# Europeiska unionens L 341/2009

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2009.341.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 341 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången22 december 2009 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2009.341.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 341

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången22 december 2009

---

| Innehållsförteckning | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/965/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 30 november 2009 om det referensdokument som avses i artikel 27.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom gemenskapen
  [delgivet med nr K(2009) 8680]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2009/966/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 30 november 2009 om antagande av gemenskapens importbeslut för vissa kemikalier i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 689/2008 och om ändring av kommissionens beslut 2000/657/EG, 2001/852/EG, 2003/508/EG, 2004/382/EG och 2005/416/EG | 14 |

Innehållsförteckning

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

Sida

BESLUT

Kommissionen

2009/965/EG

*

Kommissionens beslut av den 30 november 2009 om det referensdokument som avses i artikel 27.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom gemenskapen
  [delgivet med nr K(2009) 8680]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 8680]

1

1

2009/966/EG

*

Kommissionens beslut av den 30 november 2009 om antagande av gemenskapens importbeslut för vissa kemikalier i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 689/2008 och om ändring av kommissionens beslut 2000/657/EG, 2001/852/EG, 2003/508/EG, 2004/382/EG och 2005/416/EG

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 22.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 341/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 341/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 30 november 2009

om det referensdokument som avses i artikel 27.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom gemenskapen

[delgivet med nr K(2009) 8680]

(Text av betydelse för EES)

(2009/965/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG av den 17 juni 2008 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom gemenskapen (1), särskilt artikel 27.4,

med beaktande av rekommendationen från Europeiska järnvägsbyrån (nr ERA/REC/XA/01-2009) av den 17 april 2009, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 27.3 i direktiv 2008/57/EG ska Europeiska järnvägsbyrån utarbeta en rekommendation till referensdokument med uppgifter om samtliga nationella bestämmelser som medlemsstaterna tillämpar i fråga om ibruktagande av fordon. Detta dokument ska, för varje parameter som anges i bilaga VII till direktiv 2008/57/EG, ange de nationella bestämmelserna i varje medlemsstat och även vilken grupp i avsnitt 2 i den bilagan som dessa bestämmelser tillhör. Dessa bestämmelser ska innefatta sådana bestämmelser som anmäls i enlighet med artikel 17.3 i direktiv 2008/57/EG, inbegripet sådana som anmäls efter antagandet av TSD:er (specialfall, öppna punkter, undantag) och sådana som anmäls i enlighet med artikel 8 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG (2). Den första versionen av referensdokumentet ska lämnas till kommissionen senast den 1 januari 2010. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 27.3 i direktiv 2008/57/EG ska Europeiska järnvägsbyrån utarbeta en rekommendation till referensdokument med uppgifter om samtliga nationella bestämmelser som medlemsstaterna tillämpar i fråga om ibruktagande av fordon. Detta dokument ska, för varje parameter som anges i bilaga VII till direktiv 2008/57/EG, ange de nationella bestämmelserna i varje medlemsstat och även vilken grupp i avsnitt 2 i den bilagan som dessa bestämmelser tillhör. Dessa bestämmelser ska innefatta sådana bestämmelser som anmäls i enlighet med artikel 17.3 i direktiv 2008/57/EG, inbegripet sådana som anmäls efter antagandet av TSD:er (specialfall, öppna punkter, undantag) och sådana som anmäls i enlighet med artikel 8 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG (2). Den första versionen av referensdokumentet ska lämnas till kommissionen senast den 1 januari 2010.

| (2) | För att göra det möjligt att jämföra och göra korshänvisningar, med avseende på en viss parameter, mellan kraven i TSD:erna och kraven i de nationella bestämmelserna, bör den förteckning över de parametrar som ska kontrolleras i anslutning till att fordon som inte överensstämmer med TSD tas i bruk, å ena sidan, vara i överensstämmelse med och grunda sig på befintliga överenskommelser enligt nationella bestämmelser, och, å andra sidan, återspegla TSD:erna. Det är därför nödvändigt att förteckningen över parametrar är betydligt mer detaljerad än vad som nu anges i avsnitt 1 i bilaga VII till direktiv 2008/57/EG. Det är lämpligt att anta den detaljerade förteckning över parametrar som anges i bilagan till det här beslutet som utgångspunkt för det referensdokument som avses i artikel 27.4 i direktiv 2008/57/EG. |
| --- | --- |

(2)

För att göra det möjligt att jämföra och göra korshänvisningar, med avseende på en viss parameter, mellan kraven i TSD:erna och kraven i de nationella bestämmelserna, bör den förteckning över de parametrar som ska kontrolleras i anslutning till att fordon som inte överensstämmer med TSD tas i bruk, å ena sidan, vara i överensstämmelse med och grunda sig på befintliga överenskommelser enligt nationella bestämmelser, och, å andra sidan, återspegla TSD:erna. Det är därför nödvändigt att förteckningen över parametrar är betydligt mer detaljerad än vad som nu anges i avsnitt 1 i bilaga VII till direktiv 2008/57/EG. Det är lämpligt att anta den detaljerade förteckning över parametrar som anges i bilagan till det här beslutet som utgångspunkt för det referensdokument som avses i artikel 27.4 i direktiv 2008/57/EG.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som har inrättats i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2008/57/EG. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som har inrättats i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2008/57/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det referensdokument som avses i artikel 27.4 i direktiv 2008/57/EG ska upprättas på grundval av den förteckning över parametrar som anges i bilagan till detta beslut.

Det ska också, för varje medlemsstat, innehålla en del grundläggande information om de nationella bestämmelserna som gäller för ibruktagande av järnvägsfordon.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna och till Europeiska järnvägsbyrån, företrädd av dess verkställande direktör.

Utfärdat i Bryssel den 30 november 2009.

På kommissionens vägnar

Antonio TAJANI

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 191, 18.7.2008, s. 1.

1

(2)  EUT L 164, 30.4.2004, s. 44.

2

---

BILAGA

Förteckning över de parametrar som ska användas för att klassificera nationella bestämmelser i det referensdokument som avses i artikel 27 i direktiv 2008/57/EG

| Ref. | Parameter | Förklaringar |
| --- | --- | --- |
| 1.0 | Allmän dokumentation | Allmän dokumentation (inklusive beskrivning av det nya, moderniserade eller ombygga fordonet och dess avsedda användning, uppgifter om utformning, reparation, drift och underhåll, tekniskt underlag etc.) |
| 1.1 | Allmän dokumentation | Allmän dokumentation, teknisk beskrivning av fordonet, dess utformning och till vilken trafiktyp det är avsett att användas (fjärrtrafik, lokaltrafik, pendeltrafik etc.), inbegripet avsedd hastighet och maximal konstruktionshastighet, allmänna ritningar, diagram och nödvändiga uppgifter för register, t.ex. fordonets längd, axelföljd, axelavstånd, massa per enhet, etc. |
| 1.2 | Instruktioner och föreskrifter för underhåll | |
| 1.2.1 | Underhållsinstruktioner | Underhållsmanualer och -foldrar, inbegripet krav för att upprätthålla den säkerhetsnivå fordonet är konstruerat för.
  Eventuella yrkeskvalifikationer, dvs. kunskaper som krävs för att utföra underhåll av utrustningen. |
| 1.2.2 | Verifikationsrapport för underhållsdata | |
| 1.3 | Driftsinstruktioner och -dokumentation | |
| 1.3.1 | Instruktioner för drift av fordonet under normala förhållanden och vid trafikstörningar | |
| 1.4 | Test av hela fordonet på spåret | |
| 2.0 | Strukturer och mekaniska delar | Mekanisk integritet och gränssnitt mellan fordon (inklusive buffertar och draginrättningar, övergångar), hållfasthet hos fordonsstruktur och inredning (t.ex. säten), lastkapacitet, passiv säkerhet (invändig och utvändig kollisionssäkerhet) |
| 2.1 | Fordonsstruktur | |
| 2.1.1 | Styrka och integritet | Denna parameter omfattar t.ex. krav vad gäller mekanisk hållfasthet för vagnkorg, underrede, fjädringssystem, kopplingar, bill och snöplog. Den mekaniska hållfastheten för enskilda delar i denna förteckning såsom boggi/löpverk, lagerbox, axel, hjul och strömavtagare kommer att definieras separat. |
| 2.1.2 | Lastförmåga | |
| 2.1.2.1 | Lastförhållanden och vägd massa | |
| 2.1.2.2 | Axellast och hjullast | För enskilda hjul/axlar i enlighet med lastförhållandena i 2.1.2.1. |
| 2.1.3 | Kopplingsteknik | |
| 2.1.4 | Lyftning och uppallning | |
| 2.1.5 | Fastsättning av utrustning på vagnkorgsstrukturen | |
| 2.1.7 | Använda kopplingar mellan fordonets olika delar | T.ex. koppling/fjädring mellan vagnkorg och boggi |
| 2.2 | Mekaniska gränssnitt mot ändkoppel och kortkoppel | |
| 2.2.1 | Automatkoppel | |
| 2.2.2 | Kännetecken för nödkoppel | Vad gäller driftkrav för bogseringståg, se även 13.1 och 13.3 |
| 2.2.3 | Skruvkoppel | |
| 2.2.4 | Komponenter för drag- och stötinrättning samt kortkoppel | Inbegripet konstruktion, funktion och egenskaper, dvs. buffertarnas tänjbarhet |
| 2.2.5 | Buffertmarkering | |
| 2.2.6 | Dragkrok | |
| 2.2.7 | Övergångsbryggor | |
| 2.3 | Passiv säkerhet | Inbegripet t.ex. banröjare, begränsning av fartminskningen, överlevnadsutrymme, strukturell integritet för de områden där det befinner sig personer, minska risken för urspårning och buffertklättring, begränsa följderna av krock med hinder på spåret, inredningsdetaljer för passiv säkerhet |
| 3 | Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler | Mekaniska gränssnitt mot infrastrukturen (inklusive statiskt och dynamiskt beteende, passningstoleranser, fordonsprofil, löpverk etc.) |
| 3.1 | Fordonets lastprofil | Kompatibilitet mellan fordonets profil och infrastrukturen och övriga fordon (statiskt och dynamiskt beteende), baserad på ett statiskt och dynamiskt referensbeteende |
| 3.1.1 | Specialfall | Specialfall (t.ex. fordon som ska transporteras med färja) |
| 3.2 | Fordonets dynamik | Den rullande materielens dynamiska beteende, inbegripet likvärdig konicitet, instabilitetskriterium, lutning, skydd mot urspårning vid vriden räls, spårbelastning etc. |
| 3.2.1 | Gångsäkerhet och gångdynamik | Inbegripet fordonets tolerans vad gäller spårdeformeringar, gång på bågformad eller vriden räls, säker gång vid växlar och snedvinklig växelkorsning, etc. |
| 3.2.2 | Likvärdig konicitet, hjulprofil och begränsningar | |
| 3.2.3 | Kompatibilitetsparametrar för spårbelastning | T.ex. dynamisk hjulkraft, hjulkraft som ett hjulpar påverkar spåret med (kvasistatisk hjulkraft, maximal total dynamisk lateral belastning, kvasistatisk styrkraft) |
| 3.2.4 | Vertikal acceleration | T.ex. dynamiska effekter som överförs till brobanan inbegripet resonans i broar |
| 3.3 | Boggier/löpverk | |
| 3.3.1 | Boggier | |
| 3.3.2 | Hjulpar (axel + hjul) | Inbegripet hjulpar med variabel spårvidd, axelkropp, etc. |
| 3.3.3 | Hjul | |
| 3.3.4 | Gränssnitt mellan hjul och räl (inbegripet smörjning och sandning av hjulfläns) | Gränssnitt mellan hjul och räl (inbegripet smörjning av hjulfläns, interaktion mellan ett fordons pendlande rörelse och spårslitage och sandningskrav till följd av dragkraft, bromsning och tågdetektering) |
| 3.3.5 | Hjulparlager | |
| 3.3.6 | Minsta kurvradie som kan utverkas | Värden och villkor (t.ex. vagn till-/frånkopplad) |
| 3.3.7 | Banröjare | ”skydd för hjulen mot hinder på rälsen” |
| 3.4 | Gräns för högsta positiva och negativa acceleration i längdriktning | |
| 4 | Bromsar | Bromsrelaterade komponenter (inklusive fastbromsningsskydd, bromsreglering och bromsprestanda under färd, vid nödsituationer och i parkeringsläge) |
| 4.1 | Funktionella krav för bromsning av tåget | T.ex. krav på automatisk bromsning, kontinuerlig bromsning, outmattningsbarhet |
| 4.2 | Säkerhetskrav för bromsning av tåget | |
| 4.2.1 | Blockering av dragkraft och bromsning | T.ex. urkoppling av dragkraft |
| 4.3 | Bromssystem
  Erkänd struktur och tillhörande standarder | Hänvisning till befintliga lösningar, t.ex. Internationella järnvägsunionen |
| 4.4 | Bromskommando | Krav på bromskommando för varje bromstyp, t.ex. antal och typer av anordningar, tillåten fördröjning mellan kommando och påbörjad bromsning |
| 4.4.1 | Nödbromskommando | |
| 4.4.2 | Färdbromskommando | |
| 4.4.3 | Kommando för direkt bromsning | |
| 4.4.4 | Kommando för dynamisk bromsning | |
| 4.4.5 | Parkeringsbromskommando | |
| 4.5 | Bromsprestanda | |
| 4.5.1 | Nödbroms | |
| 4.5.2 | Färdbroms | |
| 4.5.3 | Beräkningar avseende värmekapacitet | |
| 4.5.4 | Parkeringsbroms | |
| 4.6 | Styrning av bromsadhesion | |
| 4.6.1 | Begränsning av adhesionsprofilen mellan hjul och räls | |
| 4.6.2 | Fastbromsningsskydd | |
| 4.7 | Bromskraftsutveckling | Krav på den utrustning som utvecklar bromskraft för varje typ av broms |
| 4.7.1 | Friktionsbromsning | Inbegripet materialegenskaper, t.ex. för bromsblock i kompositmaterial |
| 4.7.1.1 | Bromsblock | |
| 4.7.1.2 | Bromsskivor | |
| 4.7.1.3 | Bromsklossar | |
| 4.7.2 | Dynamisk broms kopplad till dragkraften | |
| 4.7.3 | Magnetskenbroms | |
| 4.7.4 | Virvelströmsbroms | |
| 4.7.5 | Parkeringsbroms | |
| 4.8 | Bromstillstånd och felmeddelande | |
| 4.9 | Bromskrav för räddningssyften | |
| 5.0 | Passagerarrelaterade komponenter | Passagerarutrustning och passagerarmiljöer (inklusive fönster och dörrar avsedda för passagerare och krav för personer med rörelsehinder etc.) |
| 5.1 | Tillgänglighet | Funktionella och tekniska specifikationer, t.ex., för personer med nedsatt rörlighet |
| 5.1.1 | Ytterdörrar | |
| 5.1.2 | Innerdörrar | |
| 5.1.3 | Fria vägar | |
| 5.1.4 | Trappsteg och belysning | |
| 5.1.5 | Ändringar i golvhöjden | |
| 5.1.6 | Ledstänger | |
| 5.1.7 | Utrustning för av- och påstigning | |
| 5.2 | Fönster | T.ex. mekaniska egenskaper för fönster och glas, föreskrifter för nödsituationer
  För vindrutors mekaniska egenskaper se 9.1.3.1 |
| 5.3 | Toaletter | Se 6.2.1.1 för utsläpp från toaletter |
| 5.4 | Passagerarinformation | |
| 5.4.1 | Högtalarsystem | |
| 5.4.2 | Skyltar och information | Inbegripet säkerhetsinstruktioner till passagerare och nödutgångsmarkering för passagerare |
| 5.5 | Säten och särskilda arrangemang för personer med nedsatt rörlighet | Undantaget tillgänglighet (täcks av 5.1) |
| 5.6 | Särskilda anordningar med hänsyn till passagerarna | |
| 5.6.1 | Liftsystem | I överensstämmelse med EU:s eller eventuella nationella föreskrifter |
| 5.6.2 | System för uppvärmning, ventilation och luftkonditionering | T.ex. luftkvalitet inomhus, föreskrifter vid brand (avstängning) |
| 5.6.3 | Annat | T.ex. dryckesvagnar |
| 6.0 | Miljövillkor och aerodynamiska effekter | Miljöns inverkan på fordonet och fordonets inverkan på miljön (inklusive aerodynamiska förhållanden och både gränssnittet mellan fordonet och den markbaserade delen av järnvägssystemet och gränssnittet mot den yttre miljön) |
| 6.1 | Miljöns inverkan på fordonet | |
| 6.1.1 | Miljöförhållanden som påverkar fordonet | |
| 6.1.1.1 | Höjd över havet | |
| 6.1.1.2 | Temperatur | |
| 6.1.1.3 | Luftfuktighet | T.ex. åtgärder som förhindrar kondensering och isbildning |
| 6.1.1.4 | Regn | |
| 6.1.1.5 | Snö, is och hagel | T.ex. utrustning för snöröjning, snöplog, värmeapparat för att hålla fordonet isfritt |
| 6.1.1.6 | Solstrålning | |
| 6.1.1.7 | Kemikalier och partiklar | Kemikaliers och små luftburna (t.ex. ballast) objekts påverkan på fordonets utrustning och funktion |
| 6.1.2 | Aerodynamiska effekter på fordonet | Aerodynamiska effekter på fordonets utrustning och funktioner |
| 6.1.2.1 | Sidvindseffekter | Sidvindars effekter på fordonets utrustning och funktion |
| 6.1.2.2 | Största tryckvariation i tunnlar | Effekter på fordonets utrustning och funktion till följd av snabba ändringar av lufttrycket |
| 6.2 | Fordonets inverkan på miljön | |
| 6.2.1 | Utsläpp av kemikalier och partiklar | Gränsvärden för utsläpp av kemikalier och partiklar från fordonet |
| 6.2.1.1 | Utsläpp från toaletter | Utsläpp till den yttre miljön från toalettömning |
| 6.2.1.2 | Avgasutsläpp | Avgasutsläpp till den yttre miljön |
| 6.2.2 | Begränsning av buller | Gränsvärden för buller från fordonet i den yttre miljön |
| 6.2.2.1 | Effekter av yttre buller | Fordonets bullerpåverkan på miljön utanför järnvägssystemet |
| 6.2.2.2 | Stationärt buller | Fordonets bullerpåverkan på miljön utanför järnvägssystemet när det står still |
| 6.2.2.3 | Påverkan från startbuller | Fordonets bullerpåverkan på miljön utanför järnvägssystemet när det startar |
| 6.2.2.4 | Påverkan från buller från förbipasserande fordon | Fordonets bullerpåverkan på miljön utanför järnvägssystemet när det kör förbi |
| 6.2.3 | Gränsvärden för påverkan från aerodynamiska belastningar | Gränsvärden för påverkan från aerodynamiska belastningar orsakade av fordonet på andra delar av järnvägssystemet och miljön |
| 6.2.3.1 | Tryckimpulser från tågets framända | Effekter av tryckimpulser orsakade av tågets framända längs spåret |
| 6.2.3.2 | Aerodynamisk påverkan på passagerare och material på plattformen | Aerodynamiska störningar för passagerare och material på plattformen, inbegripet bedömningsmetoder och driftsmässiga belastningsförhållanden |
| 6.2.3.3 | Aerodynamisk påverkan på spårarbetare | Aerodynamiska belastningar för spårarbetare |
| 6.2.3.4 | Makadamsprut och spridning till angränsande område | |
| 7.0 | Externa varningssignaler, märkning, programvarufunktioner och integritetskrav för programvara | Externa varningssignaler, märkningar, programvarufunktioner och programvaruintegritet, t.ex. säkerhetsrelaterade funktioner som påverkar tågets beteende, inklusive ”tågbussen” |
| 7.1 | Programvaruintegritet för program som har säkerhetsrelaterade funktioner | T.ex. programvaruintegritet för ”tågbussen” |
| 7.2 | Synlig och hörbar fordonsidentifikation och varningsfunktioner | |
| 7.2.1 | Fordonsmärkning | |
| 7.2.2 | Yttre lyktor | |
| 7.2.2.1 | Strålkastare | |
| 7.2.2.2 | Markeringsljus | |
| 7.2.2.3 | Slutsignalslyktor | |
| 7.2.2.4 | Reglagelyktor | |
| 7.2.3 | Signalhorn | |
| 7.2.3.1 | Signalhornets toner | |
| 7.2.3.2 | Signalhornets ljudtrycksnivåer | Utanför kabinen. För ljudnivå i kabinen se 9.2.1.2 |
| 7.2.3.3 | Signalhorn, skydd | |
| 7.2.3.4 | Signalhorn, reglage | |
| 7.2.3.5 | Singalhorn, kontroll av ljudtrycksnivåer | |
| 7.2.4 | Konsoler | T.ex. krav för slutsignaler: lampor, flaggor etc. |
| 8.0 | Energiförsörjnings- och styrsystem ombord | Ombordbaserade framdrivnings-, energiförsörjnings- och styrsystem, plus gränssnittet mellan fordonet och energiförsörjningsinfrastrukturen och alla aspekter avseende elektromagnetisk kompatibilitet |
| 8.1 | Krav på dragprestanda | |
| 8.1.1 | Restacceleration vid maximal hastighet | |
| 8.1.2 | Restdragkraft vid störd drift | |
| 8.1.3 | Adhesionkrav mellan drivande hjul och räls vid traktion | |
| 8.2 | Funktionella och tekniska specifikationer rörande gränssnitt mellan fordonet och delsystemet energiförsörjning | |
| 8.2.1 | Funktionella och tekniska specifikationer rörande strömförsörjning | |
| 8.2.1.1 | Strömförsörjning | |
| 8.2.1.2 | Impedans mellan strömavtagare och hjul | |
| 8.2.1.3 | Spänning och frekvens för kontaktledningens strömförsörjning | |
| 8.2.1.4 | Energiåtermatning | |
| 8.2.1.5 | Den maximala effekt och ström som får tas från kontaktledningen | Inbegripet maximal ström vid stillastående |
| 8.2.1.6 | Effektfaktor | |
| 8.2.1.7 | Störningar i energisystemet | |
| 8.2.1.7.1 | Övertonsegenskaper och tillhörande överspänning i kontaktledningen | |
| 8.2.1.7.2 | Effekter av likströmssystem på växelspänningssystem | |
| 8.2.1.8 | Bromsprestanda | T.ex. selektivitet i de skyddssystem som finns ombord och i omformarstationer |
| 8.2.2 | Strömavtagares funktions- och konstruktionsparametrar | |
| 8.2.2.1 | Strömavtagares allmänna utformning | |
| 8.2.2.2 | Geometri för strömavtagartopp | |
| 8.2.2.3 | Strömavtagares statiska kontaktkraft | |
| 8.2.2.4 | Strömavtagares kontaktkraft (inbegripet dynamiska beteenden och aerodynamiska effekter) | Inbegripet strömavtagningens kvalitet |
| 8.2.2.5 | Strömavtagares arbetsområde | |
| 8.2.2.6 | Strömkapacitet | |
| 8.2.2.7 | Strömavtagares placering | |
| 8.2.2.8 | Isolering mellan strömavtagare och fordon | |
| 8.2.2.9 | Sänkning av strömavtagare | |
| 8.2.2.10 | Framförande genom fasskiljande sektioner | |
| 8.2.2.11 | Framförande genom systemskiljande sektioner | |
| 8.2.3 | Kolslitskenans funktions- och konstruktionsparametrar | |
| 8.2.3.1 | Kolslitskenans geometri | |
| 8.2.3.2 | Kolslitskenans material | |
| 8.2.3.3 | Bedömning av kolslitskenan | |
| 8.2.3.4 | Detektering av skada på kolslitskena | |
| 8.2.3.5 | Strömkapacitet | |
| 8.3 | Elförsörjning och drivsystem | |
| 8.3.1 | Mätning av energiförbrukning | |
| 8.3.2 | Konfigurering av den elektriska huvudkretsen | |
| 8.3.3 | Högspänningskomponenter | |
| 8.3.4 | Jordanslutning | |
| 8.4 | Elektromagnetisk kompatibilitet | Den elektromagnetiska kompatibiliteten mellan strömförsörjnings- och kontrollsystemet ombord och






  — | andra delar av strömförsörjnings- och kontrollsystemet ombord på samma fordon, |

Ref.

Parameter

Förklaringar

1.0

Allmän dokumentation

Allmän dokumentation (inklusive beskrivning av det nya, moderniserade eller ombygga fordonet och dess avsedda användning, uppgifter om utformning, reparation, drift och underhåll, tekniskt underlag etc.)

1.1

Allmän dokumentation

Allmän dokumentation, teknisk beskrivning av fordonet, dess utformning och till vilken trafiktyp det är avsett att användas (fjärrtrafik, lokaltrafik, pendeltrafik etc.), inbegripet avsedd hastighet och maximal konstruktionshastighet, allmänna ritningar, diagram och nödvändiga uppgifter för register, t.ex. fordonets längd, axelföljd, axelavstånd, massa per enhet, etc.

1.2

Instruktioner och föreskrifter för underhåll

1.2.1

Underhållsinstruktioner

Underhållsmanualer och -foldrar, inbegripet krav för att upprätthålla den säkerhetsnivå fordonet är konstruerat för.

Eventuella yrkeskvalifikationer, dvs. kunskaper som krävs för att utföra underhåll av utrustningen.

1.2.2

Verifikationsrapport för underhållsdata

1.3

Driftsinstruktioner och -dokumentation

1.3.1

Instruktioner för drift av fordonet under normala förhållanden och vid trafikstörningar

1.4

Test av hela fordonet på spåret

2.0

Strukturer och mekaniska delar

Mekanisk integritet och gränssnitt mellan fordon (inklusive buffertar och draginrättningar, övergångar), hållfasthet hos fordonsstruktur och inredning (t.ex. säten), lastkapacitet, passiv säkerhet (invändig och utvändig kollisionssäkerhet)

2.1

Fordonsstruktur

2.1.1

Styrka och integritet

Denna parameter omfattar t.ex. krav vad gäller mekanisk hållfasthet för vagnkorg, underrede, fjädringssystem, kopplingar, bill och snöplog. Den mekaniska hållfastheten för enskilda delar i denna förteckning såsom boggi/löpverk, lagerbox, axel, hjul och strömavtagare kommer att definieras separat.

2.1.2

Lastförmåga

2.1.2.1

Lastförhållanden och vägd massa

2.1.2.2

Axellast och hjullast

För enskilda hjul/axlar i enlighet med lastförhållandena i 2.1.2.1.

2.1.3

Kopplingsteknik

2.1.4

Lyftning och uppallning

2.1.5

Fastsättning av utrustning på vagnkorgsstrukturen

2.1.7

Använda kopplingar mellan fordonets olika delar

T.ex. koppling/fjädring mellan vagnkorg och boggi

2.2

Mekaniska gränssnitt mot ändkoppel och kortkoppel

2.2.1

Automatkoppel

2.2.2

Kännetecken för nödkoppel

Vad gäller driftkrav för bogseringståg, se även 13.1 och 13.3

2.2.3

Skruvkoppel

2.2.4

Komponenter för drag- och stötinrättning samt kortkoppel

Inbegripet konstruktion, funktion och egenskaper, dvs. buffertarnas tänjbarhet

2.2.5

Buffertmarkering

2.2.6

Dragkrok

2.2.7

Övergångsbryggor

2.3

Passiv säkerhet

Inbegripet t.ex. banröjare, begränsning av fartminskningen, överlevnadsutrymme, strukturell integritet för de områden där det befinner sig personer, minska risken för urspårning och buffertklättring, begränsa följderna av krock med hinder på spåret, inredningsdetaljer för passiv säkerhet

3

Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler

Mekaniska gränssnitt mot infrastrukturen (inklusive statiskt och dynamiskt beteende, passningstoleranser, fordonsprofil, löpverk etc.)

3.1

Fordonets lastprofil

Kompatibilitet mellan fordonets profil och infrastrukturen och övriga fordon (statiskt och dynamiskt beteende), baserad på ett statiskt och dynamiskt referensbeteende

3.1.1

Specialfall

Specialfall (t.ex. fordon som ska transporteras med färja)

3.2

Fordonets dynamik

Den rullande materielens dynamiska beteende, inbegripet likvärdig konicitet, instabilitetskriterium, lutning, skydd mot urspårning vid vriden räls, spårbelastning etc.

3.2.1

Gångsäkerhet och gångdynamik

Inbegripet fordonets tolerans vad gäller spårdeformeringar, gång på bågformad eller vriden räls, säker gång vid växlar och snedvinklig växelkorsning, etc.

3.2.2

Likvärdig konicitet, hjulprofil och begränsningar

3.2.3

Kompatibilitetsparametrar för spårbelastning

T.ex. dynamisk hjulkraft, hjulkraft som ett hjulpar påverkar spåret med (kvasistatisk hjulkraft, maximal total dynamisk lateral belastning, kvasistatisk styrkraft)

3.2.4

Vertikal acceleration

T.ex. dynamiska effekter som överförs till brobanan inbegripet resonans i broar

3.3

Boggier/löpverk

3.3.1

Boggier

3.3.2

Hjulpar (axel + hjul)

Inbegripet hjulpar med variabel spårvidd, axelkropp, etc.

3.3.3

Hjul

3.3.4

Gränssnitt mellan hjul och räl (inbegripet smörjning och sandning av hjulfläns)

Gränssnitt mellan hjul och räl (inbegripet smörjning av hjulfläns, interaktion mellan ett fordons pendlande rörelse och spårslitage och sandningskrav till följd av dragkraft, bromsning och tågdetektering)

3.3.5

Hjulparlager

3.3.6

Minsta kurvradie som kan utverkas

Värden och villkor (t.ex. vagn till-/frånkopplad)

3.3.7

Banröjare

”skydd för hjulen mot hinder på rälsen”

3.4

Gräns för högsta positiva och negativa acceleration i längdriktning

4

Bromsar

Bromsrelaterade komponenter (inklusive fastbromsningsskydd, bromsreglering och bromsprestanda under färd, vid nödsituationer och i parkeringsläge)

4.1

Funktionella krav för bromsning av tåget

T.ex. krav på automatisk bromsning, kontinuerlig bromsning, outmattningsbarhet

4.2

Säkerhetskrav för bromsning av tåget

4.2.1

Blockering av dragkraft och bromsning

T.ex. urkoppling av dragkraft

4.3

Bromssystem

Erkänd struktur och tillhörande standarder

Hänvisning till befintliga lösningar, t.ex. Internationella järnvägsunionen

4.4

Bromskommando

Krav på bromskommando för varje bromstyp, t.ex. antal och typer av anordningar, tillåten fördröjning mellan kommando och påbörjad bromsning

4.4.1

Nödbromskommando

4.4.2

Färdbromskommando

4.4.3

Kommando för direkt bromsning

4.4.4

Kommando för dynamisk bromsning

4.4.5

Parkeringsbromskommando

4.5

Bromsprestanda

4.5.1

Nödbroms

4.5.2

Färdbroms

4.5.3

Beräkningar avseende värmekapacitet

4.5.4

Parkeringsbroms

4.6

Styrning av bromsadhesion

4.6.1

Begränsning av adhesionsprofilen mellan hjul och räls

4.6.2

Fastbromsningsskydd

4.7

Bromskraftsutveckling

Krav på den utrustning som utvecklar bromskraft för varje typ av broms

4.7.1

Friktionsbromsning

Inbegripet materialegenskaper, t.ex. för bromsblock i kompositmaterial

4.7.1.1

Bromsblock

4.7.1.2

Bromsskivor

4.7.1.3

Bromsklossar

4.7.2

Dynamisk broms kopplad till dragkraften

4.7.3

Magnetskenbroms

4.7.4

Virvelströmsbroms

4.7.5

Parkeringsbroms

4.8

Bromstillstånd och felmeddelande

4.9

Bromskrav för räddningssyften

5.0

Passagerarrelaterade komponenter

Passagerarutrustning och passagerarmiljöer (inklusive fönster och dörrar avsedda för passagerare och krav för personer med rörelsehinder etc.)

5.1

Tillgänglighet

Funktionella och tekniska specifikationer, t.ex., för personer med nedsatt rörlighet

5.1.1

Ytterdörrar

5.1.2

Innerdörrar

5.1.3

Fria vägar

5.1.4

Trappsteg och belysning

5.1.5

Ändringar i golvhöjden

5.1.6

Ledstänger

5.1.7

Utrustning för av- och påstigning

5.2

Fönster

T.ex. mekaniska egenskaper för fönster och glas, föreskrifter för nödsituationer

För vindrutors mekaniska egenskaper se 9.1.3.1

5.3

Toaletter

Se 6.2.1.1 för utsläpp från toaletter

5.4

Passagerarinformation

5.4.1

Högtalarsystem

5.4.2

Skyltar och information

Inbegripet säkerhetsinstruktioner till passagerare och nödutgångsmarkering för passagerare

5.5

Säten och särskilda arrangemang för personer med nedsatt rörlighet

Undantaget tillgänglighet (täcks av 5.1)

5.6

Särskilda anordningar med hänsyn till passagerarna

5.6.1

Liftsystem

I överensstämmelse med EU:s eller eventuella nationella föreskrifter

5.6.2

System för uppvärmning, ventilation och luftkonditionering

T.ex. luftkvalitet inomhus, föreskrifter vid brand (avstängning)

5.6.3

Annat

T.ex. dryckesvagnar

6.0

Miljövillkor och aerodynamiska effekter

Miljöns inverkan på fordonet och fordonets inverkan på miljön (inklusive aerodynamiska förhållanden och både gränssnittet mellan fordonet och den markbaserade delen av järnvägssystemet och gränssnittet mot den yttre miljön)

6.1

Miljöns inverkan på fordonet

6.1.1

Miljöförhållanden som påverkar fordonet

6.1.1.1

Höjd över havet

6.1.1.2

Temperatur

6.1.1.3

Luftfuktighet

T.ex. åtgärder som förhindrar kondensering och isbildning

6.1.1.4

Regn

6.1.1.5

Snö, is och hagel

T.ex. utrustning för snöröjning, snöplog, värmeapparat för att hålla fordonet isfritt

6.1.1.6

Solstrålning

6.1.1.7

Kemikalier och partiklar

Kemikaliers och små luftburna (t.ex. ballast) objekts påverkan på fordonets utrustning och funktion

6.1.2

Aerodynamiska effekter på fordonet

Aerodynamiska effekter på fordonets utrustning och funktioner

6.1.2.1

Sidvindseffekter

Sidvindars effekter på fordonets utrustning och funktion

6.1.2.2

Största tryckvariation i tunnlar

Effekter på fordonets utrustning och funktion till följd av snabba ändringar av lufttrycket

6.2

Fordonets inverkan på miljön

6.2.1

Utsläpp av kemikalier och partiklar

Gränsvärden för utsläpp av kemikalier och partiklar från fordonet

6.2.1.1

Utsläpp från toaletter

Utsläpp till den yttre miljön från toalettömning

6.2.1.2

Avgasutsläpp

Avgasutsläpp till den yttre miljön

6.2.2

Begränsning av buller

Gränsvärden för buller från fordonet i den yttre miljön

6.2.2.1

Effekter av yttre buller

Fordonets bullerpåverkan på miljön utanför järnvägssystemet

6.2.2.2

Stationärt buller

Fordonets bullerpåverkan på miljön utanför järnvägssystemet när det står still

6.2.2.3

Påverkan från startbuller

Fordonets bullerpåverkan på miljön utanför järnvägssystemet när det startar

6.2.2.4

Påverkan från buller från förbipasserande fordon

Fordonets bullerpåverkan på miljön utanför järnvägssystemet när det kör förbi

6.2.3

Gränsvärden för påverkan från aerodynamiska belastningar

Gränsvärden för påverkan från aerodynamiska belastningar orsakade av fordonet på andra delar av järnvägssystemet och miljön

6.2.3.1

Tryckimpulser från tågets framända

Effekter av tryckimpulser orsakade av tågets framända längs spåret

6.2.3.2

Aerodynamisk påverkan på passagerare och material på plattformen

Aerodynamiska störningar för passagerare och material på plattformen, inbegripet bedömningsmetoder och driftsmässiga belastningsförhållanden

6.2.3.3

Aerodynamisk påverkan på spårarbetare

Aerodynamiska belastningar för spårarbetare

6.2.3.4

Makadamsprut och spridning till angränsande område

7.0

Externa varningssignaler, märkning, programvarufunktioner och integritetskrav för programvara

Externa varningssignaler, märkningar, programvarufunktioner och programvaruintegritet, t.ex. säkerhetsrelaterade funktioner som påverkar tågets beteende, inklusive ”tågbussen”

7.1

Programvaruintegritet för program som har säkerhetsrelaterade funktioner

T.ex. programvaruintegritet för ”tågbussen”

7.2

Synlig och hörbar fordonsidentifikation och varningsfunktioner

7.2.1

Fordonsmärkning

7.2.2

Yttre lyktor

7.2.2.1

Strålkastare

7.2.2.2

Markeringsljus

7.2.2.3

Slutsignalslyktor

7.2.2.4

Reglagelyktor

7.2.3

Signalhorn

7.2.3.1

Signalhornets toner

7.2.3.2

Signalhornets ljudtrycksnivåer

Utanför kabinen. För ljudnivå i kabinen se 9.2.1.2

7.2.3.3

Signalhorn, skydd

7.2.3.4

Signalhorn, reglage

7.2.3.5

Singalhorn, kontroll av ljudtrycksnivåer

7.2.4

Konsoler

T.ex. krav för slutsignaler: lampor, flaggor etc.

8.0

Energiförsörjnings- och styrsystem ombord

Ombordbaserade framdrivnings-, energiförsörjnings- och styrsystem, plus gränssnittet mellan fordonet och energiförsörjningsinfrastrukturen och alla aspekter avseende elektromagnetisk kompatibilitet

8.1

Krav på dragprestanda

8.1.1

Restacceleration vid maximal hastighet

8.1.2

Restdragkraft vid störd drift

8.1.3

Adhesionkrav mellan drivande hjul och räls vid traktion

8.2

Funktionella och tekniska specifikationer rörande gränssnitt mellan fordonet och delsystemet energiförsörjning

8.2.1

Funktionella och tekniska specifikationer rörande strömförsörjning

8.2.1.1

Strömförsörjning

8.2.1.2

Impedans mellan strömavtagare och hjul

8.2.1.3

Spänning och frekvens för kontaktledningens strömförsörjning

8.2.1.4

Energiåtermatning

8.2.1.5

Den maximala effekt och ström som får tas från kontaktledningen

Inbegripet maximal ström vid stillastående

8.2.1.6

Effektfaktor

8.2.1.7

Störningar i energisystemet

8.2.1.7.1

Övertonsegenskaper och tillhörande överspänning i kontaktledningen

8.2.1.7.2

Effekter av likströmssystem på växelspänningssystem

8.2.1.8

Bromsprestanda

T.ex. selektivitet i de skyddssystem som finns ombord och i omformarstationer

8.2.2

Strömavtagares funktions- och konstruktionsparametrar

8.2.2.1

Strömavtagares allmänna utformning

8.2.2.2

Geometri för strömavtagartopp

8.2.2.3

Strömavtagares statiska kontaktkraft

8.2.2.4

Strömavtagares kontaktkraft (inbegripet dynamiska beteenden och aerodynamiska effekter)

Inbegripet strömavtagningens kvalitet

8.2.2.5

Strömavtagares arbetsområde

8.2.2.6

Strömkapacitet

8.2.2.7

Strömavtagares placering

8.2.2.8

Isolering mellan strömavtagare och fordon

8.2.2.9

Sänkning av strömavtagare

8.2.2.10

Framförande genom fasskiljande sektioner

8.2.2.11

Framförande genom systemskiljande sektioner

8.2.3

Kolslitskenans funktions- och konstruktionsparametrar

8.2.3.1

Kolslitskenans geometri

8.2.3.2

Kolslitskenans material

8.2.3.3

Bedömning av kolslitskenan

8.2.3.4

Detektering av skada på kolslitskena

8.2.3.5

Strömkapacitet

8.3

Elförsörjning och drivsystem

8.3.1

Mätning av energiförbrukning

8.3.2

Konfigurering av den elektriska huvudkretsen

8.3.3

Högspänningskomponenter

8.3.4

Jordanslutning

8.4

Elektromagnetisk kompatibilitet

Den elektromagnetiska kompatibiliteten mellan strömförsörjnings- och kontrollsystemet ombord och

—

andra delar av strömförsörjnings- och kontrollsystemet ombord på samma fordon,

| — | andra fordon, |
| --- | --- |

—

andra fordon,

| — | den markbaserade delen av järnvägssystemet, |
| --- | --- |

—

den markbaserade delen av järnvägssystemet,

| — | den yttre miljön. |
| --- | --- |

—

den yttre miljön.

8.4.1

Elektromagnetisk kompatibilitet inom strömförsörjnings- och kontrollsystemet ombord

Den elektromagnetiska kompatibiliteten mellan delar av strömförsörjnings- och kontrollsystem ombord

8.4.2

Elektromagnetisk kompatibilitet med signalerings- och telekommunikationsnätet

Den elektromagnetiska kompatibiliteten mellan strömförsörjnings- och kontrollsystem ombord och signalerings- och telekommunikationsnätet i den markbaserade delen av järnvägsystemet

8.4.3

Elektromagnetisk kompatibilitet med andra fordon och med den markbaserade delen av järnvägssystemet

Den elektromagnetiska kompatibiliteten mellan strömförsörjnings- och kontrollsystem ombord och andra fordon och den markbaserade delen av järnvägsystemet, undantaget signalerings- och telekommunikationsnätet

8.4.4

Elektromagnetisk kompatibilitet med den omgivande miljön

Den elektromagnetiska kompatibiliteten mellan strömförsörjnings- och kontrollsystem ombord och miljön utanför järnvägssystemet (inbegripet människor i närheten av eller på plattformen, passagerare, förare/personal)

8.5

Skydd mot elektriska faror

8.6

Krav för diesel och andra termiska traktionssystem

8.7

System som kräver särskilda övervaknings- och skyddsåtgärder

8.7.1

Behållare och rörsystem för lättantändliga vätskor

Särskilda krav för behållare och rörsystem för lättantändliga vätskor (inbegripet bränsle)

8.7.2

Tryckkärlssystem/tryckbärande anordningar

8.7.3

Ångpannor

8.7.4

Tekniska system i explosionsfarliga omgivningar

Särskilda krav för tekniska system i explosionsfarliga omgivningar (t.ex. system som drivs med gasol, naturgas och batteri, inbegripet skydd av transformatorkärl)

8.7.5

Jonisationsdetektor

8.7.6

Hydrauliska/pneumatiska energiförsörjnings- och styrsystem

Funktionella och tekniska specifikationer, t.ex. tryckluftsförsörjning, kapacitet, typ, temperaturintervall, luftavfuktare (torn), daggpunktsmätare, isolering, egenskaper för luftintag, felangivare, etc.

9.0

Utrustning, gränssnitt och miljöer som berör personal

Utrustning, gränssnitt, arbetsförhållanden och miljöer som berör personal ombord på fordonet (inklusive förarhytter, gränssnitt mellan förare och maskin)

9.1

Förarhyttens utformning

9.1.1

Förarhyttens utformning

9.1.1.1

Interiör

T.ex. tillgängligt utrymme, inredning och ergonomiska krav

9.1.1.2

Kontrollpanelens ergonomi

9.1.1.3

Förarsäte

9.1.1.4

Hjälpmedel med vilka föraren kan utväxla dokument

9.1.1.5

Andra medel för att kontrollera tågets drift

9.1.2

Tillgång till förarhytten

9.1.2.1

Ingång, utgång och dörrar

9.1.2.2

Förarhyttens nödutgångar

9.1.3

Förarhyttens vindruta

9.1.3.1

Mekaniska egenskaper

9.1.3.2

Optiska egenskaper

9.1.3.3

Utrustning

T.ex. utrustning för att avlägsna is och imma samt rengöra vindrutan på utsidan etc.

9.1.3.4

Sikt framåt

9.2

Arbetsförhållanden

9.2.1

Arbetsmiljöförhållanden

9.2.1.1

System för uppvärmning, ventilation och luftkonditionering i förarhytten

9.2.1.2

Buller i förarhytten

Inbegripet signalhorets ljudnivå inne i förarhytten

9.2.1.3

Belysning i förarhytten

9.2.2

Övrigt

9.3

Gränssnitt mellan förare och maskin

Utrustning i förarhytten för att övervaka och kontrollera säker drift av tåget

9.3.1

Gränssnitt mellan förare och maskin

9.3.1.1

Hastighetsmätare

Hastighetsregistrering se 9.6

9.3.1.2

Förarens display och bildskärmar

9.3.1.3

Reglage och indikatorer

9.3.2

Övervakning av föraren

Kontroll av att föraren är aktiv, t.ex. dödmansgrepp

9.3.3

Sikt bakåt och åt sidan

9.4

Skyltning och märkning i förarhytten

Statiskt angivande av grundläggande information

9.5

Utrustning och andra faciliteter ombord för personalen

9.5.1

Faciliteter ombord för personalen

9.5.1.1

Personalens tillträde till till- och frånkoppling

9.5.1.2

Yttre trappsteg och ledstänger för växlingspersonal

9.5.1.3

Förvaringsutrymmen för personalen

9.5.1.4

Andra faciliteter

9.5.2

Dörrar för personal och gods

Dörrar utrustade med säkerhetsanordningar som gör att de kan öppnas enbart av personal, inbegripet cateringpersonal

9.5.3

Verktyg och flyttbar utrustning ombord

T.ex. utrustning som förare och personal behöver i en nödsituation

9.5.4

Ljudkommunikationssystem

T.ex. för kommunikation mellan

| — | tågpersonalen, |
| --- | --- |

—

tågpersonalen,

| — | tågpersonalen och personer i eller utanför tåget |
| --- | --- |

—

tågpersonalen och personer i eller utanför tåget

9.6

Färdskrivare

I syfte att övervaka förarens och tågets beteende

9.8

Fjärrkontroll

10

Brandsäkerhet och evakuering

10.1

Brandsäkerhet

10.1.1

Brandskyddsprincip

10.1.1.1

Klassificering av fordonet/Brandskyddskategorier

10.1.2

Brandskyddsåtgärder

10.1.2.1

Allmänna brandskyddsåtgärder för fordon

10.1.2.2

Brandskyddsåtgärder för särskilda fordon

T.ex. gods- eller passagerartågs krav vad gäller driftsförmåga, förarskydd, etc.

10.1.2.3

Skydd av förarhytten

10.1.2.4

Brandbarriär

10.1.2.5

Materialegenskap

10.1.2.6

Branddetektor

10.1.2.7

Brandsläckningsutrustning

10.2

Nödsituationer

10.2.1

Nödutgångar för passagerare

10.2.2

Räddningstjänst – information, utrustning och tillgänglighet

10.2.3

Passagerarlarm

10.2.4

Nödbelysning

10.3

Ytterligare åtgärder

11

Underhåll

Ombordbaserade utrustningar och gränssnitt för underhåll

11.1

Anordningar för rengöring av tåg

11.1.1

Tvättspår

T.ex. rengöring av utsidan i ett tvättspår

11.1.2

Inre rengöring av tåg

11.2

Bränsledepåer

11.2.1

System för bortskaffande av avloppsvatten

Inbegripet gränssnitt för tömning av toaletter

11.2.2

Vattenledningar

I överensstämmelse med sanitära föreskrifter

11.2.3

Övriga försörjningsinstallationer

T.ex. särskilda krav för uppställning av tåg

11.2.4

Gränssnitt för bränslepåfyllningsutrustning för icke-elektrisk rullande järnvägsmateriel

T.ex. munstycken för dieselbränsle och andra bränslen

12.0

Trafikstyrning och signalering ombord

All ombordutrustning som krävs för att garantera säkerheten och för att styra och kontrollera trafiken med tåg som har tillstånd att trafikera nätet och dess inverkan på den markbaserade delen av järnvägssystemet

12.1

Radiosystem ombord

12.1.1

Andra radiosystem än GSM-R

12.1.2

Radiosystem som överensstämmer med GSM-R

12.1.2.1

Textmeddelanden

Särskilda krav för textmeddelande (t.ex. i nödsituationer)

12.1.2.2

Vidarekoppling av samtal

Krav och villkor för vidarekoppling av samtal

12.1.2.3

Massanrop

Krav och villkor för massanrop

12.1.2.4

Krav avseende förarhyttsradio

Dvs. andra nationella obligatoriska radiorelaterade krav som inte är obligatoriska enligt TSD

12.1.2.5

Utifrån utlöst nätverksval

12.1.2.6

Allmänna radiorelaterade funktioner

Dvs. andra nationella obligatoriska allmänna radiorelaterade funktioner som inte är obligatoriska enligt TSD

12.1.2.7

Funktioner i gränssnitt människa-maskin för primär styrenhet

Krav till förarhyttens mobil som kommer från styrenhetens funktioner för gränssnitt människa-maskin

12.1.2.8

Användning av bärbara telefoner som förarhyttens mobila radio

Som primärt radiosystem eller reservsystem

12.1.2.9

Kapacitet för GSM-R ombord

T.ex. krav avseende paketöverföringskapacitet

12.1.2.10

GSM-R-ETCS gränssnitt

T.ex. synkronisering av tåg-ID

12.1.2.11

Fysisk anslutning och samtrafik mellan olika GSM-R-nät

Gäller tills det kommer en ny version av Eirene (enligt planerna under loppet av 2010)

12.1.2.12

Gränspassage

Gäller tills det kommer en ny version av Eirene (enligt planerna under loppet av 2010)

12.1.2.13

GPRS och ASCI

Omfattas av ändringsförslag, inga nationella bestämmelser väntas

12.1.2.14

Gränssnitt mellan lokförarens säkerhetsutrustning, övervakningsutrustning och GSM-R enhet ombord

Gäller tills det kommer en ny version av Eirene (enligt planerna under loppet av 2010)

12.1.2.15

Testspecifikation för mobil GSM-R-utrustning

Ska avslutas med tillägg till Eirene-specifikationer

12.1.2.16

Styrt/automatiskt nätverksval

12.1.2.17

Registrering och avregistrering

12.1.2.18

GSM-R versionshantering

Inte längre en öppen punkt, täcks av byråns förfarande, ska tas bort från öppna punkter i TSD. Inga nationella bestämmelser väntas.

12.2

Signalering ombord

12.2.1

Nationella signaleringssystem ombord

Kontroll och varningssystem t.ex. inbegripet en funktion för nödbroms för ett visst område och andra nationella krav för skydd av tåg

12.2.2

Signaleringssystemets kompatibilitet med resten av tåget

Den ombordvarande signaleringsutrustningens kompatibilitet med andra system ombord, t.ex. bromsar, drivkraft etc.

12.2.3

Det rullande järnvägsmaterialets kompatibilitet med spårinfrastrukturen

Kompatibilitet med detektionssystem längs spåret eller varmgångsdetektorer, för elektromagnetisk kompatibilitet se 8.4.2

12.2.3.1

Förhållande mellan axelavstånd och hjuldiameter

12.2.3.2

Metallfritt utrymme runt hjulen

12.2.3.3

Fordonets metallmassa

12.2.4

ETCS:s signaleringssystem för förarhytten

12.2.4.1

Systemuppstart

Ska lösas i basversion 3

12.2.4.2

Tågkategorier

Ska lösas i basversion 3

12.2.4.3

Prestandakrav för GSM-R-utrustning ombord som avser tjänstens kvalitet

Den kvalitet på GSM-R som krävs för ETCS

12.2.4.4

Användning av ETCS-lägen

Krav avseende användning av ETCS-lägen som påverkar godkännandet av fordonen och som är strängare än kraven i TSD:erna

12.2.4.5

ETCS-krav när fordonet inte styrs från förarhytten

Krav som är strängare än eller i strid med TSD:erna vad gäller styrning av fordonet utanför förarhytten, t.ex. radiostyrning utförd av markpersonalen i samband med rangering

12.2.4.6

Plankorsningsfunktionalitet

Ska lösas i basversion 3

12.2.4.7

Bromssäkerhetsmarginaler

Ska lösas i basversion 3

12.2.4.8

Krav avseende pålitlighet, tillgänglighet och säkerhet

Ska lösas genom ändring av TSD

12.2.4.9

Markeringstavlor

Krav som förts över på fordonet för att säkerställa att skyltar är synliga (t.ex. frontsignalens ljusspridning, synlighet från förarhytten). Har delvis lösts i 2.3.0d och ska lösas till fullo i basversion 3.

12.2.4.10

Ergonomiska aspekter av gränssnittet mellan förare och maskin

Ska lösas i basversion 3

12.2.4.11

ETCS-värden för variabler som inte kontrolleras av UNISIG – manual

Ska lösas i basversion 3

12.2.4.12

Krav på överensstämmelse för hantering av krypteringsnycklar

Ska lösas i basversion 3

12.2.4.13

Krav på förmontering av ombordbaserad ETCS-utrustning

Inte längre en öppen punkt, täcks av kapitel 7 som godkändes av kommittén för driftskompatibilitet och säkerhet (DKS) i mars 2009. Kommer att tas bort från nästa version av TSD. Inga nationella bestämmelser väntas.

12.2.4.14

Hantering av ETCS-versioner

Inte längre en öppen punkt, täcks av byråns förfarande, ska tas bort från öppna punkter i TSD. Inga nationella bestämmelser väntas.

12.2.4.15

Specifikation av ETCS-variabler

Ska lösas i basversion 3

12.2.4.16

RBC–RBC-gränssnitt

Kommer att täckas av 2.3.0d, förslag till testspecifikationer väntas vid DKS-kommitténs möte i juni 2009

12.2.4.17

Ytterligare krav på lok och motorvagnar

12.2.4.18

Funktionalitet och gränssnitt hos skyddssystem för personal mot signalsystemet

Ska lösas i basversion 3

12.2.4.19

Gränssnitt mot färdbroms

Ska lösas genom ändring av TSD Trafikstyrning och signalering

13

Specifika driftskrav

Specifika driftskrav för fordon (inklusive vid trafikstörning, bärgning av fordon etc.)

13.1

Speciella föremål som ska finnas ombord

13.2

Hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

13.3

Lyftdiagram och bärgningsinstruktioner

Bärgning, lyftning och upplyftning på spåret

14

Godsrelaterade komponenter

Godsspecifika krav och miljökrav (inklusive anordningar som specifikt krävs för farligt gods)

14.1

Begränsningar vad gäller utformning, drift och underhåll för transport av farligt gods

T.ex. krav härledda från reglementet om internationell järnvägsbefordran av farligt gods, nationella bestämmelser och andra föreskrifter för transport av farligt gods

14.2

Särskilda faciliteter för godstransport

14.3

Dörrar och lastinstallationer

---

| 22.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 341/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 341/14

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 30 november 2009

om antagande av gemenskapens importbeslut för vissa kemikalier i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 689/2008 och om ändring av kommissionens beslut 2000/657/EG, 2001/852/EG, 2003/508/EG, 2004/382/EG och 2005/416/EG

(2009/966/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 689/2008 av den 17 juni 2008 om export och import av farliga kemikalier (1), särskilt artikel 12.1 andra stycket,

efter samråd med den kommitté som inrättas genom artikel 133 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (2), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 689/2008 ska kommissionen på gemenskapens vägnar besluta huruvida import till gemenskapen av sådana kemikalier som omfattas av förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats (nedan kallat PIC-förfarandet) bör tillåtas eller inte. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 689/2008 ska kommissionen på gemenskapens vägnar besluta huruvida import till gemenskapen av sådana kemikalier som omfattas av förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats (nedan kallat PIC-förfarandet) bör tillåtas eller inte.

| (2) | Förenta nationernas miljöprogram (UNEP) och Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) har utsetts till att tillhandahålla sekretariatstjänster i samband med tillämpningen av PIC-förfarandet, vilket fastställs i Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel. Konventionen godkändes av gemenskapen genom rådets beslut 2006/730/EG av den 25 september 2006 om ingående, på Europeiska gemenskapens vägnar, av Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel (3). |
| --- | --- |

(2)

Förenta nationernas miljöprogram (UNEP) och Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) har utsetts till att tillhandahålla sekretariatstjänster i samband med tillämpningen av PIC-förfarandet, vilket fastställs i Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel. Konventionen godkändes av gemenskapen genom rådets beslut 2006/730/EG av den 25 september 2006 om ingående, på Europeiska gemenskapens vägnar, av Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel (3).

| (3) | Kommissionen ska i egenskap av gemensam ansvarig myndighet vidarebefordra beslut om import av kemikalier som omfattas av PIC-förfarandet till sekretariatet för Rotterdamkonventionen på gemenskapens och medlemsstaternas vägnar. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen ska i egenskap av gemensam ansvarig myndighet vidarebefordra beslut om import av kemikalier som omfattas av PIC-förfarandet till sekretariatet för Rotterdamkonventionen på gemenskapens och medlemsstaternas vägnar.

| (4) | Det är nödvändigt att ändra tidigare importbeslut om kemikalierna etylenoxid, fluoracetamid, HCH (blandade isomerer), lindan, metamidofos, pentaklorfenol och salter och estrar av denna, polybromerade bifenyler (PBB), polyklorerade terfenyler (PCT) och pulverberedningar som innehåller en kombination av benomyl, karbofuran och tiram och kvicksilverföreningar för att beakta gemenskapens utvidgning den 1 januari 2007 och för att ta hänsyn till gemenskapslagstiftningens utveckling sedan besluten antogs. |
| --- | --- |

(4)

Det är nödvändigt att ändra tidigare importbeslut om kemikalierna etylenoxid, fluoracetamid, HCH (blandade isomerer), lindan, metamidofos, pentaklorfenol och salter och estrar av denna, polybromerade bifenyler (PBB), polyklorerade terfenyler (PCT) och pulverberedningar som innehåller en kombination av benomyl, karbofuran och tiram och kvicksilverföreningar för att beakta gemenskapens utvidgning den 1 januari 2007 och för att ta hänsyn till gemenskapslagstiftningens utveckling sedan besluten antogs.

| (5) | Utsläppande på marknaden och användning av etylenoxid enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (4) får endast avse vissa specifika områden enligt kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 (5) om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden. Etylenoxid får således endast importeras för specifika ändamål. Medlemsstaterna får besluta vilka av de användningsområden som tillåts enligt direktiv 98/8/EG som de önskar tillåta på sina territorier. |
| --- | --- |

(5)

Utsläppande på marknaden och användning av etylenoxid enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (4) får endast avse vissa specifika områden enligt kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 (5) om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden. Etylenoxid får således endast importeras för specifika ändamål. Medlemsstaterna får besluta vilka av de användningsområden som tillåts enligt direktiv 98/8/EG som de önskar tillåta på sina territorier.

| (6) | Fluoracetamid och pentaklorfenol och salter och estrar av dessa finns inte förtecknade som verksamma ämnen i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (6) och inte heller i bilaga I, IA och IB till direktiv 98/8/EG, vilket innebär att dessa verksamma ämnen inte får användas som bekämpningsmedel. Följaktligen får fluoracetamid och pentaklorfenol och salter och estrar av dessa inte importeras för användning som bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

(6)

Fluoracetamid och pentaklorfenol och salter och estrar av dessa finns inte förtecknade som verksamma ämnen i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (6) och inte heller i bilaga I, IA och IB till direktiv 98/8/EG, vilket innebär att dessa verksamma ämnen inte får användas som bekämpningsmedel. Följaktligen får fluoracetamid och pentaklorfenol och salter och estrar av dessa inte importeras för användning som bekämpningsmedel.

| (7) | Sedan den 1 juli 2008 ingår inte längre metamidofos i bilaga I till direktiv 91/414/EEG, vilket innebär att medlemsstaterna måste dra tillbaka alla godkännanden för växtskyddsprodukter som innehåller metamidofos och att det är förbjudet att släppa ut växtskyddsprodukter som innehåller metamidofos på marknaden. Metamidofos har dessutom varken identifierats eller anmälts inom ramen för gemenskapens program för omprövning av befintliga ämnen enligt direktiv 98/8/EG och får följaktligen inte släppas ut på marknaden för användning som biocidprodukt. |
| --- | --- |

(7)

Sedan den 1 juli 2008 ingår inte längre metamidofos i bilaga I till direktiv 91/414/EEG, vilket innebär att medlemsstaterna måste dra tillbaka alla godkännanden för växtskyddsprodukter som innehåller metamidofos och att det är förbjudet att släppa ut växtskyddsprodukter som innehåller metamidofos på marknaden. Metamidofos har dessutom varken identifierats eller anmälts inom ramen för gemenskapens program för omprövning av befintliga ämnen enligt direktiv 98/8/EG och får följaktligen inte släppas ut på marknaden för användning som biocidprodukt.

| (8) | Produktion, utsläppande på marknaden och användning av lindan och HCH (blandade isomerer) förbjöds genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 av den 29 april 2004 om långlivade organiska föroreningar och om ändring av direktiv 79/117/EEG (7) och det undantag som föreskrevs i förordningen upphörde att gälla den 31 december 2007. Följaktligen är det förbjudet att importera dessa kemikalier från och med det datumet. |
| --- | --- |

(8)

Produktion, utsläppande på marknaden och användning av lindan och HCH (blandade isomerer) förbjöds genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 av den 29 april 2004 om långlivade organiska föroreningar och om ändring av direktiv 79/117/EEG (7) och det undantag som föreskrevs i förordningen upphörde att gälla den 31 december 2007. Följaktligen är det förbjudet att importera dessa kemikalier från och med det datumet.

| (9) | Det är förbjudet att framställa hexabromo-1,1'-bifenyl och att släppa ut denna kemikalie på marknaden och att använda den. Dessutom ingår kemikalien i gruppen polybromerade bifenyler (PBB), vilka ingår i bilaga III till Rotterdamkonventionen och omfattas av PIC-förfarandet. |
| --- | --- |

(9)

Det är förbjudet att framställa hexabromo-1,1'-bifenyl och att släppa ut denna kemikalie på marknaden och att använda den. Dessutom ingår kemikalien i gruppen polybromerade bifenyler (PBB), vilka ingår i bilaga III till Rotterdamkonventionen och omfattas av PIC-förfarandet.

| (10) | Bulgarien och Rumänien blev medlemmar av Europeiska unionen den 1 januari 2007. Eftersom det enligt förordning (EG) nr 1907/2006 är möjligt för medlemsstaterna att tillåta att polyklorerade terfenyler (PCT) används för särskilda ändamål på deras territorier bör importbeslutet ses över mot bakgrund av dessa båda nya medlemsstaters nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(10)

Bulgarien och Rumänien blev medlemmar av Europeiska unionen den 1 januari 2007. Eftersom det enligt förordning (EG) nr 1907/2006 är möjligt för medlemsstaterna att tillåta att polyklorerade terfenyler (PCT) används för särskilda ändamål på deras territorier bör importbeslutet ses över mot bakgrund av dessa båda nya medlemsstaters nationella lagstiftning.

| (11) | Det är därför lämpligt att ersätta importbesluten avseende etylenoxid, fluoracetamid, HCH (blandade isomerer), lindan, metamidofos, pentaklorfenol och salter och estrar av denna, polybromerade bifenyler (PBB), polyklorerade terfenyler (PCT) i kommissionens beslut 2000/657/EG av den 16 oktober 2000 om antagande av gemenskapens importbeslut i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2455/92 om import och export av vissa farliga kemikalier (8), kommissionens beslut 2001/852/EG av den 19 november 2001 om antagande av gemenskapens importbeslut i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2455/92 om export och import av vissa farliga kemikalier och om ändring av beslut 2000/657/EG (9), kommissionens beslut 2003/508/EG av den 7 juli 2003 om antagande av gemenskapens importbeslut för vissa kemikalier i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 304/2003 och om ändring av beslut 2000/657/EG och 2001/852/EG (10) och kommissionens beslut 2005/416/EG av den 19 maj 2005 om antagande av gemenskapens importbeslut för vissa kemikalier i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 304/2003 och om ändring av besluten 2000/657/EG, 2001/852/EG och 2003/508/EG (11). |
| --- | --- |

(11)

Det är därför lämpligt att ersätta importbesluten avseende etylenoxid, fluoracetamid, HCH (blandade isomerer), lindan, metamidofos, pentaklorfenol och salter och estrar av denna, polybromerade bifenyler (PBB), polyklorerade terfenyler (PCT) i kommissionens beslut 2000/657/EG av den 16 oktober 2000 om antagande av gemenskapens importbeslut i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2455/92 om import och export av vissa farliga kemikalier (8), kommissionens beslut 2001/852/EG av den 19 november 2001 om antagande av gemenskapens importbeslut i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2455/92 om export och import av vissa farliga kemikalier och om ändring av beslut 2000/657/EG (9), kommissionens beslut 2003/508/EG av den 7 juli 2003 om antagande av gemenskapens importbeslut för vissa kemikalier i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 304/2003 och om ändring av beslut 2000/657/EG och 2001/852/EG (10) och kommissionens beslut 2005/416/EG av den 19 maj 2005 om antagande av gemenskapens importbeslut för vissa kemikalier i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 304/2003 och om ändring av besluten 2000/657/EG, 2001/852/EG och 2003/508/EG (11).

| (12) | Benomyl har inte förtecknats som ett verksamt ämne i bilaga I till direktiv 91/414/EEG eller i bilagorna I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG, vilket innebär att det verksamma ämnet inte får användas som bekämpningsmedel. Följaktligen får pulverberedningar som innehåller en kombination av benomyl, karbofuran och tiram inte släppas ut på marknaden eller användas som bekämpningsmedel. Det är därför lämpligt att ersätta importbeslutet avseende pulverberedningar för bekämpningsändamål som innehåller en kombination av benomyl, karbofuran och tiram i kommissionens beslut 2004/382/EG av den 26 april 2004 om antagande av gemenskapens importbeslut för vissa kemikalier i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 304/2003 (12). |
| --- | --- |

(12)

Benomyl har inte förtecknats som ett verksamt ämne i bilaga I till direktiv 91/414/EEG eller i bilagorna I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG, vilket innebär att det verksamma ämnet inte får användas som bekämpningsmedel. Följaktligen får pulverberedningar som innehåller en kombination av benomyl, karbofuran och tiram inte släppas ut på marknaden eller användas som bekämpningsmedel. Det är därför lämpligt att ersätta importbeslutet avseende pulverberedningar för bekämpningsändamål som innehåller en kombination av benomyl, karbofuran och tiram i kommissionens beslut 2004/382/EG av den 26 april 2004 om antagande av gemenskapens importbeslut för vissa kemikalier i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 304/2003 (12).

| (13) | Utsläppande på marknaden och användning av växtskyddsprodukter som innehåller kvicksilverföreningar som verksamt ämne är förbjudet enligt rådets direktiv 79/117/EEG av den 21 december 1978 om förbud mot att växtskyddsprodukter som innehåller vissa verksamma ämnen släpps ut på marknaden och används (13). Utsläppande på marknaden och användning av biocidprodukter som innehåller kvicksilverföreningar är också förbjudet enligt direktiv 98/8/EG. Importbeslutet för kvicksilverföreningar, som offentliggjorts i PIC-cirkulär X, bör därför ersättas. |
| --- | --- |

(13)

Utsläppande på marknaden och användning av växtskyddsprodukter som innehåller kvicksilverföreningar som verksamt ämne är förbjudet enligt rådets direktiv 79/117/EEG av den 21 december 1978 om förbud mot att växtskyddsprodukter som innehåller vissa verksamma ämnen släpps ut på marknaden och används (13). Utsläppande på marknaden och användning av biocidprodukter som innehåller kvicksilverföreningar är också förbjudet enligt direktiv 98/8/EG. Importbeslutet för kvicksilverföreningar, som offentliggjorts i PIC-cirkulär X, bör därför ersättas.

| (14) | Besluten 2000/657/EG, 2001/852/EG, 2003/508/EG, 2004/382/EG och 2005/416/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(14)

Besluten 2000/657/EG, 2001/852/EG, 2003/508/EG, 2004/382/EG och 2005/416/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Importbesluten avseende lindan, metamidofos, pentaklorfenol och salter och estrar av denna i bilagan till beslut 2000/657/EG ska ersättas med de importbeslut som anges i importsvarsformulären i bilaga I till detta beslut.

Artikel 2

Importbeslutet avseende etylenoxid i bilaga I till beslut 2001/852/EG ska ersättas med det importbeslut som anges i importsvarsformuläret i bilaga II till detta beslut.

Artikel 3

Importbeslutet avseende polybromerade bifenyler (PBB) i bilaga III till beslut 2003/508/EG ska ersättas med det importbeslut som anges i importsvarsformuläret i bilaga III till detta beslut.

Artikel 4

Importbesluten avseende fluoracetamid, HCH (blandade isomerer) och polyklorerade terfenyler (PCT) i bilaga I till beslut 2005/416/EG ska ersättas med de importbeslut som anges i importsvarsformulären i bilaga IV till detta beslut.

Artikel 5

Det interimistiska importbeslutet avseende pulverberedningar som innehåller en kombination av benomyl, karbofuran och tiram i bilaga III till beslut 2004/382/EG ska ersättas med det importbeslut som anges i importsvarsformuläret i bilaga V till detta beslut.

Artikel 6

Importbeslutet avseende kvicksilverföreningar som offentliggjordes i PIC-cirkulär X ska ersättas med det importbeslut som anges i importsvarsformuläret i bilaga VI till detta beslut.

Utfärdat i Bryssel den 30 november 2009.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 204, 31.7.2008, s. 1.

1

(2)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

2

(3)  EUT L 299, 28.10.2006, s. 23.

3

(4)  EGT L 123, 24.4.1998, s. 1.

4

(5)  EUT L 325, 11.12.2007, s. 3.

5

(6)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1.

6

(7)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 7.

7

(8)  EGT L 275, 27.10.2000, s. 44.

8

(9)  EGT L 318, 4.12.2001, s. 28.

9

(10)  EUT L 174, 12.7.2003, s. 10.

10

(11)  EUT L 147, 10.6.2005, s. 1.

11

(12)  EUT L 144, 30.4.2004, s. 13.

12

(13)  EGT L 33, 8.2.1979, s. 36.

13

---

BILAGA I

Ändrade importbeslut för lindan, metamidofos och pentaklorfenol och salter och estrar av pentaklorfenol, vilka ersätter de tidigare importbesluten enligt beslut 2000/657/EG

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

BILAGA II

Ändrat importbeslut för etylenoxid, som ersätter det tidigare importbeslutet enligt beslut 2001/852/EG

Image

Image

Image

---

BILAGA III

Ändrat importbeslut för polybromerade bifenyler (PBB), som ersätter det tidigare importbeslutet enligt beslut 2003/508/EG

Image

Image

Image

---

BILAGA IV

Ändrade importbeslut för fluoracetamid, HCH (blandade isomerer) och polyklorerade terfenyler (PCT), som ersätter det tidigare importbeslutet enligt beslut 2005/416/EG

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

BILAGA V

Ändrat importbeslut för pulverberedningar som innehåller en kombination av benomyl, karbofuran och tiram, som ersätter det tidigare importbeslutet enligt beslut 2004/382/EG

Image

Image

Image

---

BILAGA VI

Ändrat importbeslut för kvicksilverföreningar, som ersätter det tidigare importbeslutet enligt PIC-cirkulär X

Image

Image

Image

---