozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce s nabídkovými cenami výrobního odvětví Společenství v období šetření na základě srovnatelných konfigurací výrobku. Toto srovnání bylo provedeno u všech transakcí, při nichž byly předloženy nabídky výrobním odvětvím Společenství i vyvážejícím výrobcem, a pokud byly tyto nabídky učiněny za stejných podmínek a přijaty zadavatelem. Ceny výrobního odvětví Společenství byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF na hranice Evropské unie s připočtením použitelných cel.

| (63) | Na základě cen spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl vážený průměr rozpětí cenového podbízení, vyjádřený procentem z cen výrobního odvětví Společenství, stanoven ve výši 20 až 25 %. |
| --- | --- |

(63)

Na základě cen spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl vážený průměr rozpětí cenového podbízení, vyjádřený procentem z cen výrobního odvětví Společenství, stanoven ve výši 20 až 25 %.

4.5   Situace výrobního odvětví Společenství

4.5.1   Předběžné poznámky

| (64) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(64)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Společenství.

| (65) | Je nutno podotknout, že tento typ činnosti je náročný spíše na znalosti nebo know-how než na strojní zařízení a je založen na výrobě na zakázku. To je třeba mít na paměti při výkladu řady ukazatelů újmy a určení jejich významu pro účely analýzy újmy. K výše uvedeným ukazatelům patří informace o průměrných cenách, návratnosti aktiv, ukazatele stavu zásob, výrobní kapacita a využití kapacity. Co se týká průměrných cen, informace se nepovažují za důležité kvůli nízkému objemu a rozdílům v jednotlivých druzích systému pro snímání mezi jednotlivými roky. Pokud jde o ukazatele návratnosti aktiv a stavu zásob, poskytnuté informace nepodávají přesnou představu, jelikož první ukazatel je založen na aktivech, která již byla odepsána, zatímco druhý ukazatel odráží trh, na němž se uskutečňuje prodej na objednávku. Výrobní kapacita a využití kapacity jsou rovněž ukazateli, které mají pouze omezený význam, jelikož výrobky jsou v zásadě vyráběny až po uzavření smluv na základě nabídkových řízení. |
| --- | --- |

(65)

Je nutno podotknout, že tento typ činnosti je náročný spíše na znalosti nebo know-how než na strojní zařízení a je založen na výrobě na zakázku. To je třeba mít na paměti při výkladu řady ukazatelů újmy a určení jejich významu pro účely analýzy újmy. K výše uvedeným ukazatelům patří informace o průměrných cenách, návratnosti aktiv, ukazatele stavu zásob, výrobní kapacita a využití kapacity. Co se týká průměrných cen, informace se nepovažují za důležité kvůli nízkému objemu a rozdílům v jednotlivých druzích systému pro snímání mezi jednotlivými roky. Pokud jde o ukazatele návratnosti aktiv a stavu zásob, poskytnuté informace nepodávají přesnou představu, jelikož první ukazatel je založen na aktivech, která již byla odepsána, zatímco druhý ukazatel odráží trh, na němž se uskutečňuje prodej na objednávku. Výrobní kapacita a využití kapacity jsou rovněž ukazateli, které mají pouze omezený význam, jelikož výrobky jsou v zásadě vyráběny až po uzavření smluv na základě nabídkových řízení.

4.5.2   Ukazatele újmy

Výroba, kapacita a využití kapacity

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba | 100 | 75 | 89 | 163 | 166 |
| Kapacita | 100 | 82 | 83 | 168 | 222 |
| Využití kapacity | 100 | 92 | 107 | 97 | 75 |
| Index: 2004=100


  Zdroj: odpovědi na dotazník |

2004

2005

2006

2007

OŠ

Výroba

100

75

89

163

166

Kapacita

100

82

83

168

222

Využití kapacity

100

92

107

97

75

Index: 2004=100

Zdroj: odpovědi na dotazník

| (66) | V průběhu posuzovaného období se objem výroby výrobního odvětví Společenství zvýšil o 66 %. Tento pozitivní trend je zapříčiněn zejména dobrým prodejem obdobného výrobku na vývoz. Z téhož důvodu výrobní odvětví Společenství v průběhu posuzovaného období více než zdvojnásobilo svou výrobní kapacitu. Využití kapacity výrobního odvětví Společenství se v průběhu posuzovaného období snížilo o 25 %.

  Zásoby | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby | 100 | 164 | 127 | 118 | 118 |
| Index: 2004=100


  Zdroj: odpovědi na dotazník |

(66)

V průběhu posuzovaného období se objem výroby výrobního odvětví Společenství zvýšil o 66 %. Tento pozitivní trend je zapříčiněn zejména dobrým prodejem obdobného výrobku na vývoz. Z téhož důvodu výrobní odvětví Společenství v průběhu posuzovaného období více než zdvojnásobilo svou výrobní kapacitu. Využití kapacity výrobního odvětví Společenství se v průběhu posuzovaného období snížilo o 25 %.

Zásoby

2004

2005

2006

2007

OŠ

Zásoby

100

164

127

118

118

Index: 2004=100

Zdroj: odpovědi na dotazník

| (67) | Úroveň zásob výrobního odvětví Společenství se v průběhu posuzovaného období měnila směrem nahoru i dolů. Tržní výroba obdobného výrobku se však uskutečňuje na zakázku a obchodní zásoby jsou vždy udržovány na co nejnižší úrovni.

  Objem prodeje, prodejní cena a podíl na trhu | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje ve Společenství | 100 | 67 | 93 | 80 | 53 |
| Podíl na trhu | 80–90 % | 90–100 % | 70–80 % | 60–70 % | 20–30 % |
| Index podílu na trhu | 100 | 113 | 84 | 68 | 27 |
| Prodejní cena | 100 | 87 | 107 | 87 | 116 |
| Index: 2004=100


  Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání |

(67)

Úroveň zásob výrobního odvětví Společenství se v průběhu posuzovaného období měnila směrem nahoru i dolů. Tržní výroba obdobného výrobku se však uskutečňuje na zakázku a obchodní zásoby jsou vždy udržovány na co nejnižší úrovni.

Objem prodeje, prodejní cena a podíl na trhu

2004

2005

2006

2007

OŠ

Objem prodeje ve Společenství

100

67

93

80

53

Podíl na trhu

80–90 %

90–100 %

70–80 %

60–70 %

20–30 %

Index podílu na trhu

100

113

84

68

27

Prodejní cena

100

87

107

87

116

Index: 2004=100

Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání

| (68) | V průběhu posuzovaného období se prodej výrobního odvětví Společenství snižoval a v období šetření klesl téměř na polovinu původního objemu. Mezi rokem 2004 a koncem období šetření výrobní odvětví Společenství přišlo o 73 % svého podílu na trhu. |
| --- | --- |

(68)

V průběhu posuzovaného období se prodej výrobního odvětví Společenství snižoval a v období šetření klesl téměř na polovinu původního objemu. Mezi rokem 2004 a koncem období šetření výrobní odvětví Společenství přišlo o 73 % svého podílu na trhu.

| (69) | Průměrné prodejní ceny vlastní výroby výrobního odvětví Společenství v každém období značně závisí na konfiguraci prodaného snímače a na počtu prodaných jednotek v rámci jedné smlouvy. Srovnání údajů v průběhu posuzovaného období proto není směrodatné.

  Ziskovost | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskové rozpětí před zdaněním | 100 | 85 | 90 | 7 | –50 |
| Index: 2004=100


  Zdroj: odpovědi na dotazník |

(69)

Průměrné prodejní ceny vlastní výroby výrobního odvětví Společenství v každém období značně závisí na konfiguraci prodaného snímače a na počtu prodaných jednotek v rámci jedné smlouvy. Srovnání údajů v průběhu posuzovaného období proto není směrodatné.

Ziskovost

2004

2005

2006

2007

OŠ

Ziskové rozpětí před zdaněním

100

85

90

7

–50

Index: 2004=100

Zdroj: odpovědi na dotazník

| (70) | V posuzovaném období se výrobní odvětví Společenství stalo ztrátovým. Situace byla obzvláště nepříznivá v průběhu období šetření. Je zjevné, že úrovně ziskovosti zaznamenané v roce 2007 a v průběhu období šetření jsou důvodem k pochybám o přežití výrobního odvětví Společenství.

  Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získávat kapitál | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investice | 100 | 164 | 100 | 354 | 105 |
| Návratnost investic | 110–120 % | 85–95 % | 210–220 % | 215–225 % | 60–70 % |
| Peněžní tok | 100 | 124 | 257 | 196 | – 106 |
| Index: 2004=100


  Zdroj: odpovědi na dotazník |

(70)

V posuzovaném období se výrobní odvětví Společenství stalo ztrátovým. Situace byla obzvláště nepříznivá v průběhu období šetření. Je zjevné, že úrovně ziskovosti zaznamenané v roce 2007 a v průběhu období šetření jsou důvodem k pochybám o přežití výrobního odvětví Společenství.

Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získávat kapitál

2004

2005

2006

2007

OŠ

Investice

100

164

100

354

105

Návratnost investic

110–120 %

85–95 %

210–220 %

215–225 %

60–70 %

Peněžní tok

100

124

257

196

– 106

Index: 2004=100

Zdroj: odpovědi na dotazník

| (71) | Investice byly během posuzovaného období nízké. Velká část investic byla určena na údržbu provozních prostor výrobního odvětví Společenství. Vyšší úroveň investic, která byla zaznamenána v roce 2007, se týká nového patentu ke zvýšení výkonnosti dotčeného výrobku. Připomíná se, že tato činnost je náročná na know-how. |
| --- | --- |

(71)

Investice byly během posuzovaného období nízké. Velká část investic byla určena na údržbu provozních prostor výrobního odvětví Společenství. Vyšší úroveň investic, která byla zaznamenána v roce 2007, se týká nového patentu ke zvýšení výkonnosti dotčeného výrobku. Připomíná se, že tato činnost je náročná na know-how.

| (72) | Návratnost investic vyjádřená čistým ziskem výrobního odvětví Společenství a čistou účetní hodnotou investic vykazuje v průběhu posuzovaného období pokles, není však náležitým ukazatelem újmy, jelikož odráží zejména aktiva, která již byla odepsána. |
| --- | --- |

(72)

Návratnost investic vyjádřená čistým ziskem výrobního odvětví Společenství a čistou účetní hodnotou investic vykazuje v průběhu posuzovaného období pokles, není však náležitým ukazatelem újmy, jelikož odráží zejména aktiva, která již byla odepsána.

| (73) | Stav peněžního toku výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období výrazně zhoršil.

  Zaměstnanost, produktivita a mzdy | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost | 100 | 110 | 113 | 131 | 137 |
| Průměrné mzdové náklady na pracovníka | 100 | 98 | 99 | 101 | 156 |
| Produktivita na pracovníka | 100 | 68 | 79 | 124 | 121 |
| Index: 2004=100


  Zdroj: odpovědi na dotazník |

(73)

Stav peněžního toku výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období výrazně zhoršil.

Zaměstnanost, produktivita a mzdy

2004

2005

2006

2007

OŠ

Zaměstnanost

100

110

113

131

137

Průměrné mzdové náklady na pracovníka

100

98

99

101

156

Produktivita na pracovníka

100

68

79

124

121

Index: 2004=100

Zdroj: odpovědi na dotazník

| (74) | Počet zaměstnanců výrobního odvětví Společenství podílejících se na výrobě obdobného výrobku se v průběhu posuzovaného období zvýšil kvůli dobré vývozní výkonnosti žadatele. Průměrné mzdové náklady na pracovníka vzrostly, což odráží výši mezd kvalifikovanějších pracovníků. |
| --- | --- |

(74)

Počet zaměstnanců výrobního odvětví Společenství podílejících se na výrobě obdobného výrobku se v průběhu posuzovaného období zvýšil kvůli dobré vývozní výkonnosti žadatele. Průměrné mzdové náklady na pracovníka vzrostly, což odráží výši mezd kvalifikovanějších pracovníků.

| (75) | Produktivita vyjádřená jako celkový výkon na pracovníka se během posuzovaného období zvýšila o 21 %. To je projevem vyšší činnosti pro trhy mimo EU. |
| --- | --- |

(75)

Produktivita vyjádřená jako celkový výkon na pracovníka se během posuzovaného období zvýšila o 21 %. To je projevem vyšší činnosti pro trhy mimo EU.

4.5.3   Velikost dumpingu

| (76) | Vzhledem k dumpingu a cenám dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství považovat za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(76)

Vzhledem k dumpingu a cenám dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství považovat za zanedbatelný.

4.6   Závěr ohledně újmy

| (77) | V průběhu posuzovaného období levný dumpingový dovoz z ČLR výrazně vzrostl. Objem dovozu z dotčené země dosáhl do konce posuzovaného období velmi vysokých úrovní. Podíl dotčeného výrobku na trhu ve Společenství se během téhož období zvýšil o 440 %. |
| --- | --- |

(77)

V průběhu posuzovaného období levný dumpingový dovoz z ČLR výrazně vzrostl. Objem dovozu z dotčené země dosáhl do konce posuzovaného období velmi vysokých úrovní. Podíl dotčeného výrobku na trhu ve Společenství se během téhož období zvýšil o 440 %.

| (78) | Analýza hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Společenství ukázala, že se újma projevila poklesem objemu prodeje (-47 %), snížením prodejní ceny a úbytkem podílu na trhu (-73 %). To mělo následně přímý negativní dopad na finanční situaci výrobního odvětví Společenství. Finanční ukazatele skutečně potvrzují, že budoucnost výrobního odvětví Společenství je v ohrožení a že mu existence dumpingového dovozu z dotčené země brání zvýšit objem prodeje a/nebo ceny na úrovně, které by mohly zlepšit jeho finanční situaci. |
| --- | --- |

(78)

Analýza hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Společenství ukázala, že se újma projevila poklesem objemu prodeje (-47 %), snížením prodejní ceny a úbytkem podílu na trhu (-73 %). To mělo následně přímý negativní dopad na finanční situaci výrobního odvětví Společenství. Finanční ukazatele skutečně potvrzují, že budoucnost výrobního odvětví Společenství je v ohrožení a že mu existence dumpingového dovozu z dotčené země brání zvýšit objem prodeje a/nebo ceny na úrovně, které by mohly zlepšit jeho finanční situaci.

| (79) | Újma byla posouzena pro celé výrobní odvětví Společenství (makroekonomické ukazatele). Na tomto základě nebyly zjištěny žádné významné rozdíly mezi žadatelem a zbytkem výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(79)

Újma byla posouzena pro celé výrobní odvětví Společenství (makroekonomické ukazatele). Na tomto základě nebyly zjištěny žádné významné rozdíly mezi žadatelem a zbytkem výrobního odvětví Společenství.

| (80) | Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen předběžný závěr, že významné části výrobního odvětví Společenství byla způsobena újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(80)

Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen předběžný závěr, že významné části výrobního odvětví Společenství byla způsobena újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

5.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

5.1   Úvod

| (81) | V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Společenství újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně působit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(81)

V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Společenství újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně působit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.

5.2   Účinky dumpingového dovozu

| (82) | Nejprve se připomíná, že šetřením bylo zjištěno, že systémy pro snímání nákladu dovážené z dotčené země přímo soutěží s výrobky vyráběnými a prodávanými výrobním odvětvím Společenství, v neposlední řadě proto, že spolu soutěží v nabídkových řízeních. |
| --- | --- |

(82)

Nejprve se připomíná, že šetřením bylo zjištěno, že systémy pro snímání nákladu dovážené z dotčené země přímo soutěží s výrobky vyráběnými a prodávanými výrobním odvětvím Společenství, v neposlední řadě proto, že spolu soutěží v nabídkových řízeních.

| (83) | Výrazný nárůst objemu dumpingového dovozu z dotčené země vedl k zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Společenství. Toto zhoršení zahrnovalo mimo jiné pokles objemu prodeje a cen výroby ve Společenství prodané ve Společenství ve stejném období. |
| --- | --- |

(83)

Výrazný nárůst objemu dumpingového dovozu z dotčené země vedl k zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Společenství. Toto zhoršení zahrnovalo mimo jiné pokles objemu prodeje a cen výroby ve Společenství prodané ve Společenství ve stejném období.

| (84) | Podíl dumpingového dovozu na trhu se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 440 %, zatímco podíl výrobního odvětví Společenství poklesl o více než dvě třetiny. Tyto negativní změny pro výrobní odvětví Společenství nastaly v době, kdy se spotřeba Společenství mezi rokem 2004 a obdobím šetření zhruba zdvojnásobila. |
| --- | --- |

(84)

Podíl dumpingového dovozu na trhu se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 440 %, zatímco podíl výrobního odvětví Společenství poklesl o více než dvě třetiny. Tyto negativní změny pro výrobní odvětví Společenství nastaly v době, kdy se spotřeba Společenství mezi rokem 2004 a obdobím šetření zhruba zdvojnásobila.

| (85) | Ceny dumpingového dovozu byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, takže lze učinit přiměřený závěr, že byly odpovědné za stlačení cen, které způsobilo zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(85)

Ceny dumpingového dovozu byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, takže lze učinit přiměřený závěr, že byly odpovědné za stlačení cen, které způsobilo zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství.

| (86) | Vzhledem k jednoznačně zjištěné časové shodě mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Společenství na straně jedné a úbytkem prodeje a objemu výroby výrobního odvětví Společenství, snížením podílu na trhu a poklesem cen na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že rozhodujícím činitelem újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství byl dumpingový dovoz. |
| --- | --- |

(86)

Vzhledem k jednoznačně zjištěné časové shodě mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Společenství na straně jedné a úbytkem prodeje a objemu výroby výrobního odvětví Společenství, snížením podílu na trhu a poklesem cen na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že rozhodujícím činitelem újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství byl dumpingový dovoz.

5.3   Účinky jiných činitelů

5.3.1   Vývozní výsledky výrobního odvětví Společenství

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vývoz výrobního odvětví Společenství | 100 | 83 | 42 | 96 | 108 |
| Vývozní cena | 100 | 76 | 56 | 35 | 65 |
| Index: 2004=100


  Zdroj: odpovědi na dotazník |

2004

2005

2006

2007

OŠ

Vývoz výrobního odvětví Společenství

100

83

42

96

108

Vývozní cena

100

76

56

35

65

Index: 2004=100

Zdroj: odpovědi na dotazník

| (87) | Objem vývozu výrobního odvětví Společenství se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Vývoz představoval v období šetření naprostou většinu (90 až 95 %) celkového objemu výroby ve Společenství. Výrobní odvětví Společenství během období šetření prodávalo dotčený výrobek jak odběratelům ve spojení, tak odběratelům, kteří s ním ve spojení nebyli. Prodej výrobního odvětví Společenství mimo EU zahrnuje totožné druhy výrobku, jako jsou druhy výrobku prodávané v EU. Vývoz výrobního odvětví Společenství byl v průběhu posuzovaného období obvykle ziskový, ačkoliv ziskovost vykazuje sestupnou tendenci. Vývozní ceny se snižovaly, byly však i nadále vyšší než prodejní ceny ve Společenství. Silná vývozní výkonnost naznačuje, že toto výrobní odvětví je životaschopné a konkurenceschopné. |
| --- | --- |

(87)

Objem vývozu výrobního odvětví Společenství se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Vývoz představoval v období šetření naprostou většinu (90 až 95 %) celkového objemu výroby ve Společenství. Výrobní odvětví Společenství během období šetření prodávalo dotčený výrobek jak odběratelům ve spojení, tak odběratelům, kteří s ním ve spojení nebyli. Prodej výrobního odvětví Společenství mimo EU zahrnuje totožné druhy výrobku, jako jsou druhy výrobku prodávané v EU. Vývoz výrobního odvětví Společenství byl v průběhu posuzovaného období obvykle ziskový, ačkoliv ziskovost vykazuje sestupnou tendenci. Vývozní ceny se snižovaly, byly však i nadále vyšší než prodejní ceny ve Společenství. Silná vývozní výkonnost naznačuje, že toto výrobní odvětví je životaschopné a konkurenceschopné.

| (88) | Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství proto pomohla zachovat jeho činnost a nepřispěla k podstatné újmě, která mu byla způsobena. |
| --- | --- |

(88)

Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství proto pomohla zachovat jeho činnost a nepřispěla k podstatné újmě, která mu byla způsobena.

5.3.2   Hospodářská soutěž mezi výrobci ve Společenství

| (89) | Druhý výrobce ve Společenství je ve spojení s dlouho existujícím výrobcem dotčeného výrobku v USA. Tento výrobce na počátku posuzovaného období dotčený výrobek nevyráběl. Vstoupil na trh teprve v roce 2007 a v průběhu období šetření získal dvě zakázky. V této souvislosti je třeba zmínit, že udělené zakázky souvisí s nabídkovým řízením, jehož se účastnil pouze tento výrobce, a udělením zakázky, jež bylo výsledkem žaloby. Související ukazatele újmy druhého výrobce ve Společenství mimoto vykazovaly podobnou tendenci jako u žadatele. Jakoukoli újmu způsobenou žadateli, která se jednoznačně projevila ve zhoršení ukazatelů újmy v průběhu posuzovaného období, proto nelze přičíst tomuto novému účastníkovi na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(89)

Druhý výrobce ve Společenství je ve spojení s dlouho existujícím výrobcem dotčeného výrobku v USA. Tento výrobce na počátku posuzovaného období dotčený výrobek nevyráběl. Vstoupil na trh teprve v roce 2007 a v průběhu období šetření získal dvě zakázky. V této souvislosti je třeba zmínit, že udělené zakázky souvisí s nabídkovým řízením, jehož se účastnil pouze tento výrobce, a udělením zakázky, jež bylo výsledkem žaloby. Související ukazatele újmy druhého výrobce ve Společenství mimoto vykazovaly podobnou tendenci jako u žadatele. Jakoukoli újmu způsobenou žadateli, která se jednoznačně projevila ve zhoršení ukazatelů újmy v průběhu posuzovaného období, proto nelze přičíst tomuto novému účastníkovi na trhu Společenství.

5.3.3   Dovoz z třetích zemí

| (90) | Dovoz z třetích zemí v období šetření stejně jako v průběhu posuzovaného období téměř neexistoval. To je závěr, který byl vyvozen z podání zúčastněných stran, jelikož příslušné statistiky Eurostatu nejsou dostatečně podrobné, aby ukazovaly pouze dotčený výrobek nebo přiměřený odhad. Příslušné informace skutečně dokládají, že existoval pouze určitý ojedinělý dovoz z USA, který vzhledem k nevýznamnému objemu nemohl výrobnímu odvětví Společenství způsobit újmu. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu | 100 | 0 | 0 | 0 | 100 |
| Index: 2004=100


  Zdroj: podání zúčastněných stran |

(90)

Dovoz z třetích zemí v období šetření stejně jako v průběhu posuzovaného období téměř neexistoval. To je závěr, který byl vyvozen z podání zúčastněných stran, jelikož příslušné statistiky Eurostatu nejsou dostatečně podrobné, aby ukazovaly pouze dotčený výrobek nebo přiměřený odhad. Příslušné informace skutečně dokládají, že existoval pouze určitý ojedinělý dovoz z USA, který vzhledem k nevýznamnému objemu nemohl výrobnímu odvětví Společenství způsobit újmu.

2004

2005

2006

2007

OŠ

Objem dovozu

100

0

0

0

100

Index: 2004=100

Zdroj: podání zúčastněných stran

5.3.4   Výrobní odvětví Společenství nepředložilo nabídku ve všech nabídkových řízeních, která se uskutečnila v období šetření

| (91) | Připomíná se, že dodávky na trh Společenství se uskutečňují převážně na základě nabídkových řízení. Vzhledem k průhlednosti trhu bylo zjištěno, že v některých případech je zadávací dokumentace výsledkem procesu výměny názorů mezi zadavatelem a výrobci ještě před vyhlášením nabídkového řízení jako takového. V těchto případech by se tedy mohlo zdát, že podmínky nabídkového řízení odrazují ostatní subjekty od účasti v nabídkovém řízení. Šetření potvrdilo, že výrobní odvětví Společenství ani jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce nepředložili nabídku v každém konaném nabídkovém řízení. Výrobní odvětví Společenství předkládalo nabídky pouze tehdy, mohlo-li učinit přiměřenou obchodní nabídku. Nebyly zjištěny žádné významné činitele, z nichž by vyplývalo, že jednoznačně zaznamenaná újma v průběhu posuzovaného období je výsledkem neúčasti výrobního odvětví Společenství v nabídkových řízeních, jež nebyla považována za přiměřené obchodní příležitosti. |
| --- | --- |

(91)

Připomíná se, že dodávky na trh Společenství se uskutečňují převážně na základě nabídkových řízení. Vzhledem k průhlednosti trhu bylo zjištěno, že v některých případech je zadávací dokumentace výsledkem procesu výměny názorů mezi zadavatelem a výrobci ještě před vyhlášením nabídkového řízení jako takového. V těchto případech by se tedy mohlo zdát, že podmínky nabídkového řízení odrazují ostatní subjekty od účasti v nabídkovém řízení. Šetření potvrdilo, že výrobní odvětví Společenství ani jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce nepředložili nabídku v každém konaném nabídkovém řízení. Výrobní odvětví Společenství předkládalo nabídky pouze tehdy, mohlo-li učinit přiměřenou obchodní nabídku. Nebyly zjištěny žádné významné činitele, z nichž by vyplývalo, že jednoznačně zaznamenaná újma v průběhu posuzovaného období je výsledkem neúčasti výrobního odvětví Společenství v nabídkových řízeních, jež nebyla považována za přiměřené obchodní příležitosti.

5.3.5   Dopad necenových faktorů dotčeného výrobku

| (92) | Šetřením bylo prokázáno, že nabídková řízení nemusí zahrnovat pouze dotčený výrobek, nýbrž rovněž jiné prvky, jako je údržba, servis nebo stavební práce. Cena není mimoto vždy jediným kritériem pro udělení zakázky. Zadavatelé mohou kromě ceny zavést další kritéria, například kritéria související se zvláštními technickými schopnostmi výrobku nebo dodatečnými prvky nesouvisejícími s výrobkem. Avšak i v případě, že kritéria pro udělení zacházky obsahují takovéto prvky, šetření prokázalo, že na body související s cenou připadá značná část bodů, které lze udělit. Z šetření rovněž vyplynulo, že žádný zadavatel nevyloučil nabídku na základě toho, že tato nabídka nezahrnovala určité dodatečné vlastnosti. Jinými slovy, vždy byly splněny základní požadavky. Dodatečné vlastnosti obvykle nejsou poskytovány bezplatně. Skutečnost, že dotčený vývozce v některých případech nabízel dodatečné vlastnosti mimo stanovené požadavky, dokládá nízkou úroveň cen dumpingového dovozu působící újmu. |
| --- | --- |

(92)

Šetřením bylo prokázáno, že nabídková řízení nemusí zahrnovat pouze dotčený výrobek, nýbrž rovněž jiné prvky, jako je údržba, servis nebo stavební práce. Cena není mimoto vždy jediným kritériem pro udělení zakázky. Zadavatelé mohou kromě ceny zavést další kritéria, například kritéria související se zvláštními technickými schopnostmi výrobku nebo dodatečnými prvky nesouvisejícími s výrobkem. Avšak i v případě, že kritéria pro udělení zacházky obsahují takovéto prvky, šetření prokázalo, že na body související s cenou připadá značná část bodů, které lze udělit. Z šetření rovněž vyplynulo, že žádný zadavatel nevyloučil nabídku na základě toho, že tato nabídka nezahrnovala určité dodatečné vlastnosti. Jinými slovy, vždy byly splněny základní požadavky. Dodatečné vlastnosti obvykle nejsou poskytovány bezplatně. Skutečnost, že dotčený vývozce v některých případech nabízel dodatečné vlastnosti mimo stanovené požadavky, dokládá nízkou úroveň cen dumpingového dovozu působící újmu.

| (93) | Vzhledem ke všem výše uvedeným skutečnostem mohl podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství způsobit pouze dovoz z dotčené země. |
| --- | --- |

(93)

Vzhledem ke všem výše uvedeným skutečnostem mohl podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství způsobit pouze dovoz z dotčené země.

5.4   Závěr ohledně příčinných souvislostí

| (94) | Předběžně se potvrzuje, že podstatná újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Společenství a která se projevila poklesem prodeje EU a podílu na trhu Společenství a rovněž zápornými finančními výsledky, byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství, dovoz z třetích zemí, hospodářská soutěž mezi výrobci ve Společenství a výše uvedené záležitosti související s nabídkovými řízeními neměly významný dopad na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(94)

Předběžně se potvrzuje, že podstatná újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Společenství a která se projevila poklesem prodeje EU a podílu na trhu Společenství a rovněž zápornými finančními výsledky, byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství, dovoz z třetích zemí, hospodářská soutěž mezi výrobci ve Společenství a výše uvedené záležitosti související s nabídkovými řízeními neměly významný dopad na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Společenství.

| (95) | Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se potvrzuje, že tyto jiné činitele jako takové nemění skutečnost, že posouzenou újmu je nutno přičíst dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(95)

Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se potvrzuje, že tyto jiné činitele jako takové nemění skutečnost, že posouzenou újmu je nutno přičíst dumpingovému dovozu.

6.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

6.1   Obecné poznámky

| (96) | Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o existenci dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení opatření v zájmu Společenství. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení na základě všech předložených důkazů zvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž následky nepřijetí opatření. |
| --- | --- |

(96)

Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o existenci dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení opatření v zájmu Společenství. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení na základě všech předložených důkazů zvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž následky nepřijetí opatření.

6.2   Zájem výrobního odvětví Společenství

| (97) | Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Společenství újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil stlačení prodejních cen, snížení objemu prodeje na trhu Společenství a úbytek podílu výrobního odvětví Společenství na trhu. To výrobnímu odvětví Společenství bránilo v dosažení takové úrovně ziskovosti, která by byla úměrná jeho konkurenční síle. |
| --- | --- |

(97)

Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Společenství újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil stlačení prodejních cen, snížení objemu prodeje na trhu Společenství a úbytek podílu výrobního odvětví Společenství na trhu. To výrobnímu odvětví Společenství bránilo v dosažení takové úrovně ziskovosti, která by byla úměrná jeho konkurenční síle.

| (98) | V případě, že by opatření nebyla uložena, již tak špatná finanční situace výrobního odvětví Společenství by se jednoznačně dále zhoršovala, což by nakonec mělo za následek zánik výrobního odvětví Společenství. Opatření by zabránila dalšímu podstatnému nárůstu dumpingového dovozu z dotčené země, což by mělo výrobnímu odvětví Společenství přinejmenším umožnit, aby si udrželo stávající postavení na trhu. Šetření prokázalo, že se jakékoli zvýšení podílu dumpingového dovozu z dotčené země na trhu uskutečňuje přímo na úkor výrobního odvětví Společenství. Je třeba rovněž uvést, že trh pro dotčený výrobek ve střednědobém až dlouhodobém horizontu pravděpodobně dále poroste vzhledem k rostoucímu významu bezpečnostní politiky a nadcházejícímu zavedení povinného snímání vývozu před opuštěním místa odeslání v Evropské unii ze strany třetích zemí (konkrétně USA). V tomto ohledu má výrobní odvětví Společenství jednoznačný zájem na tom, aby se jeho situace dále nezhoršovala, aby mohlo využít výše uvedeného budoucího příznivého vývoje trhu. |
| --- | --- |

(98)

V případě, že by opatření nebyla uložena, již tak špatná finanční situace výrobního odvětví Společenství by se jednoznačně dále zhoršovala, což by nakonec mělo za následek zánik výrobního odvětví Společenství. Opatření by zabránila dalšímu podstatnému nárůstu dumpingového dovozu z dotčené země, což by mělo výrobnímu odvětví Společenství přinejmenším umožnit, aby si udrželo stávající postavení na trhu. Šetření prokázalo, že se jakékoli zvýšení podílu dumpingového dovozu z dotčené země na trhu uskutečňuje přímo na úkor výrobního odvětví Společenství. Je třeba rovněž uvést, že trh pro dotčený výrobek ve střednědobém až dlouhodobém horizontu pravděpodobně dále poroste vzhledem k rostoucímu významu bezpečnostní politiky a nadcházejícímu zavedení povinného snímání vývozu před opuštěním místa odeslání v Evropské unii ze strany třetích zemí (konkrétně USA). V tomto ohledu má výrobní odvětví Společenství jednoznačný zájem na tom, aby se jeho situace dále nezhoršovala, aby mohlo využít výše uvedeného budoucího příznivého vývoje trhu.

| (99) | Uložením opatření se dovozní cena vrátí na úroveň nepůsobící újmu, což výrobnímu odvětví Společenství umožní soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek na základě konkurenční výhody. |
| --- | --- |

(99)

Uložením opatření se dovozní cena vrátí na úroveň nepůsobící újmu, což výrobnímu odvětví Společenství umožní soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek na základě konkurenční výhody.

| (100) | Vyvozuje se proto předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(100)

Vyvozuje se proto předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Společenství.

6.3   Zájem dovozců/distributorů

| (101) | Pravděpodobný dopad opatření na dovozce/distributory nebyl zvažován, jelikož ve Společenství neexistují žádní známí nezávislí dovozci/distributoři dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(101)

Pravděpodobný dopad opatření na dovozce/distributory nebyl zvažován, jelikož ve Společenství neexistují žádní známí nezávislí dovozci/distributoři dotčeného výrobku.

6.4   Zájem dodavatelů na předcházejícím trhu

| (102) | Nepřihlásili se žádní dodavatelé na předchozím trhu a neposkytli informace podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(102)

Nepřihlásili se žádní dodavatelé na předchozím trhu a neposkytli informace podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.

6.5   Zájem uživatelů a spotřebitelů

| (103) | Po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení nebyly obdrženy žádné výhrady od organizací spotřebitelů. Z tohoto důvodu a s ohledem na skutečnost, že se dotčený výrobek nepoužívá k výrobě spotřebního zboží, byla analýza omezena na účinky opatření na uživatele. |
| --- | --- |

(103)

Po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení nebyly obdrženy žádné výhrady od organizací spotřebitelů. Z tohoto důvodu a s ohledem na skutečnost, že se dotčený výrobek nepoužívá k výrobě spotřebního zboží, byla analýza omezena na účinky opatření na uživatele.

| (104) | Dotazníky byly zaslány všem celním orgánům ve Společenství. Po zveřejnění oznámení o zahájení řízení se nepřihlásili žádní jiní uživatelé. Při šetření spolupracovaly celní a/nebo přístavní orgány Malty, Belgie, Nizozemska, Spojeného království, Španělska, Portugalska, České republiky, Lotyšska a Slovenska, ačkoliv každý z nich v jiném rozsahu. Na tyto uživatele připadal v průběhu období šetření obrat u dotčeného výrobku ve výši téměř 6 milionů a 15 % spotřeby Společenství. Šetřením bylo prokázáno, že v průběhu období šetření výše uvedení uživatelé zakoupili pět jednotek dotčeného výrobku od jediného spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce, jednu jednotku od výrobce v USA a od výrobního odvětví Společenství nepořídili žádnou jednotku. |
| --- | --- |

(104)

Dotazníky byly zaslány všem celním orgánům ve Společenství. Po zveřejnění oznámení o zahájení řízení se nepřihlásili žádní jiní uživatelé. Při šetření spolupracovaly celní a/nebo přístavní orgány Malty, Belgie, Nizozemska, Spojeného království, Španělska, Portugalska, České republiky, Lotyšska a Slovenska, ačkoliv každý z nich v jiném rozsahu. Na tyto uživatele připadal v průběhu období šetření obrat u dotčeného výrobku ve výši téměř 6 milionů a 15 % spotřeby Společenství. Šetřením bylo prokázáno, že v průběhu období šetření výše uvedení uživatelé zakoupili pět jednotek dotčeného výrobku od jediného spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce, jednu jednotku od výrobce v USA a od výrobního odvětví Společenství nepořídili žádnou jednotku.

| (105) | Podotýká se, že v průběhu posuzovaného období měli někteří uživatelé několik zdrojů dodávek. Jeden uživatel vyjádřil obavy ohledně možnosti rychlého nákupu v souladu s jeho potřebami, pokud jde o dotčený výrobek. V tomto ohledu se uvádí, že by výrobní odvětví Společenství bylo stejně jako v minulosti jednoznačně schopno zajistit dodávky pro evropské operace jakéhokoli uživatele s přihlédnutím ke skutečnosti, že doba potřebná mezi naplánováním nabídkového řízení a zadáním zakázky výrobnímu odvětví Společenství umožní bez zjevného problému reagovat na jakoukoli poptávku. |
| --- | --- |

(105)

Podotýká se, že v průběhu posuzovaného období měli někteří uživatelé několik zdrojů dodávek. Jeden uživatel vyjádřil obavy ohledně možnosti rychlého nákupu v souladu s jeho potřebami, pokud jde o dotčený výrobek. V tomto ohledu se uvádí, že by výrobní odvětví Společenství bylo stejně jako v minulosti jednoznačně schopno zajistit dodávky pro evropské operace jakéhokoli uživatele s přihlédnutím ke skutečnosti, že doba potřebná mezi naplánováním nabídkového řízení a zadáním zakázky výrobnímu odvětví Společenství umožní bez zjevného problému reagovat na jakoukoli poptávku.

| (106) | Dva spolupracující uživatelé měli obavy ohledně negativního dopadu, který by opatření mohla mít na hospodářskou soutěž i na podněcování inovativních řešení, nebyly však předloženy žádné konkrétní důkazy, jež by mohly toto tvrzení doložit. V této souvislosti je nutno rovněž zmínit, že cílem uložení antidumpingových opatření je odstranění nekalých obchodních praktik, nikoli zastavení hospodářské soutěže. Počet účastníků na tomto zvláštním trhu a druh dotčeného výrobku (který je náročný na know-how) zajišťují, že inovace budou i nadále jednou z nejdůležitějších priorit účastníků trhu. |
| --- | --- |

(106)

Dva spolupracující uživatelé měli obavy ohledně negativního dopadu, který by opatření mohla mít na hospodářskou soutěž i na podněcování inovativních řešení, nebyly však předloženy žádné konkrétní důkazy, jež by mohly toto tvrzení doložit. V této souvislosti je nutno rovněž zmínit, že cílem uložení antidumpingových opatření je odstranění nekalých obchodních praktik, nikoli zastavení hospodářské soutěže. Počet účastníků na tomto zvláštním trhu a druh dotčeného výrobku (který je náročný na know-how) zajišťují, že inovace budou i nadále jednou z nejdůležitějších priorit účastníků trhu.

| (107) | Hlavní obecnou obavou uživatelů ve Společenství je skutečnost, že by opatření mohla mít negativní dopad na jejich rozpočty a zvýšit investiční náklady celních správ. Někteří uživatelé však uvedli, že by náklady případných celních řízení, a tudíž antidumpingová cla měl uhradit prodejce dotčeného výrobku. To by mohlo představovat absorpci podle článku 12 základního nařízení. Celkový podíl dotčeného výrobku v rozpočtu uživatelů by byl každopádně nízký. |
| --- | --- |

(107)

Hlavní obecnou obavou uživatelů ve Společenství je skutečnost, že by opatření mohla mít negativní dopad na jejich rozpočty a zvýšit investiční náklady celních správ. Někteří uživatelé však uvedli, že by náklady případných celních řízení, a tudíž antidumpingová cla měl uhradit prodejce dotčeného výrobku. To by mohlo představovat absorpci podle článku 12 základního nařízení. Celkový podíl dotčeného výrobku v rozpočtu uživatelů by byl každopádně nízký.

| (108) | Dotčený výrobek se vzhledem ke své dlouhé době životnosti (obvykle více než 10 let) mimoto považuje za investici do fixních aktiv. Zaplacená antidumpingová cla by tudíž měla být rozložena na celou dobu životnosti snímače nákladu. |
| --- | --- |

(108)

Dotčený výrobek se vzhledem ke své dlouhé době životnosti (obvykle více než 10 let) mimoto považuje za investici do fixních aktiv. Zaplacená antidumpingová cla by tudíž měla být rozložena na celou dobu životnosti snímače nákladu.

| (109) | Při šetření nebyly shledány žádné důkazy, z nichž by vyplývalo, že by opatření měla dopad na činnosti uživatelů nebo na počet zaměstnanců obsluhujících tento druh systémů, na celní pracovníky nebo zaměstnance odpovědné za případné pomocné služby. |
| --- | --- |

(109)

Při šetření nebyly shledány žádné důkazy, z nichž by vyplývalo, že by opatření měla dopad na činnosti uživatelů nebo na počet zaměstnanců obsluhujících tento druh systémů, na celní pracovníky nebo zaměstnance odpovědné za případné pomocné služby.

| (110) | Uvádělo se rovněž, že orgány veřejné správy v EU dodržují přísná pravidla zadávání veřejných zakázek, která zajišťují průhledná výběrová řízení. V této souvislosti je nutno uvést, že postupy zadávání veřejných zakázek nemají mařit dumpingové praktiky. Naopak existence skutečně průhledného trhu zviditelňuje jakýkoli pokus o uplatňování nekalých obchodních praktik a vynucuje obnovení rovných podmínek na trhu. |
| --- | --- |

(110)

Uvádělo se rovněž, že orgány veřejné správy v EU dodržují přísná pravidla zadávání veřejných zakázek, která zajišťují průhledná výběrová řízení. V této souvislosti je nutno uvést, že postupy zadávání veřejných zakázek nemají mařit dumpingové praktiky. Naopak existence skutečně průhledného trhu zviditelňuje jakýkoli pokus o uplatňování nekalých obchodních praktik a vynucuje obnovení rovných podmínek na trhu.

| (111) | Výrobní odvětví Společenství by mohlo jednoznačně využít opatření ve formě vyšších úspor z rozsahu vzhledem k vyššímu objemu výroby a prodeje. |
| --- | --- |

(111)

Výrobní odvětví Společenství by mohlo jednoznačně využít opatření ve formě vyšších úspor z rozsahu vzhledem k vyššímu objemu výroby a prodeje.

| (112) | S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem se usuzuje, že za stávajících okolností nebude mít uložení opatření vůči ČLR významný dopad na uživatele ve Společenství. |
| --- | --- |

(112)

S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem se usuzuje, že za stávajících okolností nebude mít uložení opatření vůči ČLR významný dopad na uživatele ve Společenství.

6.6   Závěr ohledně zájmu Společenství

| (113) | Po přezkoumání různých zájmů byl vyvozen předběžný závěr, že z hlediska celkového zájmu Společenství žádný zájem nepřevažuje nad zájmem výrobního odvětví Společenství uložit prozatímně opatření s cílem vyloučit účinky narušující obchod způsobené dumpingovým dovozem. |
| --- | --- |

(113)

Po přezkoumání různých zájmů byl vyvozen předběžný závěr, že z hlediska celkového zájmu Společenství žádný zájem nepřevažuje nad zájmem výrobního odvětví Společenství uložit prozatímně opatření s cílem vyloučit účinky narušující obchod způsobené dumpingovým dovozem.

7.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (114) | Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství by měla být uložena prozatímní opatření na dovoz dotčeného výrobku z ČLR, aby se zamezilo působení další újmy výrobnímu odvětví Společenství ze strany dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(114)

Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství by měla být uložena prozatímní opatření na dovoz dotčeného výrobku z ČLR, aby se zamezilo působení další újmy výrobnímu odvětví Společenství ze strany dumpingového dovozu.

7.1   Úroveň pro odstranění újmy

| (115) | Úroveň prozatímních antidumpingových opatření musí být dostatečná, aby odstranila újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Společenství dumpingovým dovozem, aniž by byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí. |
| --- | --- |

(115)

Úroveň prozatímních antidumpingových opatření musí být dostatečná, aby odstranila újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Společenství dumpingovým dovozem, aniž by byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.

| (116) | Při výpočtu výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, se usuzovalo, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Společenství umožnit, aby pokrylo své náklady a vytvořilo zisk před zdaněním, jehož by bylo možno dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu. Ziskové rozpětí před zdaněním použité pro tento výpočet bylo v rozmezí od 12 do 16 % (přesný údaj nelze zveřejnit kvůli zachování důvěrnosti údajů) obratu. Bylo prokázáno, že to představuje úroveň zisku, kterou by bylo možno přiměřeně očekávat, pokud by neexistoval dumping působící újmu, jelikož tato zisková rozpětí jsou v souladu se ziskovým rozpětím, jehož bylo výrobní odvětví Společenství schopno dosáhnout před objevením se čínského dovozu do Společenství. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Společenství vypočtena cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí k výrobním nákladům. |
| --- | --- |

(116)

Při výpočtu výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, se usuzovalo, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Společenství umožnit, aby pokrylo své náklady a vytvořilo zisk před zdaněním, jehož by bylo možno dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu. Ziskové rozpětí před zdaněním použité pro tento výpočet bylo v rozmezí od 12 do 16 % (přesný údaj nelze zveřejnit kvůli zachování důvěrnosti údajů) obratu. Bylo prokázáno, že to představuje úroveň zisku, kterou by bylo možno přiměřeně očekávat, pokud by neexistoval dumping působící újmu, jelikož tato zisková rozpětí jsou v souladu se ziskovým rozpětím, jehož bylo výrobní odvětví Společenství schopno dosáhnout před objevením se čínského dovozu do Společenství. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Společenství vypočtena cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí k výrobním nákladům.

| (117) | Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno srovnáním vážené průměrné dovozní ceny, zjištěné pro účely výpočtu cenového podbízení, s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která by nepůsobila újmu. Rozdíl vyplývající z tohoto srovnání byl poté vyjádřen jako procentní podíl z průměrné dovozní hodnoty CIF. Tento rozdíl byl u jediného čínského spolupracujícího vyvážejícího výrobce vyšší než zjištěné dumpingové rozpětí. |
| --- | --- |

(117)

Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno srovnáním vážené průměrné dovozní ceny, zjištěné pro účely výpočtu cenového podbízení, s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která by nepůsobila újmu. Rozdíl vyplývající z tohoto srovnání byl poté vyjádřen jako procentní podíl z průměrné dovozní hodnoty CIF. Tento rozdíl byl u jediného čínského spolupracujícího vyvážejícího výrobce vyšší než zjištěné dumpingové rozpětí.

7.2   Prozatímní opatření

| (118) | Na základě výše uvedených skutečností se usuzovalo, že by v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na dovoz pocházející z ČLR, a to na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí. |
| --- | --- |

(118)

Na základě výše uvedených skutečností se usuzovalo, že by v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na dovoz pocházející z ČLR, a to na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí.

| (119) | Na základě výše uvedených skutečností činí sazba prozatímního antidumpingového cla pro ČLR 36,6 %. |
| --- | --- |

(119)

Na základě výše uvedených skutečností činí sazba prozatímního antidumpingového cla pro ČLR 36,6 %.

| (120) | Připomíná se, že se trh v Evropské unii řídí převážně veřejnými nabídkovými řízeními, přičemž velikost trhu je poměrně malá a počet účastníků nízký. Z důvodu vyšší průhlednosti a podrobného monitorování účinnosti opatření se považuje za vhodné požádat příslušné orgány členských států, aby Komisi poskytovaly pravidelně informace týkající se udělení zakázek na základě nabídkových řízení, přičemž tyto údaje budou považovány za důvěrné. |
| --- | --- |

(120)

Připomíná se, že se trh v Evropské unii řídí převážně veřejnými nabídkovými řízeními, přičemž velikost trhu je poměrně malá a počet účastníků nízký. Z důvodu vyšší průhlednosti a podrobného monitorování účinnosti opatření se považuje za vhodné požádat příslušné orgány členských států, aby Komisi poskytovaly pravidelně informace týkající se udělení zakázek na základě nabídkových řízení, přičemž tyto údaje budou považovány za důvěrné.

8.   ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ

| (121) | V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, během které mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Mimoto je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a pro účely případného konečného cla může být nutné jejich přehodnocení, |
| --- | --- |

(121)

V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, během které mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Mimoto je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a pro účely případného konečného cla může být nutné jejich přehodnocení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu systémů pro snímání nákladu využívajících neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření alfa, beta nebo gama, v současnosti kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00 (kódy TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 a 9030100091), a motorových vozidel vybavených takovými systémy, v současnosti kódu KN ex 8705 90 90 (kód TARIC 8705909010), pocházejících z Čínské lidové republiky.

2.   Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu výrobků popsaných v odstavci 1 franko hranice Evropské unie před proclením, činí 36,6 %.

3.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Evropské unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. prosince 2009.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  Uř. věst. C 63, 18.3.2009, s. 20.

2

---

| 17.12.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/73

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1243/2009

ze dne 16. prosince 2009,

kterým se mění nařízení (EU) č. 1231/2009, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 16. prosince 2009

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin (2), a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dovozní cla v odvětví obilovin použitelná ode dne 16. prosince 2009 byla stanovena nařízením Komise (EU) č. 1231/2009 (3). |
| --- | --- |

(1)

Dovozní cla v odvětví obilovin použitelná ode dne 16. prosince 2009 byla stanovena nařízením Komise (EU) č. 1231/2009 (3).

| (2) | Vypočítaný průměr dovozních cel se odchyluje o více než 5 EUR/t od stanoveného cla, a proto je třeba upravit dovozní cla stanovená nařízením (EU) č. 1231/2009. |
| --- | --- |

(2)

Vypočítaný průměr dovozních cel se odchyluje o více než 5 EUR/t od stanoveného cla, a proto je třeba upravit dovozní cla stanovená nařízením (EU) č. 1231/2009.

| (3) | Nařízení (EU) č. 1231/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (EU) č. 1231/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přílohy I a II nařízení (EU) č. 1231/2009 se nahrazují přílohami tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 17. prosince 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. prosince 2009.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

(3)  Úř. věst. L 330, 16.12.2009, s. 65.

3

---

PŘÍLOHA I

Dovozní cla za produkty podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 použitelná ode dne 17. prosince 2009

| Kód KN | Popis zboží | Dovozní clo (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICE tvrdá vysoké jakosti | 0,00 |
| střední jakosti | 0,00 |
| nízké jakosti | 5,68 |
| 1001 90 91 | PŠENICE obecná, k setí | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo | 0,00 |
| 1002 00 00 | ŽITO | 31,46 |
| 1005 10 90 | KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo | 16,87 |
| 1005 90 00 | KUKUŘICE, jiná než osivo (2) | 16,87 |
| 1007 00 90 | zrna ČIROKU, jiná než hybridy k setí | 31,46 |

Kód KN

Popis zboží

Dovozní clo (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICE tvrdá vysoké jakosti

0,00

střední jakosti

0,00

nízké jakosti

5,68

1001 90 91

PŠENICE obecná, k setí

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo

0,00

1002 00 00

ŽITO

31,46

1005 10 90

KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo

16,87

1005 90 00

KUKUŘICE, jiná než osivo (2)

16,87

1007 00 90

zrna ČIROKU, jiná než hybridy k setí

31,46

---

(1)  Pro zboží, které je do Společenství dopravováno přes Atlantický oceán nebo Suezským průplavem může podle čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1249/96 dovozce získat snížení cla ve výši:

| — | 3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři,

| — | 2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Lotyšsku, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Lotyšsku, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova.

(2)  Dovozci může být poskytnuto paušální snížení ve výši 24 EUR/t, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 1249/96.

---

PŘÍLOHA II

Prvky výpočtu cel stanovených v příloze I

15.12.2009

| 1. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pšenice obecná (1) | Kukuřice | Pšenice tvrdá, vysoké jakosti | Pšenice tvrdá, střední jakosti (2) | Pšenice tvrdá, nízké jakosti (3) | Ječmen |
| Burza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotace | 151,95 | 110,33 | — | — | — | — |
| Cena FOB USA | — | — | 134,05 | 124,05 | 104,05 | 79,70 |
| Prémie – Záliv | — | 8,39 | — | — | — | — |
| Prémie – Velká jezera | 6,55 | — | — | — | — | — |

1.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:

(EUR/t)

Pšenice obecná (1)

Kukuřice

Pšenice tvrdá, vysoké jakosti

Pšenice tvrdá, střední jakosti (2)

Pšenice tvrdá, nízké jakosti (3)

Ječmen

Burza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotace

151,95

110,33

—

—

—

—

Cena FOB USA

—

—

134,05

124,05

104,05

79,70

Prémie – Záliv

—

8,39

—

—

—

—

Prémie – Velká jezera

6,55

—

—

—

—

—

| 2. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:






  Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam: | 22,87 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam: | 48,48 EUR/t |

2.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:

Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam:

22,87 EUR/t

Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam:

48,48 EUR/t

---

(1)  Kladná prémie 14 EUR/t zahrnuta (čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

(2)  Záporná prémie 10 EUR/t (čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

(3)  Záporná prémie 30 EUR/t (čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

---

| 17.12.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/76 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/76

---

ROZHODNUTÍ RADY 2009/969/SZBP

ze dne 15. prosince 2009,

kterým se prodlužuje platnost omezujících opatření vůči některým představitelům Běloruska stanovených ve společném postoji 2006/276/SZBP a kterým se zrušuje společný postoj 2009/314/SZBP

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 10. dubna 2006 přijala Rada společný postoj 2006/276/SZBP o omezujících opatřeních vůči některým představitelům Běloruska (1). |
| --- | --- |

(1)

Dne 10. dubna 2006 přijala Rada společný postoj 2006/276/SZBP o omezujících opatřeních vůči některým představitelům Běloruska (1).

| (2) | Na základě společného postoje 2009/314/SZBP ze dne 6. dubna 2009, kterým se mění společný postoj 2006/276/SZBP (2), byla platnost omezujících opatření prodloužena do 15. března 2010. Nicméně cestovní omezení uvalená na některé vedoucí představitele Běloruska, s výjimkou představitelů zapojených do zmizení osob v letech 1999 a 2000 a s výjimkou předsedkyně ústřední volební komise, byla pozastavena do 15. prosince 2009. |
| --- | --- |

(2)

Na základě společného postoje 2009/314/SZBP ze dne 6. dubna 2009, kterým se mění společný postoj 2006/276/SZBP (2), byla platnost omezujících opatření prodloužena do 15. března 2010. Nicméně cestovní omezení uvalená na některé vedoucí představitele Běloruska, s výjimkou představitelů zapojených do zmizení osob v letech 1999 a 2000 a s výjimkou předsedkyně ústřední volební komise, byla pozastavena do 15. prosince 2009.

| (3) | Rada se dne 17. listopadu 2009 dohodla, že vzhledem k tomu, že v oblastech uvedených v závěrech Rady ze dne 13. října 2008 nedošlo k žádnému hmatatelnému pokroku, platnost omezujících opatření stanovených ve společném postoji 2006/276/SZBP by měla být prodloužena do října roku 2010 a cestovní omezení uvalená na některé vedoucí představitele Běloruska, s výjimkou představitelů zapojených do zmizení osob v letech 1999 a 2000 a s výjimkou předsedkyně ústřední volební komise, by rovněž měla být pozastavena do října roku 2010. Po uplynutí této lhůty Rada omezující opatření přehodnotí s ohledem na situaci v Bělorusku. Rada může kdykoli rozhodnout o opětovném uplatňování nebo zrušení cestovních omezení s ohledem na opatření běloruských orgánů v oblasti demokracie a lidských práv. |
| --- | --- |

(3)

Rada se dne 17. listopadu 2009 dohodla, že vzhledem k tomu, že v oblastech uvedených v závěrech Rady ze dne 13. října 2008 nedošlo k žádnému hmatatelnému pokroku, platnost omezujících opatření stanovených ve společném postoji 2006/276/SZBP by měla být prodloužena do října roku 2010 a cestovní omezení uvalená na některé vedoucí představitele Běloruska, s výjimkou představitelů zapojených do zmizení osob v letech 1999 a 2000 a s výjimkou předsedkyně ústřední volební komise, by rovněž měla být pozastavena do října roku 2010. Po uplynutí této lhůty Rada omezující opatření přehodnotí s ohledem na situaci v Bělorusku. Rada může kdykoli rozhodnout o opětovném uplatňování nebo zrušení cestovních omezení s ohledem na opatření běloruských orgánů v oblasti demokracie a lidských práv.

| (4) | Společný postoj 2009/314/SZBP by proto měl být zrušen, |
| --- | --- |

(4)

Společný postoj 2009/314/SZBP by proto měl být zrušen,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Platnost omezujících opatření stanovených ve společném postoji 2006/276/SZBP se prodlužuje do 31. října 2010.

Článek 2

1.   Opatření uvedená v čl. 1 odst. 1 písm. b) společného postoje 2006/276/SZBP, pokud se vztahují na Jurije Nikolajeviče Podobeda, se pozastavují do dne 31. října 2010.

2.   Opatření uvedená v čl. 1 odst. 1 písm. c) společného postoje 2006/276/SZBP se pozastavují do dne 31. října 2010.

Článek 3

Do 31. října 2010 bude toto rozhodnutí přezkoumáno s ohledem na situaci v Bělorusku.

Článek 4

Společný postoj 2009/314/SZBP se zrušuje.

Článek 5

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Článek 6

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 15. prosince 2009.

Za Radu

předseda

E. ERLANDSSON

---

(1)  Úř. věst. L 101, 11.4.2006, s. 5.

1

(2)  Úř. věst. L 93, 7.4.2009, s. 21.

2

---

AKTY, JEJICHŽ UVEŘEJNĚNÍ NENÍ POVINNÉ

| 17.12.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/77 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/77

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 10. prosince 2009,

kterým se pozměňuje dodatek 2 A přílohy rozhodnutí 2007/65/ES, co se týče vstupu zaměstnanců smluvních podniků do budov Komise

(2009/970/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii a s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 249 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 131 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Sdělení Komise o novém systému vstupu a zabezpečení budov Komise (dokument K(2007) 797) má za cíl zvýšit úroveň bezpečnosti osob, informací, budov a dalšího majetku. |
| --- | --- |

(1)

Sdělení Komise o novém systému vstupu a zabezpečení budov Komise (dokument K(2007) 797) má za cíl zvýšit úroveň bezpečnosti osob, informací, budov a dalšího majetku.

| (2) | Za tímto účelem se spouští projekt „Celkové zabezpečení“ (Projet de Sécurisation Globale (PSG)), který počítá s instalací automatických systémů kontroly vstupu ve všech budovách Komise, založených na moderních a výkonných technologiích kontroly vstupu. |
| --- | --- |

(2)

Za tímto účelem se spouští projekt „Celkové zabezpečení“ (Projet de Sécurisation Globale (PSG)), který počítá s instalací automatických systémů kontroly vstupu ve všech budovách Komise, založených na moderních a výkonných technologiích kontroly vstupu.

| (3) | Jeden z klíčových prvků tohoto projektu spočívá ve zhospodárnění a snížení velmi významného počtu stávajících typů průkazů a ve zjednodušení postupů vydávání průkazů a vstupních průkazů různým kategoriím zaměstnanců a návštěvníků Komise. |
| --- | --- |

(3)

Jeden z klíčových prvků tohoto projektu spočívá ve zhospodárnění a snížení velmi významného počtu stávajících typů průkazů a ve zjednodušení postupů vydávání průkazů a vstupních průkazů různým kategoriím zaměstnanců a návštěvníků Komise.

| (4) | Ke spuštění první fáze zavádění nového systému vydávání průkazů, zvláště pro zaměstnance smluvních partnerů, je třeba provést několik změn čistě administrativního a technického rázu v rozhodnutí Komise 2007/65/ES ze dne 15. prosince 2006, kterým Komise zavádí standardní bezpečnostní opatření a stupně pohotovosti a pozměňuje svůj jednací řád, pokud jde o operační postupy pro zvládání krizových situací (1), |
| --- | --- |

(4)

Ke spuštění první fáze zavádění nového systému vydávání průkazů, zvláště pro zaměstnance smluvních partnerů, je třeba provést několik změn čistě administrativního a technického rázu v rozhodnutí Komise 2007/65/ES ze dne 15. prosince 2006, kterým Komise zavádí standardní bezpečnostní opatření a stupně pohotovosti a pozměňuje svůj jednací řád, pokud jde o operační postupy pro zvládání krizových situací (1),

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Bod 4.2.b) dodatku 2 A k příloze rozhodnutí 2007/65/ES se nahrazuje tímto:

| „b) | Vstupní průkazy budou vydány všem dalším zaměstnancům, kteří požadují vstup do budov Komise, aby splnili smluvní závazky s útvary Komise. Doba platnosti průkazů pro zaměstnance se smlouvou na dobu určitou nesmí přesáhnout tuto dobu, pokud to nebylo schváleno Bezpečnostním ředitelstvím Komise.

  Vstupní průkazy budou rovněž vydány zaměstnancům smluvního podniku, kteří potřebují mít přístup do budov Komise, aby tam plnili své smluvní závazky. Tyto vstupní průkazy budou vydány zaměstnancům uvedeného podniku s ohledem na datum ukončení platnosti jejich smlouvy s Komisí, pod podmínkou, že dotčená osoba má doklad totožnosti platný do data ukončení platnosti této smlouvy. Není-li posledně uvedená podmínka splněna, bude vstupní průkaz vydán s ohledem na datum konce platnosti dokladu totožnosti.
  Pokud si člen Evropského parlamentu přeje vstoupit do budovy Komise, může tak učinit předložením svého vstupního průkazu vydaného Evropským parlamentem členovi ostrahy ve službě, aniž by musel podstoupit další bezpečnostní kontrolu, která se požaduje pro externí návštěvníky.“ |
| --- | --- |

„b)

Vstupní průkazy budou vydány všem dalším zaměstnancům, kteří požadují vstup do budov Komise, aby splnili smluvní závazky s útvary Komise. Doba platnosti průkazů pro zaměstnance se smlouvou na dobu určitou nesmí přesáhnout tuto dobu, pokud to nebylo schváleno Bezpečnostním ředitelstvím Komise.

Vstupní průkazy budou rovněž vydány zaměstnancům smluvního podniku, kteří potřebují mít přístup do budov Komise, aby tam plnili své smluvní závazky. Tyto vstupní průkazy budou vydány zaměstnancům uvedeného podniku s ohledem na datum ukončení platnosti jejich smlouvy s Komisí, pod podmínkou, že dotčená osoba má doklad totožnosti platný do data ukončení platnosti této smlouvy. Není-li posledně uvedená podmínka splněna, bude vstupní průkaz vydán s ohledem na datum konce platnosti dokladu totožnosti.

Pokud si člen Evropského parlamentu přeje vstoupit do budovy Komise, může tak učinit předložením svého vstupního průkazu vydaného Evropským parlamentem členovi ostrahy ve službě, aniž by musel podstoupit další bezpečnostní kontrolu, která se požaduje pro externí návštěvníky.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 10. prosince 2009.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 32, 6.2.2007, s. 144.

1

---

| 17.12.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/78 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/78

---

ROZHODNUTÍ PŘEDSEDY EVROPSKÉ KOMISE

ze dne 2. prosince 2009

o podepisování nařízení, směrnic a rozhodnutí Komise, ve kterých není uvedeno, komu jsou určena

(K(2009) 9848)

PŘEDSEDA EVROPSKÉ KOMISE

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 297 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Nařízení, směrnice a rozhodnutí Komise, ve kterých není uvedeno, komu jsou určena, a která se přijímají na základě ústního řízení podle článku 8 jednacího řádu Komise, podepisuje předseda prostřednictvím souhrnného zápisu v průběhu zasedání Komise, na němž jsou přijaty. Tento zápis podepisuje předseda Komise nebo její člen, jenž jej zastupuje podle pořadí stanoveného předsedou.

Nařízení, směrnice a rozhodnutí Komise, ve kterých není uvedeno, komu jsou určena, a která se přijímají písemným postupem podle článku 12 jednacího řádu Komise, jsou zaznamenána v denním zápisu. Denní zápis se zmiňuje v souhrnném zápisu a připojuje se k tomuto souhrnnému zápisu vypracovanému pro zasedání Komise v souladu s čl. 17 odst. 1 jednacího řádu Komise. Předseda Komise během zasedání souhrnný zápis podepisuje. Předseda nicméně pověřuje generálního tajemníka podpisem aktů, které jsou natolik naléhavé, že pro jejich zveřejnění a vstup v platnost není možné vyčkat dalšího zasedání Komise.

Podpis nařízení, směrnic a rozhodnutí Komise, ve kterých není uvedeno, komu jsou určena, a která se přijímají na základě zmocnění podle článku 13 jednacího řádu Komise, je přenesen na členy Komise pověřené přijímáním.

Podpis nařízení, směrnic a rozhodnutí Komise, ve kterých není uvedeno, komu jsou určena, a která se přijímají na základě přenesené pravomoci nebo na základě dalšího pověření podle článků 13, 14 a 15 jednacího řádu Komise, je přenesen na úředníky pověřené přijímáním.

Článek 2

Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. prosince 2009.

V Bruselu dne 2. prosince 2009.

předseda

José Manuel BARROSO

---