# Euroopa Liidu L 345/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.345.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 345 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide23. detsember 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.345.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 345

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide23. detsember 2009

---

| Sisukord | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/971/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus 12. mai 2009, riigiabi C 43/08 (ex N 390/08) kohta, mida Saksamaa soovib anda WestLB AG ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2009) 3900 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2009/972/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 17. juuni 2009, abikava C 41/06 (ex N 318/A/04) kohta, mida Taani kavatseb rakendada kütuse kvootidega reguleeritud tööstustarbimise suhtes kohaldatava CO2 maksu tagastamiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2009) 4517 all)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2009/973/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 13. juuli 2009, äriühingule COMBUS AS antud ümberkorraldamisabi kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 4538 all)

   (
  1
  ) | 28 |

Sisukord

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

OTSUSED

Komisjon

2009/971/EÜ

*

Komisjoni otsus 12. mai 2009, riigiabi C 43/08 (ex N 390/08) kohta, mida Saksamaa soovib anda WestLB AG ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2009) 3900 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2009) 3900 all)

1

1

2009/972/EÜ

*

Komisjoni otsus, 17. juuni 2009, abikava C 41/06 (ex N 318/A/04) kohta, mida Taani kavatseb rakendada kütuse kvootidega reguleeritud tööstustarbimise suhtes kohaldatava CO2 maksu tagastamiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2009) 4517 all)

   (
  1
  )

2

(teatavaks tehtud numbri C(2009) 4517 all)

1

18

2009/973/EÜ

*

Komisjoni otsus, 13. juuli 2009, äriühingule COMBUS AS antud ümberkorraldamisabi kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 4538 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 4538 all)

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 23.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/1

---

KOMISJONI OTSUS

12. mai 2009,

riigiabi C 43/08 (ex N 390/08) kohta, mida Saksamaa soovib anda WestLB AG ümberkorraldamiseks

(teatavaks tehtud numbri C(2009) 3900 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/971/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool viidatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 30. aprilli 2008. aasta otsuses (2) (edaspidi „30. aprilli 2008. aasta otsus”) teatas komisjon, et riskikaitse, mida WestLB AG omanikud (Westfälisch-Lippischer Sparkassen- und Giroverband, Rheinischer Sparkassen- und Giroverband ning – otseselt ja kaudselt panga NRW. BANK kaudu – Nordrhein-Westfaleni liidumaa, Westfalen-Lippe regionaalnõukogu ja Reinimaa regionaalnõukogu, edaspidi „omanikud”) andsid 8. veebruaril 2008 ettevõttele WestLB AG (edaspidi „WestLB”), on riigiabi. Komisjon teatas siiski, et päästmisabina on meede ühisturuga kokkusobiv, ja lubas seda rakendada kooskõlas raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suunistega (3) (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised”) kuue kuu jooksul või ümberkorraldamiskava esitamisel sellekohase otsuseni. |
| --- | --- |

(1)

30. aprilli 2008. aasta otsuses (2) (edaspidi „30. aprilli 2008. aasta otsus”) teatas komisjon, et riskikaitse, mida WestLB AG omanikud (Westfälisch-Lippischer Sparkassen- und Giroverband, Rheinischer Sparkassen- und Giroverband ning – otseselt ja kaudselt panga NRW. BANK kaudu – Nordrhein-Westfaleni liidumaa, Westfalen-Lippe regionaalnõukogu ja Reinimaa regionaalnõukogu, edaspidi „omanikud”) andsid 8. veebruaril 2008 ettevõttele WestLB AG (edaspidi „WestLB”), on riigiabi. Komisjon teatas siiski, et päästmisabina on meede ühisturuga kokkusobiv, ja lubas seda rakendada kooskõlas raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suunistega (3) (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised”) kuue kuu jooksul või ümberkorraldamiskava esitamisel sellekohase otsuseni.

| (2) | 8. augustil 2008 teatas Saksamaa komisjonile ümberkorraldamisabi andmisest ettevõttele WestLB ja ümberkorraldamiskavast. Kõnealune teade sisaldas lubadust esitada 31. detsembriks 2008 põhjendus omanike struktuuri muutmise kohta. |
| --- | --- |

(2)

8. augustil 2008 teatas Saksamaa komisjonile ümberkorraldamisabi andmisest ettevõttele WestLB ja ümberkorraldamiskavast. Kõnealune teade sisaldas lubadust esitada 31. detsembriks 2008 põhjendus omanike struktuuri muutmise kohta.

| (3) | Komisjon teatas 1. oktoobri 2008. aasta kirjas Saksamaale, et otsustas kõnealuse meetme suhtes algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas 1. oktoobri 2008. aasta kirjas Saksamaale, et otsustas kõnealuse meetme suhtes algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse.

| (4) | Komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamise otsus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Komisjon kutsus kõiki teisi huvitatud isikuid üles meetme kohta märkusi esitama. Komisjon ei saanud märkusi mitte üheltki teiselt huvitatud isikult. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamise otsus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Komisjon kutsus kõiki teisi huvitatud isikuid üles meetme kohta märkusi esitama. Komisjon ei saanud märkusi mitte üheltki teiselt huvitatud isikult.

| (5) | Saksamaa esitas märkused ametliku uurimismenetluse algatamise kohta 24. novembril 2008. |
| --- | --- |

(5)

Saksamaa esitas märkused ametliku uurimismenetluse algatamise kohta 24. novembril 2008.

| (6) | 16. detsembril 2008 taotles WestLB omanike struktuuri muutmise kohta konkreetsete andmete edastamiseks ettenähtud tähtaja pikendamist. Komisjon pikendas tähtaega 31. märtsini 2009. |
| --- | --- |

(6)

16. detsembril 2008 taotles WestLB omanike struktuuri muutmise kohta konkreetsete andmete edastamiseks ettenähtud tähtaja pikendamist. Komisjon pikendas tähtaega 31. märtsini 2009.

| (7) | 27. veebruaril 2009 esitas Saksamaa vahearuande 2009. aasta veebruari lõpuni tehtud edusammudest. |
| --- | --- |

(7)

27. veebruaril 2009 esitas Saksamaa vahearuande 2009. aasta veebruari lõpuni tehtud edusammudest.

| (8) | 6.–8. aprillini 2009 toimusid ümberkorraldamisalased kõnelused komisjoni, Saksamaa, WestLB omanike ja WestLB vahel. |
| --- | --- |

(8)

6.–8. aprillini 2009 toimusid ümberkorraldamisalased kõnelused komisjoni, Saksamaa, WestLB omanike ja WestLB vahel.

| (9) | 17. aprillil 2009 esitas Saksamaa lisateabe ümberkorraldamise kohta. 30. aprillil 2009 esitas Saksamaa muudetud ümberkorraldamiskava. |
| --- | --- |

(9)

17. aprillil 2009 esitas Saksamaa lisateabe ümberkorraldamise kohta. 30. aprillil 2009 esitas Saksamaa muudetud ümberkorraldamiskava.

| (10) | 12. mail 2009 võttis komisjon vastu otsuse. Komisjoni 12. mai 2009. aasta otsuse tekst sisaldas mõningaid väikesi vigu, mis ei mõjutanud mingil määral otsuse sõnastust ja põhjendust. Korrektsuse tagamiseks võetakse vastu käesolev otsus, millega asendatakse 12. mai 2009. aasta otsus (K(2009)3900). |
| --- | --- |

(10)

12. mail 2009 võttis komisjon vastu otsuse. Komisjoni 12. mai 2009. aasta otsuse tekst sisaldas mõningaid väikesi vigu, mis ei mõjutanud mingil määral otsuse sõnastust ja põhjendust. Korrektsuse tagamiseks võetakse vastu käesolev otsus, millega asendatakse 12. mai 2009. aasta otsus (K(2009)3900).

2.   ABIMEETME KIRJELDUS

2.1.   Abisaaja

| (11) | Abisaaja on WestLB. WestLB on Euroopa kommertspank, mis asub Nordrhein-Westfalenis (edaspidi „NRW”). Bilansimahuga 286,5 miljardit eurot (seisuga 31. detsember 2007) on WestLB juhtivaid finantsteenuste pakkujaid Saksamaal. WestLB on NRW ja Brandenburgi hoiupankade keskpank ning on rahvusvaheliselt tegutseva kommertspangana vahelüliks hoiupankade ja ülemaailmsete finantsturgude vahel. Tihedas koostöös hoiupankadega pakub WestLB universaalpanga täielikku toote- ja teenustevalikut, keskendudes ennekõike laenutehingutele ning samuti struktureeritud rahastamisele, kapitaliturgudel tegutsemisele, eraisikute varahaldusele, investeeringute haldamisele, arveldamisele ja kinnisvara rahastamisele. 30. detsembril 2007 töötas ettevõttes WestLB 6 147 inimest. |
| --- | --- |

(11)

Abisaaja on WestLB. WestLB on Euroopa kommertspank, mis asub Nordrhein-Westfalenis (edaspidi „NRW”). Bilansimahuga 286,5 miljardit eurot (seisuga 31. detsember 2007) on WestLB juhtivaid finantsteenuste pakkujaid Saksamaal. WestLB on NRW ja Brandenburgi hoiupankade keskpank ning on rahvusvaheliselt tegutseva kommertspangana vahelüliks hoiupankade ja ülemaailmsete finantsturgude vahel. Tihedas koostöös hoiupankadega pakub WestLB universaalpanga täielikku toote- ja teenustevalikut, keskendudes ennekõike laenutehingutele ning samuti struktureeritud rahastamisele, kapitaliturgudel tegutsemisele, eraisikute varahaldusele, investeeringute haldamisele, arveldamisele ja kinnisvara rahastamisele. 30. detsembril 2007 töötas ettevõttes WestLB 6 147 inimest.

| (12) | WestLB on aktsiaselts, mille peakontorid asuvad Düsseldorfis ja Münsteris. WestLB sai alguse endisest pangast Westdeutsche Landesbank Girozentrale 30. augustil 2002. aastal, pärast avalike teenuste osutamise kohustuse üleminekut liidumaapangale NRW, mis on 1. augustil 2002 asutatud avalik-õiguslik asutus. |
| --- | --- |

(12)

WestLB on aktsiaselts, mille peakontorid asuvad Düsseldorfis ja Münsteris. WestLB sai alguse endisest pangast Westdeutsche Landesbank Girozentrale 30. augustil 2002. aastal, pärast avalike teenuste osutamise kohustuse üleminekut liidumaapangale NRW, mis on 1. augustil 2002 asutatud avalik-õiguslik asutus.

| (13) | Praegu on WestLB omanikeks pangaliit Westfälisch-Lippischer Sparkassen- und Giroverband (25,03 %), pangaliit Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (25,03 %) ning – otseselt ja kaudselt panga NRW. BANK (endine NRW liidumaapank) kaudu – NRW liidumaa (37,74 %), Westfalen-Lippe regionaalnõukogu (6,09 %) ja Reinimaa regionaalnõukogu (6,09 %). |
| --- | --- |

(13)

Praegu on WestLB omanikeks pangaliit Westfälisch-Lippischer Sparkassen- und Giroverband (25,03 %), pangaliit Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (25,03 %) ning – otseselt ja kaudselt panga NRW. BANK (endine NRW liidumaapank) kaudu – NRW liidumaa (37,74 %), Westfalen-Lippe regionaalnõukogu (6,09 %) ja Reinimaa regionaalnõukogu (6,09 %).

| (14) | WestLB on üks Saksamaa avalik-õiguslikest krediidiasutustest, mille suhtes kuni 18. juulini 2005 kehtisid piiramatud riiklikud tagatised, rahastamiskohustus ja tagatise andja vastutus, mis oli vaja kaotada mitmete kokkulepete tõttu Saksamaa ja komisjoni vahel (5). |
| --- | --- |

(14)

WestLB on üks Saksamaa avalik-õiguslikest krediidiasutustest, mille suhtes kuni 18. juulini 2005 kehtisid piiramatud riiklikud tagatised, rahastamiskohustus ja tagatise andja vastutus, mis oli vaja kaotada mitmete kokkulepete tõttu Saksamaa ja komisjoni vahel (5).

| (15) | Pärast rahastamiskohustuse ja tagatise andja vastutuse kaotamist 2002. aastal jagunes endine WestLB pankadeks NRW. BANK ja WestLB. Aastatel 2003–2005 korraldati WestLB ümber; aastatel 2002–2005 tehti mitu kapitalisüsti. 18. juuli 2007. aasta otsuses (6) leidis komisjon, et kõnealused kapitalisüstid ei kujutanud endast riigiabi. |
| --- | --- |

(15)

Pärast rahastamiskohustuse ja tagatise andja vastutuse kaotamist 2002. aastal jagunes endine WestLB pankadeks NRW. BANK ja WestLB. Aastatel 2003–2005 korraldati WestLB ümber; aastatel 2002–2005 tehti mitu kapitalisüsti. 18. juuli 2007. aasta otsuses (6) leidis komisjon, et kõnealused kapitalisüstid ei kujutanud endast riigiabi.

2.2.   WestLB finantsraskused

| (16) | Finantsturgudel jätkuva kriisi tõttu hakkasid WestLB struktureeritud portfelliinvesteeringud, kaasa arvatud ka riskid Ameerika Ühendriikide kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude turul, 2007. aasta keskpaigast alates regresseeruma. Väärtpaberite uue turuväärtuse hinnangud olid halvemad ning ettevõttel WestLB ei õnnestunud struktureeritud portfelli rahastada võlakirjade müügist turul, mille tõttu pidi WestLB võtma bilansivälised portfellid oma bilanssi. |
| --- | --- |

(16)

Finantsturgudel jätkuva kriisi tõttu hakkasid WestLB struktureeritud portfelliinvesteeringud, kaasa arvatud ka riskid Ameerika Ühendriikide kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude turul, 2007. aasta keskpaigast alates regresseeruma. Väärtpaberite uue turuväärtuse hinnangud olid halvemad ning ettevõttel WestLB ei õnnestunud struktureeritud portfelli rahastada võlakirjade müügist turul, mille tõttu pidi WestLB võtma bilansivälised portfellid oma bilanssi.

| (17) | 8. veebruaril 2008 leppisid WestLB omanikud nn põhiküsimuste dokumendis kokku edasiste meetmete põhijoontes (7). Kõnelustest võtsid osa ka Saksamaa finantsteenuste järelevalveamet (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht – BaFin) ja Deutsche Bundesbank (Saksamaa Riigipank). WestLB omanikud leppisid kokku struktureeritud portfellide suurte riskide jaotamise struktuuris, mis tagatakse 5 miljardi euro suuruse riskikaitsega (8) (kaasa arvatud varem kokkulepitud kapitalisüstid). |
| --- | --- |

(17)

8. veebruaril 2008 leppisid WestLB omanikud nn põhiküsimuste dokumendis kokku edasiste meetmete põhijoontes (7). Kõnelustest võtsid osa ka Saksamaa finantsteenuste järelevalveamet (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht – BaFin) ja Deutsche Bundesbank (Saksamaa Riigipank). WestLB omanikud leppisid kokku struktureeritud portfellide suurte riskide jaotamise struktuuris, mis tagatakse 5 miljardi euro suuruse riskikaitsega (8) (kaasa arvatud varem kokkulepitud kapitalisüstid).

| (18) | Selle kokkuleppega kavatsesid omanikud kaitsta ettevõtet WestLB turgude ebastabiilsuse eest. Kuna ettevõte WestLB rakendab rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid (IFRS), peab pank kohaldama turuväärtuse meetodit ja enamikku oma varadest korrapäraselt uuesti hindama. Kriisi tõttu kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude turul vähenes nõudlus struktureeritud investeerimisportfellide järele. Seetõttu vähenes ligikaudu 23 miljardit eurot maksva portfelli turuväärtus 2007. aasta lõpuks ligikaudu [(1,5–2,5)] (9) miljardi euro võrra, mida tuli kajastada bilansis. |
| --- | --- |

(18)

Selle kokkuleppega kavatsesid omanikud kaitsta ettevõtet WestLB turgude ebastabiilsuse eest. Kuna ettevõte WestLB rakendab rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid (IFRS), peab pank kohaldama turuväärtuse meetodit ja enamikku oma varadest korrapäraselt uuesti hindama. Kriisi tõttu kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude turul vähenes nõudlus struktureeritud investeerimisportfellide järele. Seetõttu vähenes ligikaudu 23 miljardit eurot maksva portfelli turuväärtus 2007. aasta lõpuks ligikaudu [(1,5–2,5)] (9) miljardi euro võrra, mida tuli kajastada bilansis.

| (19) | Riskikaitse kujutab endast õiguslikku alust WestLB langenud väärtusega varade üleandmiseks eriotstarbelisele äriühingule Phoenix Light SF Limited, mille abil välditakse, et turu ebastabiilsuse mõju nendele portfellidele kajastub WestLB bilanssides. Vahetult pärast varade üleandmist ja tagatise ülevõtmist peaks turu ebastabiilsuse mõju WestLB bilansile olema tervikuna kõrvaldatud. Selline eriotstarbeline äriühing toimib nn halva pangana asutuse suhtes, millele riik annab tagatise. |
| --- | --- |

(19)

Riskikaitse kujutab endast õiguslikku alust WestLB langenud väärtusega varade üleandmiseks eriotstarbelisele äriühingule Phoenix Light SF Limited, mille abil välditakse, et turu ebastabiilsuse mõju nendele portfellidele kajastub WestLB bilanssides. Vahetult pärast varade üleandmist ja tagatise ülevõtmist peaks turu ebastabiilsuse mõju WestLB bilansile olema tervikuna kõrvaldatud. Selline eriotstarbeline äriühing toimib nn halva pangana asutuse suhtes, millele riik annab tagatise.

| (20) | 31. märtsil 2008 jõudsid WestLB omanikud kokkuleppele, et vajalik on Nordrhein-Westfaleni Landtagi heakskiit. Kuna nii pank kui ka audiitorid olid veendunud, et suure tõenäosusega annab Landtag heakskiidu, käsitasid nad otsust piisavana, et anda risk 31. märtsil 2008 üle omanikele. Landtag kiitis meetmed hiljem heaks. |
| --- | --- |

(20)

31. märtsil 2008 jõudsid WestLB omanikud kokkuleppele, et vajalik on Nordrhein-Westfaleni Landtagi heakskiit. Kuna nii pank kui ka audiitorid olid veendunud, et suure tõenäosusega annab Landtag heakskiidu, käsitasid nad otsust piisavana, et anda risk 31. märtsil 2008 üle omanikele. Landtag kiitis meetmed hiljem heaks.

2.3.   Meede

| (21) | Ümberkorraldamiskavas nähakse ette, et eriotstarbelise äriühingu Phoenix Light SF Limited, Iirimaa õiguse kohaselt piiratud vastutusega äriühingu (edaspidi „Phoenix Light”) riskikaitse tuleb säilitada ning et ajutiselt struktuurilt tuleb üle minna alalisele struktuurile. Riskikaitse struktuuri osas ei muudetud siiski midagi. |
| --- | --- |

(21)

Ümberkorraldamiskavas nähakse ette, et eriotstarbelise äriühingu Phoenix Light SF Limited, Iirimaa õiguse kohaselt piiratud vastutusega äriühingu (edaspidi „Phoenix Light”) riskikaitse tuleb säilitada ning et ajutiselt struktuurilt tuleb üle minna alalisele struktuurile. Riskikaitse struktuuri osas ei muudetud siiski midagi.

| (22) | Riskikaitse koosneb:






  — | WestLB omanike tagatisest vastavalt nende osaluse suurusele WestLB nõuete tagamiseks kuni 2 miljardi euro ulatuses ettevõttes Phoenix Light, millele WestLB annab üle struktureeritud väärtpaberiportfelli nominaalväärtusega 23 miljardit eurot, ja |
| --- | --- | --- |

(22)

Riskikaitse koosneb:

—

WestLB omanike tagatisest vastavalt nende osaluse suurusele WestLB nõuete tagamiseks kuni 2 miljardi euro ulatuses ettevõttes Phoenix Light, millele WestLB annab üle struktureeritud väärtpaberiportfelli nominaalväärtusega 23 miljardit eurot, ja

| — | NRW liidumaa tagatisest WestLB nõuete tagamiseks täiendava 3 miljardi euro väärtuses ettevõttes Phoenix Light. |
| --- | --- |

—

NRW liidumaa tagatisest WestLB nõuete tagamiseks täiendava 3 miljardi euro väärtuses ettevõttes Phoenix Light.

| (23) | Tehing toimus järgmiselt:






  — | WestLB sai 31. märtsiks 2008 portfelli mahuga 23 miljardit eurot, mis peamiselt sisaldas kolme investeerimisfirma, Greyhawki, Harrieri ja Kestreli struktureeritud väärtpabereid ja rahastamisvahendeid (kommertspaberid, keskmise tähtajaga võlakirjad, tagatiseta võlakirjad) (10); |
| --- | --- | --- |

(23)

Tehing toimus järgmiselt:

—

WestLB sai 31. märtsiks 2008 portfelli mahuga 23 miljardit eurot, mis peamiselt sisaldas kolme investeerimisfirma, Greyhawki, Harrieri ja Kestreli struktureeritud väärtpabereid ja rahastamisvahendeid (kommertspaberid, keskmise tähtajaga võlakirjad, tagatiseta võlakirjad) (10);

| — | alates 31. märtsist 2008 müüs WestLB nimetatud portfelli nimiväärtusega 23 miljardit eurot ettevõttele Phoenix Light. 23 miljardi euro suuruse müügihinna tasumiseks emiteeris Phoenix Light portfelli nimiväärtuse ulatuses võlakirju. Võlakirjad emiteeriti kahes osas. Esimene osa koosneb allutatud võlakirjadest, millel on eelis siis, kui üleantud varadega seonduvad maksed ei laeku (st need hõlmavad kõiki riske); kõnealuste võlakirjade nimiväärtus on 5 miljardit eurot. Teine osa koosneb eelisvõlakirjadest koguväärtusega 18 miljardit eurot; |
| --- | --- |

—

alates 31. märtsist 2008 müüs WestLB nimetatud portfelli nimiväärtusega 23 miljardit eurot ettevõttele Phoenix Light. 23 miljardi euro suuruse müügihinna tasumiseks emiteeris Phoenix Light portfelli nimiväärtuse ulatuses võlakirju. Võlakirjad emiteeriti kahes osas. Esimene osa koosneb allutatud võlakirjadest, millel on eelis siis, kui üleantud varadega seonduvad maksed ei laeku (st need hõlmavad kõiki riske); kõnealuste võlakirjade nimiväärtus on 5 miljardit eurot. Teine osa koosneb eelisvõlakirjadest koguväärtusega 18 miljardit eurot;

| — | NRW liidumaa andis allutatud võlakirjadele tagatise. Seetõttu peetakse allutatud võlakirju garanteerituks. Vahetult pärast nimetatud tagatise andmist ostis WestLB võlakirjad ja seda kahel põhjusel: esiteks lähtusid audiitorid pärast võlakirjade garanteerimist, et võlakirjade väärtust WestLB bilansis ei korrigeerita madalamaks (erinevalt esialgsetest portfelliinvesteeringutest). Teiseks sai WestLB võlakirju nende omandamise korral kasutada ettevõtte enda müümiseks vajaliku tagatisena; |
| --- | --- |

—

NRW liidumaa andis allutatud võlakirjadele tagatise. Seetõttu peetakse allutatud võlakirju garanteerituks. Vahetult pärast nimetatud tagatise andmist ostis WestLB võlakirjad ja seda kahel põhjusel: esiteks lähtusid audiitorid pärast võlakirjade garanteerimist, et võlakirjade väärtust WestLB bilansis ei korrigeerita madalamaks (erinevalt esialgsetest portfelliinvesteeringutest). Teiseks sai WestLB võlakirju nende omandamise korral kasutada ettevõtte enda müümiseks vajaliku tagatisena;

| — | Phoenix Light tasub garantiitasu [(0,2–1,0)]% aastas 5 miljardi suuruse tagatise kättesaadavaks tegemise eest tagatise andjale ning hüvitist eelis- ja allutatud võlakirjade omanikele (WestLB ajutise struktuuri ajal). Need kulud ja võimalikud halduskulud kaeti hüvitisest ettevõttele Phoenix Light üleantud võlakirjade eest. Ettevõtte Phoenix Light makstav hüvitis eelis- ja allutatud võlakirjade eest arvutati nii, et WestLB refinantseerimiskulud oleksid kaetud; |
| --- | --- |

—

Phoenix Light tasub garantiitasu [(0,2–1,0)]% aastas 5 miljardi suuruse tagatise kättesaadavaks tegemise eest tagatise andjale ning hüvitist eelis- ja allutatud võlakirjade omanikele (WestLB ajutise struktuuri ajal). Need kulud ja võimalikud halduskulud kaeti hüvitisest ettevõttele Phoenix Light üleantud võlakirjade eest. Ettevõtte Phoenix Light makstav hüvitis eelis- ja allutatud võlakirjade eest arvutati nii, et WestLB refinantseerimiskulud oleksid kaetud;

| — | päästmisetapis pidi WestLB säilitama nii allutatud kui ka eelisvõlakirjad, selleks et tagada nende rekonverteeritavus. Pärast komisjoni heakskiitu muudeti ajutine struktuur alaliseks struktuuriks. Alalises struktuuris hoiab WestLB tagatisega allutatud võlakirju kuni nende maksetähtpäeva saabumiseni. Seevastu eelisvõlakirjad paigutab Phoenix Light kapitaliturgudele niipea, kui turutingimused sellist tehingut taas võimaldavad. Nimetatud põhjusel hoiab WestLB ka eelisvõlakirju alalises struktuuris nii kaua, kuni ta saab need uuesti turgudele paigutada. Sellisel juhul võetakse praegu ettevõttes WestLB hoitavad eelisvõlakirjad ettevõttelt Phoenix Light tagasi ja müüakse kolmandatele osapooltele. |
| --- | --- |

—

päästmisetapis pidi WestLB säilitama nii allutatud kui ka eelisvõlakirjad, selleks et tagada nende rekonverteeritavus. Pärast komisjoni heakskiitu muudeti ajutine struktuur alaliseks struktuuriks. Alalises struktuuris hoiab WestLB tagatisega allutatud võlakirju kuni nende maksetähtpäeva saabumiseni. Seevastu eelisvõlakirjad paigutab Phoenix Light kapitaliturgudele niipea, kui turutingimused sellist tehingut taas võimaldavad. Nimetatud põhjusel hoiab WestLB ka eelisvõlakirju alalises struktuuris nii kaua, kuni ta saab need uuesti turgudele paigutada. Sellisel juhul võetakse praegu ettevõttes WestLB hoitavad eelisvõlakirjad ettevõttelt Phoenix Light tagasi ja müüakse kolmandatele osapooltele.

| (24) | Suhetes kolmandate isikutega vastutab NRW liidumaa eranditult tagatise eest summas 5 miljardit eurot. Esimese osamakse puhul (2 miljardit eurot) saab liidumaa ettevõttesiseselt nõuda teistelt omanikelt hüvitist proportsionaalselt nende osalusega ettevõttes WestLB. Esimesest osamaksest suurema, kuni 3 miljardi euro suuruse garantiisumma eest vastutab NRW liidumaa üksinda. Selleks on NRW liidumaa kokkuleppel teiste asjaosalistega kohandanud oma osanikuõigusi ja saanud hüvitist, mille liidumaa võib saada kas rahas või WestLB aktsiate omandamise abil. |
| --- | --- |

(24)

Suhetes kolmandate isikutega vastutab NRW liidumaa eranditult tagatise eest summas 5 miljardit eurot. Esimese osamakse puhul (2 miljardit eurot) saab liidumaa ettevõttesiseselt nõuda teistelt omanikelt hüvitist proportsionaalselt nende osalusega ettevõttes WestLB. Esimesest osamaksest suurema, kuni 3 miljardi euro suuruse garantiisumma eest vastutab NRW liidumaa üksinda. Selleks on NRW liidumaa kokkuleppel teiste asjaosalistega kohandanud oma osanikuõigusi ja saanud hüvitist, mille liidumaa võib saada kas rahas või WestLB aktsiate omandamise abil.

| (25) | Seoses sellega, et konsortsiumilepingut kohandatakse igal juhul, lepiti kokku, et hoiu- ja žiiropangaliitude (11) teatavad õigused tühistatakse või neid kohandatakse. Need muudatused tuli siiski kõigilt WestLB omanikelt ükshaaval välja kaubelda. |
| --- | --- |

(25)

Seoses sellega, et konsortsiumilepingut kohandatakse igal juhul, lepiti kokku, et hoiu- ja žiiropangaliitude (11) teatavad õigused tühistatakse või neid kohandatakse. Need muudatused tuli siiski kõigilt WestLB omanikelt ükshaaval välja kaubelda.

| (26) | NRW hüvitise puhul on liidumaal õigus anda üle teatav arv WestLB aktsiaid, mida hoiavad praegu hoiupangaliidud ja regionaalnõukogud, juhul kui NRW liidumaa võtab ebaproportsionaalsest riskikaitsest enda kanda 3 miljardit eurot. Hüvitise arvutamisel lähtutakse aktsia turuväärtusest 220 eurot, millest lahutatakse negatiivne kursivahe 20 eurot aktsia kohta. Regionaalnõukogude suhtes kehtib aktsia turuväärtus 220 eurot. Aktsiate üleandmise asemel võivad asjaosalised leppida kokku rahaga arveldamises. |
| --- | --- |

(26)

NRW hüvitise puhul on liidumaal õigus anda üle teatav arv WestLB aktsiaid, mida hoiavad praegu hoiupangaliidud ja regionaalnõukogud, juhul kui NRW liidumaa võtab ebaproportsionaalsest riskikaitsest enda kanda 3 miljardit eurot. Hüvitise arvutamisel lähtutakse aktsia turuväärtusest 220 eurot, millest lahutatakse negatiivne kursivahe 20 eurot aktsia kohta. Regionaalnõukogude suhtes kehtib aktsia turuväärtus 220 eurot. Aktsiate üleandmise asemel võivad asjaosalised leppida kokku rahaga arveldamises.

| (27) | 30. aprilli 2008. aasta otsuses teatas komisjon, et kirjeldatud riskikaitse on tähtajalise päästmisabina ühisturuga kokkusobiv, ja kiitis selle heaks vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suunistele kuni 8. augustini 2008. Samas kutsus komisjon Saksamaad üles esitama ulatusliku sidusa ümberkorraldamiskava. Saksamaa esitas ümberkorraldamiskava 8. augustil 2008. |
| --- | --- |

(27)

30. aprilli 2008. aasta otsuses teatas komisjon, et kirjeldatud riskikaitse on tähtajalise päästmisabina ühisturuga kokkusobiv, ja kiitis selle heaks vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suunistele kuni 8. augustini 2008. Samas kutsus komisjon Saksamaad üles esitama ulatusliku sidusa ümberkorraldamiskava. Saksamaa esitas ümberkorraldamiskava 8. augustil 2008.

2.4.   Ümberkorraldamiskava

| (28) | Teade sisaldab omanike põhiküsimuste kokkulepet 8. augustist 2008 ja põhjalikku eraldiseisvat ümberkorraldamiskava, mida muudeti pärast kõnelusi komisjoniga. WestLB esitatud ümberkorraldamiskava on kokkuvõttes järgmine: |
| --- | --- |

(28)

Teade sisaldab omanike põhiküsimuste kokkulepet 8. augustist 2008 ja põhjalikku eraldiseisvat ümberkorraldamiskava, mida muudeti pärast kõnelusi komisjoniga. WestLB esitatud ümberkorraldamiskava on kokkuvõttes järgmine:

| (29) | Põhiküsimuste kokkuleppe ja ümberkorraldamiskava keskne element on Saksamaalt ja omanikelt heakskiidu saanud omanike vahetumise täpsustamine, nt eellepingu esitamise kaudu 31. detsembriks 2008. Sellist täpsustamist siiski ei toimunud. Kärpimis-, kulude vähendamise, riskide vähendamise ja ümberkorraldamismeetmed peaksid müüki lihtsustama. Seetõttu pannakse WestLB pärast loovutamist – tervikuna või üksikute sõltumatute majandusüksuste kaupa – müüki avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse raames, millega alustatakse 2010. aasta augusti lõpuks ja lõpetatakse 2011. aasta [(juuniks–oktoobriks)], nii et müük jõustub hiljemalt 1. jaanuaril 2012. |
| --- | --- |

(29)

Põhiküsimuste kokkuleppe ja ümberkorraldamiskava keskne element on Saksamaalt ja omanikelt heakskiidu saanud omanike vahetumise täpsustamine, nt eellepingu esitamise kaudu 31. detsembriks 2008. Sellist täpsustamist siiski ei toimunud. Kärpimis-, kulude vähendamise, riskide vähendamise ja ümberkorraldamismeetmed peaksid müüki lihtsustama. Seetõttu pannakse WestLB pärast loovutamist – tervikuna või üksikute sõltumatute majandusüksuste kaupa – müüki avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse raames, millega alustatakse 2010. aasta augusti lõpuks ja lõpetatakse 2011. aasta [(juuniks–oktoobriks)], nii et müük jõustub hiljemalt 1. jaanuaril 2012.

| (30) | Ümberkorraldamiskavas nähakse ette, et tuleb viia läbi avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv pakkumismenetlus, mis on avatud kõigile potentsiaalsetele kodu- ja välismaistele ostjatele. Müügist tuleb asjakohaselt teatada vähemalt ühes rahvusvahelises ajalehes, mis on kogu ühenduses ingliskeelsena kättesaadav. WestLB toimib NRW hoiupankade keskpangana. Ta ise on kommertspank aktsiaseltsi vormis. Seepärast ei tohi argumendina kasutada ei tema funktsiooni hoiupankade keskpangana ega nime WestLB, takistamaks panga müüki tervikuna erainvestorile. |
| --- | --- |

(30)

Ümberkorraldamiskavas nähakse ette, et tuleb viia läbi avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv pakkumismenetlus, mis on avatud kõigile potentsiaalsetele kodu- ja välismaistele ostjatele. Müügist tuleb asjakohaselt teatada vähemalt ühes rahvusvahelises ajalehes, mis on kogu ühenduses ingliskeelsena kättesaadav. WestLB toimib NRW hoiupankade keskpangana. Ta ise on kommertspank aktsiaseltsi vormis. Seepärast ei tohi argumendina kasutada ei tema funktsiooni hoiupankade keskpangana ega nime WestLB, takistamaks panga müüki tervikuna erainvestorile.

| (31) | Pakkumismenetluse esmane eesmärk on omanike vahetumine, st hääleõiguse täielik üleandmine. Üksnes häälteenamuse (50 % pluss üks aktsia) üleandmisele eelistatakse ühe või mitme segmenteeritud valdkonna müüki. Üksnes häälteenamuse üleandmine uuele ostjale on lubatud ainult juhul, kui pakkumismenetlusel ei esitata ühtki pakkumist ühe või mitme segmenteeritud valdkonna tervikliku ülevõtmise kohta. Kuigi eelistatakse hääleõiguste täielikku üleandmist, kiitis komisjon heaks alternatiivsed stsenaariumid, nagu häälteenamuse ülekandmine ja liidumaapankade konsolideerimine Saksamaal, võttes arvesse ettearvamatut olukorda finantsturgudel ja edutuid katseid muuta WestLB omanike struktuuri. Komisjonil puuduvad vastuväited pankade ümberkorraldamiseks kõrgemal tasandil ja ta nõustub ümberkorraldamiskava elluviimisega liidumaapankade sektori ümberkorraldamise kontekstis Saksamaal. Ümberkorraldamiskava nõuetekohase rakendamise üle järelevalve teostamiseks ka sellisel juhul, kui omanike vahetamiseks valitakse alternatiivne stsenaarium, peab komisjon vajalikuks eksperdi (usaldusisiku) ametisse nimetamist. |
| --- | --- |

(31)

Pakkumismenetluse esmane eesmärk on omanike vahetumine, st hääleõiguse täielik üleandmine. Üksnes häälteenamuse (50 % pluss üks aktsia) üleandmisele eelistatakse ühe või mitme segmenteeritud valdkonna müüki. Üksnes häälteenamuse üleandmine uuele ostjale on lubatud ainult juhul, kui pakkumismenetlusel ei esitata ühtki pakkumist ühe või mitme segmenteeritud valdkonna tervikliku ülevõtmise kohta. Kuigi eelistatakse hääleõiguste täielikku üleandmist, kiitis komisjon heaks alternatiivsed stsenaariumid, nagu häälteenamuse ülekandmine ja liidumaapankade konsolideerimine Saksamaal, võttes arvesse ettearvamatut olukorda finantsturgudel ja edutuid katseid muuta WestLB omanike struktuuri. Komisjonil puuduvad vastuväited pankade ümberkorraldamiseks kõrgemal tasandil ja ta nõustub ümberkorraldamiskava elluviimisega liidumaapankade sektori ümberkorraldamise kontekstis Saksamaal. Ümberkorraldamiskava nõuetekohase rakendamise üle järelevalve teostamiseks ka sellisel juhul, kui omanike vahetamiseks valitakse alternatiivne stsenaarium, peab komisjon vajalikuks eksperdi (usaldusisiku) ametisse nimetamist.

| (32) | WestLB tervikuna või osade kaupa müümise lihtsustamiseks on ümberkorraldamiskavas nähtud ette meetmed kulude vähendamiseks ja kärpimiseks. Eelkõige on kavas osaluste müük ja tegevuskohtade sulgemine. Kulude vähendamiseks ja kärpimiseks müüakse kõik suured osalused, et rahastada ümberkorraldamismeetmeid. Müük toimub kahes osas. Esimene osalus, mis koosneb Weberbankist, [...] ja [...], müüakse 2010. aasta [veebruari–mai] lõpuks (12) ja teine osalus, mis koosneb [...] ja [...], müüakse 2011. aasta [veebruari–mai] lõpuks (13). |
| --- | --- |

(32)

WestLB tervikuna või osade kaupa müümise lihtsustamiseks on ümberkorraldamiskavas nähtud ette meetmed kulude vähendamiseks ja kärpimiseks. Eelkõige on kavas osaluste müük ja tegevuskohtade sulgemine. Kulude vähendamiseks ja kärpimiseks müüakse kõik suured osalused, et rahastada ümberkorraldamismeetmeid. Müük toimub kahes osas. Esimene osalus, mis koosneb Weberbankist, [...] ja [...], müüakse 2010. aasta [veebruari–mai] lõpuks (12) ja teine osalus, mis koosneb [...] ja [...], müüakse 2011. aasta [veebruari–mai] lõpuks (13).

| (33) | Kulude vähendamiseks ja kärpimiseks sulgeb WestLB hiljemalt 2010. aasta [...-ks] Saksamaal viis tegevuskohta üheteistkümnest (Bielefeld, Münster, Dortmund, Köln, Mainz) (14). Peale selle vähendab WestLB hiljemalt 2010. aasta [...-ks] (15) väljaspool Saksamaad asuva üle kolmekümne tegevuskoha arvu seitsmeni (16). |
| --- | --- |

(33)

Kulude vähendamiseks ja kärpimiseks sulgeb WestLB hiljemalt 2010. aasta [...-ks] Saksamaal viis tegevuskohta üheteistkümnest (Bielefeld, Münster, Dortmund, Köln, Mainz) (14). Peale selle vähendab WestLB hiljemalt 2010. aasta [...-ks] (15) väljaspool Saksamaad asuva üle kolmekümne tegevuskoha arvu seitsmeni (16).

| (34) | Kärpimisprogramm on ümberkorraldamiskava kohaselt järgmine:






  — | bilansi kogumahtu (17) vähendatakse võrreldes 2007. aasta lõpu tasemega 2010. aasta märtsi lõpuks 25 % võrra ja 2011. aasta märtsi lõpuks 50 % võrra. Kohandatud bilansimahtu vähendatakse seejärel [200–280] miljardilt eurolt 31. märtsiks 2010 [150–250] miljardi euroni ja 31. märtsiks 2011 [80–180] miljardi euroni; |
| --- | --- | --- |

(34)

Kärpimisprogramm on ümberkorraldamiskava kohaselt järgmine:

—

bilansi kogumahtu (17) vähendatakse võrreldes 2007. aasta lõpu tasemega 2010. aasta märtsi lõpuks 25 % võrra ja 2011. aasta märtsi lõpuks 50 % võrra. Kohandatud bilansimahtu vähendatakse seejärel [200–280] miljardilt eurolt 31. märtsiks 2010 [150–250] miljardi euroni ja 31. märtsiks 2011 [80–180] miljardi euroni;

| — | peale selle vähendatakse riskiga kaalutud varade summat võrreldes 2007. aasta lõpu tasemega 2010. aasta märtsi lõpuks 25 % võrra ja 2011. aasta märtsi lõpuks 50 % võrra. Riskiga kaalutud varasid vähendatakse seejärel 104 miljardilt eurolt 78 miljardi euroni 31. märtsiks 2010. aastal ja 52 miljardi euroni 31. märtsiks 2011. aastal; |
| --- | --- |

—

peale selle vähendatakse riskiga kaalutud varade summat võrreldes 2007. aasta lõpu tasemega 2010. aasta märtsi lõpuks 25 % võrra ja 2011. aasta märtsi lõpuks 50 % võrra. Riskiga kaalutud varasid vähendatakse seejärel 104 miljardilt eurolt 78 miljardi euroni 31. märtsiks 2010. aastal ja 52 miljardi euroni 31. märtsiks 2011. aastal;

| — | need eesmärgid tuleb saavutada peamiselt teatavate varade, mis eelnevalt sisaldusid müügiportfellis, müügi/ülemineku kaudu. |
| --- | --- |

—

need eesmärgid tuleb saavutada peamiselt teatavate varade, mis eelnevalt sisaldusid müügiportfellis, müügi/ülemineku kaudu.

| (35) | Peale kulude vähendamise ja tõhustamise on ümberkorraldamiskavas ette nähtud ka põhjalik ümberkorraldamine ja kõigi tegevustega seotud riskide vähendamine. Eelkõige on kavas järgmised meetmed:






  — | kolme eraldi põhivaldkonna loomine ning kõigi äriprotsesside korralduslik tõhustamine; |
| --- | --- | --- |

(35)

Peale kulude vähendamise ja tõhustamise on ümberkorraldamiskavas ette nähtud ka põhjalik ümberkorraldamine ja kõigi tegevustega seotud riskide vähendamine. Eelkõige on kavas järgmised meetmed:

—

kolme eraldi põhivaldkonna loomine ning kõigi äriprotsesside korralduslik tõhustamine;

| — | täielik loobumine nende investeeringute haldamisest, mis lõpetatakse; |
| --- | --- |

—

täielik loobumine nende investeeringute haldamisest, mis lõpetatakse;

| — | tegevusmahu märkimisväärne vähendamine struktureeritud rahastamise valdkonnas, kaasa arvatud rahvusvaheliste projektide rahastamine, ja piirdumine valitud sektoritega; |
| --- | --- |

—

tegevusmahu märkimisväärne vähendamine struktureeritud rahastamise valdkonnas, kaasa arvatud rahvusvaheliste projektide rahastamine, ja piirdumine valitud sektoritega;

| — | rahvusvahelistel kapitaliturgudel tegutsemise piiramine klientidega seotud kauplemistegevusega. |
| --- | --- |

—

rahvusvahelistel kapitaliturgudel tegutsemise piiramine klientidega seotud kauplemistegevusega.

| (36) | Kolme eraldi põhitegevusüksuse loomise käigus lõpetab WestLB 2009. aasta oktoobri lõpuks kõik tehingud ja moodustab järgmised üksused, millega ei kaasne välistegevuse kasvu ostmise või ühinemise teel:






  — | tehingutega seotud pangandus; |
| --- | --- | --- |

(36)

Kolme eraldi põhitegevusüksuse loomise käigus lõpetab WestLB 2009. aasta oktoobri lõpuks kõik tehingud ja moodustab järgmised üksused, millega ei kaasne välistegevuse kasvu ostmise või ühinemise teel:

—

tehingutega seotud pangandus;

| — | liidud/VKEd; |
| --- | --- |

—

liidud/VKEd;

| — | kapitaliturg, ärikliendid ja struktureeritud rahastamine. |
| --- | --- |

—

kapitaliturg, ärikliendid ja struktureeritud rahastamine.

| (37) | Seoses tagasitõmbumisega investeeringute haldamise sektorist peatab WestLB omavahenditega kauplemise ning ei sõlmi kuni ettevõtte enda müügini relatiivse väärtusega ega arbitraažtehinguid; (18) klientide algatatud kauplemistegevusega tegeldakse üksnes Düsseldorfi, New Yorgi, Londoni ja Hongkongi tegevuskohtades. |
| --- | --- |

(37)

Seoses tagasitõmbumisega investeeringute haldamise sektorist peatab WestLB omavahenditega kauplemise ning ei sõlmi kuni ettevõtte enda müügini relatiivse väärtusega ega arbitraažtehinguid; (18) klientide algatatud kauplemistegevusega tegeldakse üksnes Düsseldorfi, New Yorgi, Londoni ja Hongkongi tegevuskohtades.

| (38) | Seoses tegevuse vähendamisega kapitaliturgudel piiratakse kõne all olevat tegevusmahtu kuni WestLB müümiseni järgmiselt: 2009. aastal kuni 31. detsembrini 2009 [70–100] miljardi euroni; 2010. aastal kuni 31. detsembrini 2010 [60–90] miljardi euroni ja 2011. aastal kuni 31. detsembrini 2011 [50–80] miljardi euroni. |
| --- | --- |

(38)

Seoses tegevuse vähendamisega kapitaliturgudel piiratakse kõne all olevat tegevusmahtu kuni WestLB müümiseni järgmiselt: 2009. aastal kuni 31. detsembrini 2009 [70–100] miljardi euroni; 2010. aastal kuni 31. detsembrini 2010 [60–90] miljardi euroni ja 2011. aastal kuni 31. detsembrini 2011 [50–80] miljardi euroni.

| (39) | Kapitaliturgudel tegevuse vähendamiseks piiratakse kuni WestLB müümiseni lisaks kapitaliturgudel tegutsemisega seotud riskiga kaalutud vara järgmiselt: kuni 31. detsembrini 2009 [10–25] miljardi euroni, 31. detsembrini 2010 [5–25] miljardi euroni ja 31. detsembrini 2011 [5–25] miljardi euroni. |
| --- | --- |

(39)

Kapitaliturgudel tegevuse vähendamiseks piiratakse kuni WestLB müümiseni lisaks kapitaliturgudel tegutsemisega seotud riskiga kaalutud vara järgmiselt: kuni 31. detsembrini 2009 [10–25] miljardi euroni, 31. detsembrini 2010 [5–25] miljardi euroni ja 31. detsembrini 2011 [5–25] miljardi euroni.

| (40) | Äriklientide ja struktureeritud rahastamise valdkonna vähendamiseks (kapitalituru, äriklientide ja struktureeritud rahastamise tegevusvaldkonna alavaldkond) piiratakse tegevusmahtu kuni WestLB müümiseni järgmiselt: 2009. aastal kuni 31. detsembrini 2009 [20–40] miljardi euroni; 2010. aastal kuni 31. detsembrini 2010 [15–35] miljardi euroni ja 2011. aastal kuni 31. detsembrini 2011 [10–30] miljardi euroni. |
| --- | --- |

(40)

Äriklientide ja struktureeritud rahastamise valdkonna vähendamiseks (kapitalituru, äriklientide ja struktureeritud rahastamise tegevusvaldkonna alavaldkond) piiratakse tegevusmahtu kuni WestLB müümiseni järgmiselt: 2009. aastal kuni 31. detsembrini 2009 [20–40] miljardi euroni; 2010. aastal kuni 31. detsembrini 2010 [15–35] miljardi euroni ja 2011. aastal kuni 31. detsembrini 2011 [10–30] miljardi euroni.

| (41) | Äriklientide ja struktureeritud rahastamise valdkonna vähendamiseks (kapitalituru, äriklientide ja struktureeritud rahastamise tegevusvaldkonna alavaldkond) piiratakse kuni WestLB müümiseni riskiga kaalutud varaga seotud tegevusi järgmiselt: kuni 31. detsembrini 2009 [30–60] miljardi euroni, 31. detsembrini 2010 [20–50] miljardi euroni ja 31. detsembrini 2011 [20–50] miljardi euroni. |
| --- | --- |

(41)

Äriklientide ja struktureeritud rahastamise valdkonna vähendamiseks (kapitalituru, äriklientide ja struktureeritud rahastamise tegevusvaldkonna alavaldkond) piiratakse kuni WestLB müümiseni riskiga kaalutud varaga seotud tegevusi järgmiselt: kuni 31. detsembrini 2009 [30–60] miljardi euroni, 31. detsembrini 2010 [20–50] miljardi euroni ja 31. detsembrini 2011 [20–50] miljardi euroni.

| (42) | Omanikud lõpetavad kõik muud tegevused ning sulgevad üksused ja tütarettevõtete, filiaalide või esindustena asutatud tegevuskohad, mida ei ole suudetud müüa 2011. aasta detsembri lõpuks. Kõik 8. augusti 2008. aasta ümberkorraldamiskavas tehtavad muudatused arutati komisjoniga läbi, Saksamaa nõustus nendega ja esitas need seejärel 30. aprillil 2009 komisjonile muudetud ümberkorraldamiskavana. Kolm WestLB osanikku viiest ei ole muudetud kava siiski veel ametlikult heaks kiitnud. Seetõttu ei saa ümberkorraldamiskava, ehkki Saksamaa ja omanikud on selle heaks kiitnud, käsitleda siduvana. Menetluse käigus tegi komisjon kindlaks, et omanikud ei ole suutnud järgida heakskiidetud ümberkorraldamiskava esialgset ajakava ning otsuseid langetava organi ajastus pikendas menetlust. Seetõttu peab komisjon vajalikuks siduda oma otsus teatavate tingimustega. |
| --- | --- |

(42)

Omanikud lõpetavad kõik muud tegevused ning sulgevad üksused ja tütarettevõtete, filiaalide või esindustena asutatud tegevuskohad, mida ei ole suudetud müüa 2011. aasta detsembri lõpuks. Kõik 8. augusti 2008. aasta ümberkorraldamiskavas tehtavad muudatused arutati komisjoniga läbi, Saksamaa nõustus nendega ja esitas need seejärel 30. aprillil 2009 komisjonile muudetud ümberkorraldamiskavana. Kolm WestLB osanikku viiest ei ole muudetud kava siiski veel ametlikult heaks kiitnud. Seetõttu ei saa ümberkorraldamiskava, ehkki Saksamaa ja omanikud on selle heaks kiitnud, käsitleda siduvana. Menetluse käigus tegi komisjon kindlaks, et omanikud ei ole suutnud järgida heakskiidetud ümberkorraldamiskava esialgset ajakava ning otsuseid langetava organi ajastus pikendas menetlust. Seetõttu peab komisjon vajalikuks siduda oma otsus teatavate tingimustega.

| (43) | Kavandatud ümberkorraldamismeetmete keerukuse ja lühikese rakendusperioodi tõttu peab komisjon vajalikuks, et ümberkorraldamise järelevalvet teostab ekspert (usaldusisik), kes teavitab komisjoni võetud meetmetest. Nimetatud eksperdi ametisse nimetamine on tähtis eelkõige seetõttu, et komisjon lubab ümberkorraldamise elluviimise ajakava koostamisel teatavat paindlikkust. Osaluste müük peab olema lõppenud 2010. aasta [(veebruariks–maiks)]. Ometi võib viimasega viivitada, kui WestLB tõendab, et müük oleks võimalik üksnes arvestuslikust väärtusest väiksema müügihinnaga. Peale selle nähakse otsuses ette ilma konkursita müümise võimalus või liidumaapankade konsolideerimine Saksamaal ning seega on pakkumismenetlusest lubatud erandid. Ekspert peaks teostama järelevalvet ümberkorraldamiskava rakendamise üle, andma aru ümberkorraldamisperioodi jooksul lubatud paindlikkuse raames tehtud otsustest ning lihtsustama teabevahetust komisjoniga. |
| --- | --- |

(43)

Kavandatud ümberkorraldamismeetmete keerukuse ja lühikese rakendusperioodi tõttu peab komisjon vajalikuks, et ümberkorraldamise järelevalvet teostab ekspert (usaldusisik), kes teavitab komisjoni võetud meetmetest. Nimetatud eksperdi ametisse nimetamine on tähtis eelkõige seetõttu, et komisjon lubab ümberkorraldamise elluviimise ajakava koostamisel teatavat paindlikkust. Osaluste müük peab olema lõppenud 2010. aasta [(veebruariks–maiks)]. Ometi võib viimasega viivitada, kui WestLB tõendab, et müük oleks võimalik üksnes arvestuslikust väärtusest väiksema müügihinnaga. Peale selle nähakse otsuses ette ilma konkursita müümise võimalus või liidumaapankade konsolideerimine Saksamaal ning seega on pakkumismenetlusest lubatud erandid. Ekspert peaks teostama järelevalvet ümberkorraldamiskava rakendamise üle, andma aru ümberkorraldamisperioodi jooksul lubatud paindlikkuse raames tehtud otsustest ning lihtsustama teabevahetust komisjoniga.

3.   SAKSAMAA MÄRKUSED MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSE KOHTA

| (44) | Vastuseks menetluse algatamise otsusele esitas Saksamaa tähelepanekuid abi õigusliku hindamise kohta. |
| --- | --- |

(44)

Vastuseks menetluse algatamise otsusele esitas Saksamaa tähelepanekuid abi õigusliku hindamise kohta.

| (45) | Abi suuruse arvutamise puhul on Saksamaa erinevalt komisjonist seisukohal, et abisumma arvutamisel tuleb aluseks võtta eranditult riskikaitse loomise ja sellest avalikult teatamise kuupäev ning mitte hilisem kuupäev, kui ajutine struktuur muudeti alaliseks struktuuriks. |
| --- | --- |

(45)

Abi suuruse arvutamise puhul on Saksamaa erinevalt komisjonist seisukohal, et abisumma arvutamisel tuleb aluseks võtta eranditult riskikaitse loomise ja sellest avalikult teatamise kuupäev ning mitte hilisem kuupäev, kui ajutine struktuur muudeti alaliseks struktuuriks.

| (46) | Riskikaitse olemuse kohta märgib Saksamaa, et üleminek ajutiselt struktuurilt lõplikule ei ole oluline. Vastav komisjoni kontrollitud eeltingimus meetme heakskiitmiseks, st selle ümberpööratavus, on täidetud, kuigi riskikaitse ei ole tähtajaline. |
| --- | --- |

(46)

Riskikaitse olemuse kohta märgib Saksamaa, et üleminek ajutiselt struktuurilt lõplikule ei ole oluline. Vastav komisjoni kontrollitud eeltingimus meetme heakskiitmiseks, st selle ümberpööratavus, on täidetud, kuigi riskikaitse ei ole tähtajaline.

| (47) | Seoses abisummaga väidab Saksamaa, et raskustes olevale ettevõttele antud tagatise abielement on vaid siis võrdne summaga, millega tagatis on tegelikult kaetud, kui täielik kahjum on ülimalt tõenäoline. Nii WestLB tehtud kalkulatsioon, mida 2007. aasta detsembris ja 2008. aasta jaanuaris tutvustati BaFinile ja Deutsche Bundesbankile ning mille kohaselt on portfelli eeldatav kahjum 2008. aasta jaanuari lõpuks nimiväärtuses [...] miljonit eurot, kui ka Morgan Stanley 2008. aasta veebruaris tehtud kalkulatsioon, mille tulemuseks saadi oluliselt suurem väärtus – ligikaudu [...] miljardit eurot –, oleksid olnud siiski oluliselt väiksemad nimiväärtusest 5 miljardit eurot ja seega ei saa lähtuda sellest, et täielik kahjum oli ülimalt tõenäoline. Peale selle põhines WestLB kalkulatsioon juba eeldatava kahjumi stsenaariumil, sest kõigi hinnatud instrumentide reitinguid oli juba alandatud kahe astme võrra, samal ajal kui Morgan Stanley eksperdihinnang, milles peale muude, sellest erinevate arvamuste nähti ette reitingu alandamist nelja astme võrra, oli liiga pessimistlik. |
| --- | --- |

(47)

Seoses abisummaga väidab Saksamaa, et raskustes olevale ettevõttele antud tagatise abielement on vaid siis võrdne summaga, millega tagatis on tegelikult kaetud, kui täielik kahjum on ülimalt tõenäoline. Nii WestLB tehtud kalkulatsioon, mida 2007. aasta detsembris ja 2008. aasta jaanuaris tutvustati BaFinile ja Deutsche Bundesbankile ning mille kohaselt on portfelli eeldatav kahjum 2008. aasta jaanuari lõpuks nimiväärtuses [...] miljonit eurot, kui ka Morgan Stanley 2008. aasta veebruaris tehtud kalkulatsioon, mille tulemuseks saadi oluliselt suurem väärtus – ligikaudu [...] miljardit eurot –, oleksid olnud siiski oluliselt väiksemad nimiväärtusest 5 miljardit eurot ja seega ei saa lähtuda sellest, et täielik kahjum oli ülimalt tõenäoline. Peale selle põhines WestLB kalkulatsioon juba eeldatava kahjumi stsenaariumil, sest kõigi hinnatud instrumentide reitinguid oli juba alandatud kahe astme võrra, samal ajal kui Morgan Stanley eksperdihinnang, milles peale muude, sellest erinevate arvamuste nähti ette reitingu alandamist nelja astme võrra, oli liiga pessimistlik.

| (48) | Õigusliku aluse seisukohast väidab Saksamaa, et abi on ühisturuga kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b tähenduses, sest abi andmise ajal võis majanduses täheldada tõsist häiret ning oma olemuselt süsteemse WestLB riskikaitse eesmärk on olulise majandushäire kõrvaldamine. Peale selle on meede sobiv, vajalik ja asjakohane. |
| --- | --- |

(48)

Õigusliku aluse seisukohast väidab Saksamaa, et abi on ühisturuga kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b tähenduses, sest abi andmise ajal võis majanduses täheldada tõsist häiret ning oma olemuselt süsteemse WestLB riskikaitse eesmärk on olulise majandushäire kõrvaldamine. Peale selle on meede sobiv, vajalik ja asjakohane.

| (49) | Abi ühisturuga kokkusobivuse kohta vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c märgib Saksamaa, et ümberkorraldamiskavas ei ole ette nähtud mitte ainult lisaparandused, vaid ka WestLB omavahenditega kauplemise vähendamine olulisel määral, riskiprofiili oluline parandamine ning tulu stabiliseerimine. |
| --- | --- |

(49)

Abi ühisturuga kokkusobivuse kohta vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c märgib Saksamaa, et ümberkorraldamiskavas ei ole ette nähtud mitte ainult lisaparandused, vaid ka WestLB omavahenditega kauplemise vähendamine olulisel määral, riskiprofiili oluline parandamine ning tulu stabiliseerimine.

| (50) | Lõpetuseks lisab Saksamaa, et võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks kavandatud meetmed ei ole pikaajalise elujõulisuse taastamiseks vajalikud ning nende summa on saadud abiga võrreldes oluliselt suurem kui võrreldavate juhtumite korral, vt Crédit Lyonnais II, (19) Banco di Napoli, Crédit Foncier de France, Societé Marseillaise de Crédit, BAWAG P.S.K, (20) Bankgesellschaft Berlin (21) ja IKB (22). |
| --- | --- |

(50)

Lõpetuseks lisab Saksamaa, et võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks kavandatud meetmed ei ole pikaajalise elujõulisuse taastamiseks vajalikud ning nende summa on saadud abiga võrreldes oluliselt suurem kui võrreldavate juhtumite korral, vt Crédit Lyonnais II, (19) Banco di Napoli, Crédit Foncier de France, Societé Marseillaise de Crédit, BAWAG P.S.K, (20) Bankgesellschaft Berlin (21) ja IKB (22).

4.   ABIMEETMETE HINDAMINE

4.1.   Riigiabi olemasolu

| (51) | Kõigepealt tuli kontrollida, kas meetme puhul on tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Selle sätte kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav riigiabi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(51)

Kõigepealt tuli kontrollida, kas meetme puhul on tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Selle sätte kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav riigiabi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (52) | Tuleb märkida, et riskikaitse puhul on tegemist omanike antud päästmisabi jätkamisega. Nagu juba märgiti 30. aprilli 2008. aasta otsuses, on riskikaitse puhul tegemist riigiabiga. Seda Saksamaa ei eita. |
| --- | --- |

(52)

Tuleb märkida, et riskikaitse puhul on tegemist omanike antud päästmisabi jätkamisega. Nagu juba märgiti 30. aprilli 2008. aasta otsuses, on riskikaitse puhul tegemist riigiabiga. Seda Saksamaa ei eita.

4.2.   Abisumma

| (53) | Komisjon ei saa nõustuda Saksamaa märkusega, et abisumma tuleb arvutada eeldatava kahjumi alusel. |
| --- | --- |

(53)

Komisjon ei saa nõustuda Saksamaa märkusega, et abisumma tuleb arvutada eeldatava kahjumi alusel.

| (54) | Meetodite suhtes kinnitab komisjon kõigepealt, et riskikaitse kiideti heaks selle ümbermuudetavuse tõttu päästmisabiks. Riskikaitse muutmise korral alaliseks struktuuriks tuleks ümberkorraldamisetapi abisumma uuesti välja arvutada. Kuigi menetluse algatamise otsuses kutsuti sellele üles, ei esitatud uut hinnangut eeldatava kahjumi kohta, olgugi et on olemas uuemad andmed, mille abisaaja oleks pidanud ka edastama. Morgan Stanley eksperdihinnangust, kus mainitakse oluliselt suuremat väärtust, ligikaudu [...] miljardit eurot, ilmneb, kuivõrd erinevate tulemusteni võib jõuda sõltuvalt meetodist ja arvutuse aluseks olevatest andmetest. |
| --- | --- |

(54)

Meetodite suhtes kinnitab komisjon kõigepealt, et riskikaitse kiideti heaks selle ümbermuudetavuse tõttu päästmisabiks. Riskikaitse muutmise korral alaliseks struktuuriks tuleks ümberkorraldamisetapi abisumma uuesti välja arvutada. Kuigi menetluse algatamise otsuses kutsuti sellele üles, ei esitatud uut hinnangut eeldatava kahjumi kohta, olgugi et on olemas uuemad andmed, mille abisaaja oleks pidanud ka edastama. Morgan Stanley eksperdihinnangust, kus mainitakse oluliselt suuremat väärtust, ligikaudu [...] miljardit eurot, ilmneb, kuivõrd erinevate tulemusteni võib jõuda sõltuvalt meetodist ja arvutuse aluseks olevatest andmetest.

| (55) | Peale selle tuletab komisjon meelde, et ta jõudis otsuses Sachsen LB (23) kohta järeldusele, et turumajanduslik investor oleks finantsturu praegust ettearvamatut olukorda arvesse võttes lähtunud eeldatava kahjumi puhul vähemalt pessimistlikust stsenaariumist. Seetõttu ei ole komisjon Saksamaaga ühel meelel, et Morgan Stanley eksperdihinnangust erinevad oletused on liiga pessimistlikud ja et WestLB juba arvestas halva stsenaariumiga, sest eeldatavat kahjumit oleks märgatavalt mõjutanud alles see, kui reitingut oleks alandatud suuremal määral. Selline järeldus on kooskõlas otsusega, mis käsitleb Bankgesellschaft Berlini juhtumit (24). |
| --- | --- |

(55)

Peale selle tuletab komisjon meelde, et ta jõudis otsuses Sachsen LB (23) kohta järeldusele, et turumajanduslik investor oleks finantsturu praegust ettearvamatut olukorda arvesse võttes lähtunud eeldatava kahjumi puhul vähemalt pessimistlikust stsenaariumist. Seetõttu ei ole komisjon Saksamaaga ühel meelel, et Morgan Stanley eksperdihinnangust erinevad oletused on liiga pessimistlikud ja et WestLB juba arvestas halva stsenaariumiga, sest eeldatavat kahjumit oleks märgatavalt mõjutanud alles see, kui reitingut oleks alandatud suuremal määral. Selline järeldus on kooskõlas otsusega, mis käsitleb Bankgesellschaft Berlini juhtumit (24).

| (56) | Lisaks on komisjon seisukohal, et 5 miljardi euro suurune tagatis, mille abil pank sai oma bilansist maha kanda 23 miljardi euro suuruse portfelli, on käesoleval juhul mõju ja tunnuste poolest võrdne kapitalisüstiga. Seetõttu on abisumma võrdne kapitaliga, mis oleks olnud vajalik, selleks et saavutada portfellide stabiliseerimist samasugusel määral (25). |
| --- | --- |

(56)

Lisaks on komisjon seisukohal, et 5 miljardi euro suurune tagatis, mille abil pank sai oma bilansist maha kanda 23 miljardi euro suuruse portfelli, on käesoleval juhul mõju ja tunnuste poolest võrdne kapitalisüstiga. Seetõttu on abisumma võrdne kapitaliga, mis oleks olnud vajalik, selleks et saavutada portfellide stabiliseerimist samasugusel määral (25).

| (57) | Vastavalt komisjoni väljakujunenud tavale (26) ja kohtupraktikale ning komisjoni teatisele EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (27) võib raskustes olevale äriühingule antava tagatise abielement olla sama suur, kui on summa, millega tagatis on efektiivselt kaetud (kõnealusel juhul 5 miljardit eurot). |
| --- | --- |

(57)

Vastavalt komisjoni väljakujunenud tavale (26) ja kohtupraktikale ning komisjoni teatisele EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (27) võib raskustes olevale äriühingule antava tagatise abielement olla sama suur, kui on summa, millega tagatis on efektiivselt kaetud (kõnealusel juhul 5 miljardit eurot).

| (58) | Vastavalt komisjoni teatise, mis käsitleb langenud väärtusega varade käsitlemist ühenduse pangandussektoris, (28) (edaspidi „langenud väärtusega varade käsitlemise teatis”) punktile 39 võrdub abisumma varade üleandmise väärtuse (tavaliselt nende tegeliku majandusliku väärtuse alusel) ja turuhinna vahega. Nimetatud põhjusel tuleks varasid võimaluse korral hinnata nende tegeliku turuväärtuse alusel. Kuna portfellivarade turg on Saksamaa andmetel peaaegu täielikult kokku kuivanud, ei saa langenud väärtusega varade käsitlemise teatise kohaselt turuväärtust arvutada, sest turg puudub. Seetõttu tuleb lähtuda sellest, et abisumma võrdub tagatise summaga (5 miljardit eurot). |
| --- | --- |

(58)

Vastavalt komisjoni teatise, mis käsitleb langenud väärtusega varade käsitlemist ühenduse pangandussektoris, (28) (edaspidi „langenud väärtusega varade käsitlemise teatis”) punktile 39 võrdub abisumma varade üleandmise väärtuse (tavaliselt nende tegeliku majandusliku väärtuse alusel) ja turuhinna vahega. Nimetatud põhjusel tuleks varasid võimaluse korral hinnata nende tegeliku turuväärtuse alusel. Kuna portfellivarade turg on Saksamaa andmetel peaaegu täielikult kokku kuivanud, ei saa langenud väärtusega varade käsitlemise teatise kohaselt turuväärtust arvutada, sest turg puudub. Seetõttu tuleb lähtuda sellest, et abisumma võrdub tagatise summaga (5 miljardit eurot).

| (59) | Peale selle on [(0,2–1,0)]protsendiline garantiitasu oluliselt väiksem kui hüvitis, mida turumajanduslik investor võiks oodata langenud väärtusega varade käsitlemise teatise kohaselt (29). |
| --- | --- |

(59)

Peale selle on [(0,2–1,0)]protsendiline garantiitasu oluliselt väiksem kui hüvitis, mida turumajanduslik investor võiks oodata langenud väärtusega varade käsitlemise teatise kohaselt (29).

| (60) | Abi majanduslik väärtus on seetõttu oluliselt kõrgem kui Saksamaa arvestatud eeldatav kahjum ja Morgan Stanley arvutatud ([...] miljardi euro suurune summa. Peale selle on abisumma väga suure tõenäosusega võrdne nominaalväärtusega 5 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(60)

Abi majanduslik väärtus on seetõttu oluliselt kõrgem kui Saksamaa arvestatud eeldatav kahjum ja Morgan Stanley arvutatud ([...] miljardi euro suurune summa. Peale selle on abisumma väga suure tõenäosusega võrdne nominaalväärtusega 5 miljardit eurot.

4.3.   Abi ühisturuga kokkusobivuse uurimise õiguslik alus

| (61) | Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses märgiti, et meetme kokkusobivuse uurimise aluseks on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt c. Peale selle uuris komisjon, kas meedet saab hinnata EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel. EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b kohaselt võib ühisturuga kokkusobivaks pidada abi liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks. Komisjon märkis, et kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude turu kriis ei olnud veel ajal, kui WestLB kasuks võeti abimeetmeid, toonud endaga kaasa tõsist häiret majanduses artikli 87 lõike 3 punkti b tähenduses. Peale selle ei esitanud Saksamaa komisjonile tõendeid selle kohta, et riigiabi mitteandmine ettevõttele WestLB oleks toonud endaga kaasa tõsise häire majanduses. |
| --- | --- |

(61)

Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses märgiti, et meetme kokkusobivuse uurimise aluseks on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt c. Peale selle uuris komisjon, kas meedet saab hinnata EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel. EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b kohaselt võib ühisturuga kokkusobivaks pidada abi liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks. Komisjon märkis, et kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude turu kriis ei olnud veel ajal, kui WestLB kasuks võeti abimeetmeid, toonud endaga kaasa tõsist häiret majanduses artikli 87 lõike 3 punkti b tähenduses. Peale selle ei esitanud Saksamaa komisjonile tõendeid selle kohta, et riigiabi mitteandmine ettevõttele WestLB oleks toonud endaga kaasa tõsise häire majanduses.

| (62) | Nüüdseks on komisjon kolmes teatises (30) ja Saksamaa päästmiskava (31) heakskiitmise raames kinnitanud, et Saksamaa majandust ohustab tõsine häire ning et pankade toetamise meetmed on sobilikud selle häire kõrvaldamiseks. Seetõttu tuleks abimeede kiita heaks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel. |
| --- | --- |

(62)

Nüüdseks on komisjon kolmes teatises (30) ja Saksamaa päästmiskava (31) heakskiitmise raames kinnitanud, et Saksamaa majandust ohustab tõsine häire ning et pankade toetamise meetmed on sobilikud selle häire kõrvaldamiseks. Seetõttu tuleks abimeede kiita heaks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel.

| (63) | Nagu komisjon juba kirjeldas praeguse finantskriisi kontekstis vastu võetud kolmes teatises, (32) tuleks abimeetmeid pankade toetamiseks praeguse finantskriisi olukorras hinnata päästmise ja ümberkorraldamise suuniste põhimõtete kohaselt ja finantsturgude süsteemikriisi eripärasid arvesse võttes (33). Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohaselt võib riigiabi kiita heaks üksnes juhul, kui ulatuslik ümberkorraldamine toimub elujõulisuse taastamiseks, kui abisaaja annab piisava panuse ümberkorraldamise maksumusse ja kui võetakse meetmeid võimalike konkurentsimoonutuste hüvitamiseks. Seetõttu moodustavad kõnealused suunised asjakohase raamistiku, selleks et hinnata WestLB ümberkorraldamist kriisi kontekstis. Praeguse kriisi tunnuste ja ulatuse tõttu tuleb lisaks siiski võtta arvesse konkreetseid aspekte, mis on seotud praeguste turutingimustega. Seetõttu tuleb päästmise ja ümberkorraldamise suuniste põhimõtteid nende rakendamisel WestLB ümberkorraldamise suhtes kohandada praeguse kriisiga. Erilist tähelepanu tuleks pöörata nimetatud suunistes kirjeldatud eeskirjadele abisaaja omapoolse panuse kohta. Kuna WestLB välisfinantseering on [...], ei tohiks nimetatud suuniste eesmärk ehk 50protsendiline omapoolne panus olla täidetud, ning komisjon tunnistab, et finantsturgude süsteemikriisi ajal ei ole asjakohane nõuda täpselt kvantifitseeritud omapoolset panust. Peale selle tuleb vajaduse korral läbi vaadata meetmete struktuur ja nende rakendamine konkurentsimoonutuste piiramiseks niivõrd, kuivõrd WestLB võib turuolukorra tõttu vajada lisaaega nende elluviimiseks. |
| --- | --- |

(63)

Nagu komisjon juba kirjeldas praeguse finantskriisi kontekstis vastu võetud kolmes teatises, (32) tuleks abimeetmeid pankade toetamiseks praeguse finantskriisi olukorras hinnata päästmise ja ümberkorraldamise suuniste põhimõtete kohaselt ja finantsturgude süsteemikriisi eripärasid arvesse võttes (33). Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohaselt võib riigiabi kiita heaks üksnes juhul, kui ulatuslik ümberkorraldamine toimub elujõulisuse taastamiseks, kui abisaaja annab piisava panuse ümberkorraldamise maksumusse ja kui võetakse meetmeid võimalike konkurentsimoonutuste hüvitamiseks. Seetõttu moodustavad kõnealused suunised asjakohase raamistiku, selleks et hinnata WestLB ümberkorraldamist kriisi kontekstis. Praeguse kriisi tunnuste ja ulatuse tõttu tuleb lisaks siiski võtta arvesse konkreetseid aspekte, mis on seotud praeguste turutingimustega. Seetõttu tuleb päästmise ja ümberkorraldamise suuniste põhimõtteid nende rakendamisel WestLB ümberkorraldamise suhtes kohandada praeguse kriisiga. Erilist tähelepanu tuleks pöörata nimetatud suunistes kirjeldatud eeskirjadele abisaaja omapoolse panuse kohta. Kuna WestLB välisfinantseering on [...], ei tohiks nimetatud suuniste eesmärk ehk 50protsendiline omapoolne panus olla täidetud, ning komisjon tunnistab, et finantsturgude süsteemikriisi ajal ei ole asjakohane nõuda täpselt kvantifitseeritud omapoolset panust. Peale selle tuleb vajaduse korral läbi vaadata meetmete struktuur ja nende rakendamine konkurentsimoonutuste piiramiseks niivõrd, kuivõrd WestLB võib turuolukorra tõttu vajada lisaaega nende elluviimiseks.

| (64) | Nagu on juba märgitud praeguse finantskriisiga seoses vastuvõetud teatistes, (34) peaks elujõulisuse taastamiseks vajaliku ümberkorraldamise ulatus olema otseselt seotud ühelt poolt ettevõttele WestLB antud abi ulatuse ja summaga ning teiselt poolt tema ärimudeli tugevusega. |
| --- | --- |

(64)

Nagu on juba märgitud praeguse finantskriisiga seoses vastuvõetud teatistes, (34) peaks elujõulisuse taastamiseks vajaliku ümberkorraldamise ulatus olema otseselt seotud ühelt poolt ettevõttele WestLB antud abi ulatuse ja summaga ning teiselt poolt tema ärimudeli tugevusega.

4.4.   Kokkusobivuse hindamine vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile b

| (65) | Abi ühisturuga kokkusobivuse hindamise raames EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b kohaselt tuleb kontrollida, kas päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kehtestatud ümberkorraldamisabi heakskiitmise järgmised tingimused on täidetud: abi põhineb ümberkorraldamiskaval, milles on selgelt kinnitatud, et ettevõte suudab taastada oma pikaajalise elujõulisuse, et abi puhul piirdutakse ajaliselt ja rahaliselt vajaliku miinimumiga ning et abisaaja annab olulise omapoolse panuse ümberkorraldamiskuludesse ning et abi ei moonuta konkurentsi viisil, mis on vastuolus üldiste huvidega; komisjon võib abisaajale need tingimused kohustuslikuks muuta. |
| --- | --- |

(65)

Abi ühisturuga kokkusobivuse hindamise raames EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b kohaselt tuleb kontrollida, kas päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kehtestatud ümberkorraldamisabi heakskiitmise järgmised tingimused on täidetud: abi põhineb ümberkorraldamiskaval, milles on selgelt kinnitatud, et ettevõte suudab taastada oma pikaajalise elujõulisuse, et abi puhul piirdutakse ajaliselt ja rahaliselt vajaliku miinimumiga ning et abisaaja annab olulise omapoolse panuse ümberkorraldamiskuludesse ning et abi ei moonuta konkurentsi viisil, mis on vastuolus üldiste huvidega; komisjon võib abisaajale need tingimused kohustuslikuks muuta.

4.4.1.   Pikaajalise elujõulisuse taastamine

| (66) | Vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktile 34 võib abi anda üksnes juhul, kui see tehakse sõltuvaks ümberkorraldamiskava elluviimisest; kui ümberkorraldamiskava koosneb üksikabidest, peab komisjon selle eelnevalt heaks kiitma. Peale selle peab komisjon kontrollima, kas ümberkorraldamiskava võimaldab pikaajalise elujõulisuse eeldatavat taastamist mõistliku aja jooksul. Ümberkorraldamiskava peab olema tähtajaline ja tuginema realistlikele oletustele. Ümberkorraldamiskavas tuleb kirjeldada tingimusi, mille tõttu on ettevõte raskustesse sattunud, selleks et hinnata kavandatud meetmete asjakohasust. Peale selle peab kava võimaldama ettevõttel üle minna uuele struktuurile, mis pakub pikaajalise elujõulisuse väljavaateid ning aitab ettevõttel jalule tõusta. See tähendab, et ümberkorraldamiskava peab asetama ettevõtte olukorda, kus oleks võimalik kanda kõik kulud, kaasa arvatud mahakandmised ja rahastamiskulud, ning saavutada kapitalitasuvus, nii et see võimaldaks ettevõtte toimetulekut omal jõul. |
| --- | --- |

(66)

Vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktile 34 võib abi anda üksnes juhul, kui see tehakse sõltuvaks ümberkorraldamiskava elluviimisest; kui ümberkorraldamiskava koosneb üksikabidest, peab komisjon selle eelnevalt heaks kiitma. Peale selle peab komisjon kontrollima, kas ümberkorraldamiskava võimaldab pikaajalise elujõulisuse eeldatavat taastamist mõistliku aja jooksul. Ümberkorraldamiskava peab olema tähtajaline ja tuginema realistlikele oletustele. Ümberkorraldamiskavas tuleb kirjeldada tingimusi, mille tõttu on ettevõte raskustesse sattunud, selleks et hinnata kavandatud meetmete asjakohasust. Peale selle peab kava võimaldama ettevõttel üle minna uuele struktuurile, mis pakub pikaajalise elujõulisuse väljavaateid ning aitab ettevõttel jalule tõusta. See tähendab, et ümberkorraldamiskava peab asetama ettevõtte olukorda, kus oleks võimalik kanda kõik kulud, kaasa arvatud mahakandmised ja rahastamiskulud, ning saavutada kapitalitasuvus, nii et see võimaldaks ettevõtte toimetulekut omal jõul.

| (67) | Komisjon tugineb meetme hindamisel Saksamaa esitatud teabele, nagu ümberkorraldamiskava ja ulatuslikud muudatused ümberkorraldamiskavas, mille Saksamaa koos täpse ajakavaga teatavate varade müümise kohta esitas komisjonile uurimismenetluse hilisemas etapis pärast kõnelusi komisjoniga. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon tugineb meetme hindamisel Saksamaa esitatud teabele, nagu ümberkorraldamiskava ja ulatuslikud muudatused ümberkorraldamiskavas, mille Saksamaa koos täpse ajakavaga teatavate varade müümise kohta esitas komisjonile uurimismenetluse hilisemas etapis pärast kõnelusi komisjoniga.

| (68) | Menetluse algatamise otsuses tekkis komisjonil kahtlus, kas Saksamaa esialgselt esitatud dokumente võib päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktide 32–51 tähenduses pidada nõuetekohaseks ümberkorraldamiskavaks. Peale selle oli komisjon seisukohal, et WestLB keeruline olukord on muu hulgas seotud panga omanike struktuuriga ja omanike erinevate huvidega. Seetõttu on komisjon seisukohal, et omanike vahetumine, mis peaks 2011. aasta lõpuks aset leidma avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse raames, on tekkinud probleemide lahendamisel ja panga positiivse majandusarengu kontekstis keskse tähtsusega. |
| --- | --- |

(68)

Menetluse algatamise otsuses tekkis komisjonil kahtlus, kas Saksamaa esialgselt esitatud dokumente võib päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktide 32–51 tähenduses pidada nõuetekohaseks ümberkorraldamiskavaks. Peale selle oli komisjon seisukohal, et WestLB keeruline olukord on muu hulgas seotud panga omanike struktuuriga ja omanike erinevate huvidega. Seetõttu on komisjon seisukohal, et omanike vahetumine, mis peaks 2011. aasta lõpuks aset leidma avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse raames, on tekkinud probleemide lahendamisel ja panga positiivse majandusarengu kontekstis keskse tähtsusega.

| (69) | WestLB ja ettevõtte omanikud on sellega juba algust teinud ning võtnud endale esialgu kohuseks esitada 31. detsembriks 2008 tõend omanike vahetumise põhjenduse kohta, nt eellepingu kujul. Saksamaa soovil pikendati tähtaega 31. märtsini 2009. 27. veebruaril 2009 esitatud vahearuandes (35) kirjeldas Saksamaa kuni 2009. aasta veebruari lõpuni tehtud edusamme. Eelistatud lahendusviis seisnes selles, et mõlema liidumaapanga, WestLB ja Landesbank Hessen-Thüringeni (Helaba) liitmise abil moodustatakse konsolideeritud regioonideülene grupp, nn Landesbank Mitte. Täiendava meetmena tehti ettepanek ettevõtte DekaBank Deutsche Girozentrale integreerimise kohta. Mõlemad võimalused osutusid eri põhjustel edutuks. Üheks põhjuseks olid WestLB omanike erinevad huvid. Hoiupangad ja Nordrhein-Westfaleni liidumaa järgivad mõnikord diametraalselt vastandlikke huvisid, mis tähendab, et komisjoni sellekohane seisukoht menetluse algatamise otsuses oli õige ja et omanike vahetumine panga pikaajalise elujõulisuse taastamiseks on ülimalt oluline. |
| --- | --- |

(69)

WestLB ja ettevõtte omanikud on sellega juba algust teinud ning võtnud endale esialgu kohuseks esitada 31. detsembriks 2008 tõend omanike vahetumise põhjenduse kohta, nt eellepingu kujul. Saksamaa soovil pikendati tähtaega 31. märtsini 2009. 27. veebruaril 2009 esitatud vahearuandes (35) kirjeldas Saksamaa kuni 2009. aasta veebruari lõpuni tehtud edusamme. Eelistatud lahendusviis seisnes selles, et mõlema liidumaapanga, WestLB ja Landesbank Hessen-Thüringeni (Helaba) liitmise abil moodustatakse konsolideeritud regioonideülene grupp, nn Landesbank Mitte. Täiendava meetmena tehti ettepanek ettevõtte DekaBank Deutsche Girozentrale integreerimise kohta. Mõlemad võimalused osutusid eri põhjustel edutuks. Üheks põhjuseks olid WestLB omanike erinevad huvid. Hoiupangad ja Nordrhein-Westfaleni liidumaa järgivad mõnikord diametraalselt vastandlikke huvisid, mis tähendab, et komisjoni sellekohane seisukoht menetluse algatamise otsuses oli õige ja et omanike vahetumine panga pikaajalise elujõulisuse taastamiseks on ülimalt oluline.

| (70) | Kuna WestLB erastamise esimene katse kukkus läbi, soovis komisjon saada piisavat kinnitust selle kohta, et pank suudab esitatud ümberkorraldamiskava abil uuesti elujõuliseks muutuda. |
| --- | --- |

(70)

Kuna WestLB erastamise esimene katse kukkus läbi, soovis komisjon saada piisavat kinnitust selle kohta, et pank suudab esitatud ümberkorraldamiskava abil uuesti elujõuliseks muutuda.

| (71) | Muudetud kava sisaldab lisaks üksikasjalikule teabele kavandatavate meetmete kohta ka mitmesuguseid olulisi meetmeid, näiteks bilansimahu ja riskiga kaalutud varade mahu vähendamist peaaegu 50 % võrra, panga tervikuna või osade kaupa müümist avatud pakkumismenetluse raames, peaaegu kõigi tütarettevõtete müümist, kaasa arvatud Westdeutsche ImmobilienBank, ning enamiku tegevuskohtade sulgemist. |
| --- | --- |

(71)

Muudetud kava sisaldab lisaks üksikasjalikule teabele kavandatavate meetmete kohta ka mitmesuguseid olulisi meetmeid, näiteks bilansimahu ja riskiga kaalutud varade mahu vähendamist peaaegu 50 % võrra, panga tervikuna või osade kaupa müümist avatud pakkumismenetluse raames, peaaegu kõigi tütarettevõtete müümist, kaasa arvatud Westdeutsche ImmobilienBank, ning enamiku tegevuskohtade sulgemist.

| (72) | Panga müümine peab olema lõpule viidud 31. detsembriks 2011. WestLB omanikud peavad hiljemalt 31. augustiks 2010 alustama avatud, läbipaistvat ja mittediskrimineerivat pakkumismenetlust ja hiljemalt 2011. aasta [juuniks–oktoobriks] sõlmima ostjaga ostu-müügilepingu, mis hakkab kehtima 1. jaanuaril 2012. Esmatähtis eesmärk on hääleõiguste täielik ülekandmine. Kuna ettearvamatud olukorrad võivad tekkida ka finantsturgudel ja kuna katsed muuta omanike struktuuri olid edutud, kiitis komisjon heaks alternatiivsed lahendused, nagu häälteenamuse ülekandmine. Kuigi liidumaapankade konsolideerimist Saksamaal ei ole seni edu saatnud, puuduvad komisjonil vastuväited pankade ümberkorraldamise kohta kõrgemal tasandil ja ümberkorraldamiskava elluviimiseks Saksamaa liidumaapankade sektori ümberkorraldamise laiemas kontekstis. Omanike vahetumise üle teostab järelevalvet ekspert, kelle WestLB nimetab ametisse komisjoni heakskiidul. |
| --- | --- |

(72)

Panga müümine peab olema lõpule viidud 31. detsembriks 2011. WestLB omanikud peavad hiljemalt 31. augustiks 2010 alustama avatud, läbipaistvat ja mittediskrimineerivat pakkumismenetlust ja hiljemalt 2011. aasta [juuniks–oktoobriks] sõlmima ostjaga ostu-müügilepingu, mis hakkab kehtima 1. jaanuaril 2012. Esmatähtis eesmärk on hääleõiguste täielik ülekandmine. Kuna ettearvamatud olukorrad võivad tekkida ka finantsturgudel ja kuna katsed muuta omanike struktuuri olid edutud, kiitis komisjon heaks alternatiivsed lahendused, nagu häälteenamuse ülekandmine. Kuigi liidumaapankade konsolideerimist Saksamaal ei ole seni edu saatnud, puuduvad komisjonil vastuväited pankade ümberkorraldamise kohta kõrgemal tasandil ja ümberkorraldamiskava elluviimiseks Saksamaa liidumaapankade sektori ümberkorraldamise laiemas kontekstis. Omanike vahetumise üle teostab järelevalvet ekspert, kelle WestLB nimetab ametisse komisjoni heakskiidul.

| (73) | Panga müümist lihtsustab ühelt poolt müügile eelnev tehingute lõpetamine ja nende sidumine kolme põhivaldkonnaga, mis pannakse pakkumismenetluse raames müüki nii eraldi kui ka tervikpaketina; teiselt poolt vähendatakse WestLB bilansi kogumahtu ja riskiga kaalutud varasid võrreldes 2007. aasta lõpu tasemega 2010. aasta märtsi lõpuks 25 % ja 2011. märtsi lõpuks 50 % võrra. |
| --- | --- |

(73)

Panga müümist lihtsustab ühelt poolt müügile eelnev tehingute lõpetamine ja nende sidumine kolme põhivaldkonnaga, mis pannakse pakkumismenetluse raames müüki nii eraldi kui ka tervikpaketina; teiselt poolt vähendatakse WestLB bilansi kogumahtu ja riskiga kaalutud varasid võrreldes 2007. aasta lõpu tasemega 2010. aasta märtsi lõpuks 25 % ja 2011. märtsi lõpuks 50 % võrra.

| (74) | Peale selle kinnitas uurimine, et WestLB on äritegevuse ümber korraldanud. WestLB loobus kahjumit tekitavatest tegevustest, nagu investeeringute haldamine ja omavahenditega kauplemine, mis põhjustasid kriisi, ning pöörab nüüd uuesti põhitähelepanu klientide algatatud tehingutele. WestLB muudetud ümberkorraldamiskavas on ette nähtud, et panga äritegevus keskendub uuesti NRW liidumaale ja Saksamaale, kusjuures pank loobub enam kui 20 tegevuskohast ja tütarettevõttest ning pöörab uuesti põhitähelepanu sellistele tegevusvaldkondadele nagu tehingutega seotud pangandus, liidud/VKEd ja kapitaliturg/ärikliendid/struktureeritud rahastamine. Riskantsetest valdkondadest loobumise abil ja stabiilsematesse valdkondadesse, nagu tehingutega seotud pangandus ning koostöö hoiupankade, eraklientide ja keskmise suurusega ettevõtetega, naasmise abil suurendatakse pikaajaliselt jätkusuutlike tehingute osakaalu WestLB kogu tegevuses ja antakse panus panga pikaajalise elujõulisuse taastamisse. Komisjon leiab, et muudetud ümberkorraldamiskavaga kaldub WestLB olulistes punktides kõrvale oma senisest ärimudelist. Seetõttu on ümberkorraldamiskava puhul tegu olulise muudatusega kavas, mis varem ei osutunud pikaajaliselt jätkusuutlikuks. |
| --- | --- |

(74)

Peale selle kinnitas uurimine, et WestLB on äritegevuse ümber korraldanud. WestLB loobus kahjumit tekitavatest tegevustest, nagu investeeringute haldamine ja omavahenditega kauplemine, mis põhjustasid kriisi, ning pöörab nüüd uuesti põhitähelepanu klientide algatatud tehingutele. WestLB muudetud ümberkorraldamiskavas on ette nähtud, et panga äritegevus keskendub uuesti NRW liidumaale ja Saksamaale, kusjuures pank loobub enam kui 20 tegevuskohast ja tütarettevõttest ning pöörab uuesti põhitähelepanu sellistele tegevusvaldkondadele nagu tehingutega seotud pangandus, liidud/VKEd ja kapitaliturg/ärikliendid/struktureeritud rahastamine. Riskantsetest valdkondadest loobumise abil ja stabiilsematesse valdkondadesse, nagu tehingutega seotud pangandus ning koostöö hoiupankade, eraklientide ja keskmise suurusega ettevõtetega, naasmise abil suurendatakse pikaajaliselt jätkusuutlike tehingute osakaalu WestLB kogu tegevuses ja antakse panus panga pikaajalise elujõulisuse taastamisse. Komisjon leiab, et muudetud ümberkorraldamiskavaga kaldub WestLB olulistes punktides kõrvale oma senisest ärimudelist. Seetõttu on ümberkorraldamiskava puhul tegu olulise muudatusega kavas, mis varem ei osutunud pikaajaliselt jätkusuutlikuks.

| (75) | Komisjon võtab teadmiseks ka kulude vähendamise meetmed, mis peavad olema ellu viidud 2010. aasta lõpuks. Peale selle on WestLB võtnud meetmeid oma riskijuhtimise parandamiseks ja on parandanud oluliselt oma riskiprofiili. Komisjon kontrollis ümberkorraldamiskava aluseks olevaid oletusi ja on seisukohal, et nende realistlikuks pidamine ei ole põhjendatud. Komisjon on seetõttu seisukohal, et muudetud ümberkorraldamiskavast ilmneb selgelt, et WestLB suudab oma pikaajalise elujõulisuse taastada. |
| --- | --- |

(75)

Komisjon võtab teadmiseks ka kulude vähendamise meetmed, mis peavad olema ellu viidud 2010. aasta lõpuks. Peale selle on WestLB võtnud meetmeid oma riskijuhtimise parandamiseks ja on parandanud oluliselt oma riskiprofiili. Komisjon kontrollis ümberkorraldamiskava aluseks olevaid oletusi ja on seisukohal, et nende realistlikuks pidamine ei ole põhjendatud. Komisjon on seetõttu seisukohal, et muudetud ümberkorraldamiskavast ilmneb selgelt, et WestLB suudab oma pikaajalise elujõulisuse taastada.

4.4.2.   Piirdumine minimaalselt vajaliku abiga

| (76) | Kahtlused minimaalselt vajaliku abiga piirdumise suhtes suudeti kõrvaldada. Nüüd on võimalik järeldada, et piirduti minimaalselt vajaliku abiga ja et anti oluline omapoolne panus. Tuleb tunnistada, et päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 44 nimetatud eesmärki anda 50protsendiline omapoolne panus tuleb WestLB ümberkorraldamise suhtes kohaldamise puhul kohandada praeguse kriisiga. |
| --- | --- |

(76)

Kahtlused minimaalselt vajaliku abiga piirdumise suhtes suudeti kõrvaldada. Nüüd on võimalik järeldada, et piirduti minimaalselt vajaliku abiga ja et anti oluline omapoolne panus. Tuleb tunnistada, et päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 44 nimetatud eesmärki anda 50protsendiline omapoolne panus tuleb WestLB ümberkorraldamise suhtes kohaldamise puhul kohandada praeguse kriisiga.

| (77) | Komisjon on seisukohal, et pank kannab varade ja tütarettevõtete müügi abil ise ümberkorraldamiskulud niivõrd, kuivõrd see on praeguses olukorras võimalik. Nimetatud müükidel on topeltmõju: ühelt poolt väheneb riskiga kaalutud varade maht, nii et vabaneb kapital ja suureneb kapitaliseerituse tase. Teiselt poolt kogutakse võõrandamise abil likviidsust, mida on võimalik kasutada ümberkorraldamise rahastamiseks ja likviidsusbaasi tugevdamiseks (36). Osa oodatavast kapitali sissevoolust on juba realiseeritud, ülejäänud osa laekub lähitulevikus. Ent isegi juhul, kui komisjon ei võta arvesse oodatavat kapitali sissevoolu, mida saab realiseerida alles 2011. aastal, ning lähtub ettevaatuse mõttes võimalusest, et igast müügist ei pruugi laekuda oodatud tulu, jõudis komisjon järeldusele, et panga omapoolset panust võib pidada märkimisväärseks. |
| --- | --- |

(77)

Komisjon on seisukohal, et pank kannab varade ja tütarettevõtete müügi abil ise ümberkorraldamiskulud niivõrd, kuivõrd see on praeguses olukorras võimalik. Nimetatud müükidel on topeltmõju: ühelt poolt väheneb riskiga kaalutud varade maht, nii et vabaneb kapital ja suureneb kapitaliseerituse tase. Teiselt poolt kogutakse võõrandamise abil likviidsust, mida on võimalik kasutada ümberkorraldamise rahastamiseks ja likviidsusbaasi tugevdamiseks (36). Osa oodatavast kapitali sissevoolust on juba realiseeritud, ülejäänud osa laekub lähitulevikus. Ent isegi juhul, kui komisjon ei võta arvesse oodatavat kapitali sissevoolu, mida saab realiseerida alles 2011. aastal, ning lähtub ettevaatuse mõttes võimalusest, et igast müügist ei pruugi laekuda oodatud tulu, jõudis komisjon järeldusele, et panga omapoolset panust võib pidada märkimisväärseks.

| (78) | Vaatamata omapoolse panuse eesmärgi kohandamisele nõuab komisjon jätkuvalt osanike võimalikult suurt osalust (st koormuse jagamist). See tähendab, et panga ümberkorraldamises peavad osalema ka hübriidkapitali investorid. Komisjon on seisukohal, et riigiabi andmise korral on reservkapitali vabastamine, selleks et maksta hübriidkapitaliga seotud intresse ja vältida osalust kahjumis, problemaatiline kahel põhjusel. Esiteks ei tohi riigiabi sellisel juhul piirduda minimaalselt vajalikuga. Riigiabi puhul minimaalselt vajalikuga piirdumise põhimõte on abipoliitika üldine põhimõte. Reservide vabastamine hübriidkapitaliga seotud intresside maksmiseks kujutab endast otsest omakapitali väljavõtmist, mille tõttu suureneb rekapitaliseerimiseks vajalik summa ja seega ka abisumma. Teiseks rikub see koormuse jagamise põhimõtet ja suurendab moraalset riski. Kui makstakse hübriidkapitaliga seotud intresse, ehkki juriidiliselt selleks kohustatud ei olda, siis kaitseb see hübriidkapitali omanikke kahjumiga seotud tagajärgede eest; samas ei puutu nad täies mahus kokku riskidega, mida võeti olemuselt riskantsetesse ja riski tõttu parema hüvitisega instrumentidesse investeerides. Peale selle osalevad hübriidkapitaliinstrumendid kahjumis. Komisjon nõuab seetõttu, et selliste instrumentidega seotud intresside maksmine keelatakse kahjumi korral kuni WestLB müümiseni ja et instrumendid osalevad kahjumis, kui pank ilma reservkapitali vabastamata kannaks kahjumit. See kehtib eelkõige WestLB kohta, sest pank tuleb müüa ja investorite usaldus praeguste omanike vastu ei ole kõige suurem (37). |
| --- | --- |

(78)

Vaatamata omapoolse panuse eesmärgi kohandamisele nõuab komisjon jätkuvalt osanike võimalikult suurt osalust (st koormuse jagamist). See tähendab, et panga ümberkorraldamises peavad osalema ka hübriidkapitali investorid. Komisjon on seisukohal, et riigiabi andmise korral on reservkapitali vabastamine, selleks et maksta hübriidkapitaliga seotud intresse ja vältida osalust kahjumis, problemaatiline kahel põhjusel. Esiteks ei tohi riigiabi sellisel juhul piirduda minimaalselt vajalikuga. Riigiabi puhul minimaalselt vajalikuga piirdumise põhimõte on abipoliitika üldine põhimõte. Reservide vabastamine hübriidkapitaliga seotud intresside maksmiseks kujutab endast otsest omakapitali väljavõtmist, mille tõttu suureneb rekapitaliseerimiseks vajalik summa ja seega ka abisumma. Teiseks rikub see koormuse jagamise põhimõtet ja suurendab moraalset riski. Kui makstakse hübriidkapitaliga seotud intresse, ehkki juriidiliselt selleks kohustatud ei olda, siis kaitseb see hübriidkapitali omanikke kahjumiga seotud tagajärgede eest; samas ei puutu nad täies mahus kokku riskidega, mida võeti olemuselt riskantsetesse ja riski tõttu parema hüvitisega instrumentidesse investeerides. Peale selle osalevad hübriidkapitaliinstrumendid kahjumis. Komisjon nõuab seetõttu, et selliste instrumentidega seotud intresside maksmine keelatakse kahjumi korral kuni WestLB müümiseni ja et instrumendid osalevad kahjumis, kui pank ilma reservkapitali vabastamata kannaks kahjumit. See kehtib eelkõige WestLB kohta, sest pank tuleb müüa ja investorite usaldus praeguste omanike vastu ei ole kõige suurem (37).

| (79) | Komisjon on seetõttu seisukohal, et isegi kui tõenäoliselt ei saavutata 50 % eesmärki, annab WestLB ümberkorraldamisse võimalikult suure omapoolse panuse. |
| --- | --- |

(79)

Komisjon on seetõttu seisukohal, et isegi kui tõenäoliselt ei saavutata 50 % eesmärki, annab WestLB ümberkorraldamisse võimalikult suure omapoolse panuse.

4.4.3.   Liigsete konkurentsimoonutuste vältimine

| (80) | Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktide 35–39 kohaselt tuleb võtta meetmeid, selleks et leevendada nii palju kui võimalik abi võimalikku kahjulikku mõju konkurentsile. Niisuguse heakskiitmisega seotud eelduse tulemuseks on see, et ettevõte piirdub tegutsemisega asjakohastel turgudel või vähendab tegutsemist seeläbi, et loobub tootmisvõimsusest või tütarettevõtetest või vähendab tegevusvaldkondi. Piiramine või vähendamine peaks olema proportsionaalne abist tulenevate moonutustega. |
| --- | --- |

(80)

Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktide 35–39 kohaselt tuleb võtta meetmeid, selleks et leevendada nii palju kui võimalik abi võimalikku kahjulikku mõju konkurentsile. Niisuguse heakskiitmisega seotud eelduse tulemuseks on see, et ettevõte piirdub tegutsemisega asjakohastel turgudel või vähendab tegutsemist seeläbi, et loobub tootmisvõimsusest või tütarettevõtetest või vähendab tegevusvaldkondi. Piiramine või vähendamine peaks olema proportsionaalne abist tulenevate moonutustega.

| (81) | Komisjon jõudis pärast uurimist järeldusele, et on võetud tarvitusele piisavad meetmed, leevendamaks nii palju kui võimalik abi võimalikku kahjulikku mõju konkurentsile. |
| --- | --- |

(81)

Komisjon jõudis pärast uurimist järeldusele, et on võetud tarvitusele piisavad meetmed, leevendamaks nii palju kui võimalik abi võimalikku kahjulikku mõju konkurentsile.

| (82) | Komisjon märgib, et WestLB loobub investeeringute haldamise valdkonnast ning tegevusmaht kahes kõige tulusamas ärivaldkonnas – struktureeritud rahastamine ja kapitaliturul tegutsemine – väheneb olulisel määral. |
| --- | --- |

(82)

Komisjon märgib, et WestLB loobub investeeringute haldamise valdkonnast ning tegevusmaht kahes kõige tulusamas ärivaldkonnas – struktureeritud rahastamine ja kapitaliturul tegutsemine – väheneb olulisel määral.

| (83) | Komisjon on seisukohal, et investeeringute haldamise valdkonnast loobumine ja kogu kärbete mahu vähendamine peaaegu poole võrra on elujõulisuse taastamiseks vajalikud. Selliseid meetmeid ei saa päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 40 kohaselt pidada konkurentsimoonutusi piiravateks meetmeteks. Investeeringute valdkonnast loobumist ei saa küll pidada konkurentsimoonutusi leevendavaks meetmeks, kuid see mõjutab siiski panga suurust ja tegevusmahtu. |
| --- | --- |

(83)

Komisjon on seisukohal, et investeeringute haldamise valdkonnast loobumine ja kogu kärbete mahu vähendamine peaaegu poole võrra on elujõulisuse taastamiseks vajalikud. Selliseid meetmeid ei saa päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 40 kohaselt pidada konkurentsimoonutusi piiravateks meetmeteks. Investeeringute valdkonnast loobumist ei saa küll pidada konkurentsimoonutusi leevendavaks meetmeks, kuid see mõjutab siiski panga suurust ja tegevusmahtu.

| (84) | WestLB vähendab bilansi kogumahtu 2010. aasta märtsi lõpuks 25 % ja 2011. aasta märtsi lõpuks 50 % võrra. Samas vähendatakse riskiga kaalutud varade mahtu 2010. aasta märtsi lõpuks 25 % ja 2011. aasta märtsi lõpuks 50 % võrra. |
| --- | --- |

(84)

WestLB vähendab bilansi kogumahtu 2010. aasta märtsi lõpuks 25 % ja 2011. aasta märtsi lõpuks 50 % võrra. Samas vähendatakse riskiga kaalutud varade mahtu 2010. aasta märtsi lõpuks 25 % ja 2011. aasta märtsi lõpuks 50 % võrra.

| (85) | Komisjon on seisukohal, et tegevuskohtade võrgustiku vähendamine kuuele filiaalile Saksamaal ja seitsmele välisfiliaalile, loobumine omavahenditega kauplemise valdkonnast ja klientide algatatud tehingute piiramine kujutavad endast piisavaid meetmeid konkurentsimoonutuste leevendamiseks. |
| --- | --- |

(85)

Komisjon on seisukohal, et tegevuskohtade võrgustiku vähendamine kuuele filiaalile Saksamaal ja seitsmele välisfiliaalile, loobumine omavahenditega kauplemise valdkonnast ja klientide algatatud tehingute piiramine kujutavad endast piisavaid meetmeid konkurentsimoonutuste leevendamiseks.

| (86) | Ümberkorraldamiskavas on ette nähtud ka kulude vähendamise ja kärpimise meetmed. Müüakse peaaegu kõik osalused tütarettevõtetes. Müük toimub kahes osas. Esimene osalus, mis hõlmab 16 tütarettevõtet, müüakse 2010. aasta (38) [veebruari–mai] lõpuks; teine osalus, mis koosneb kolmest tütarettevõttest, müüakse 2011. aasta [veebruari–mai] lõpuks. |
| --- | --- |

(86)

Ümberkorraldamiskavas on ette nähtud ka kulude vähendamise ja kärpimise meetmed. Müüakse peaaegu kõik osalused tütarettevõtetes. Müük toimub kahes osas. Esimene osalus, mis hõlmab 16 tütarettevõtet, müüakse 2010. aasta (38) [veebruari–mai] lõpuks; teine osalus, mis koosneb kolmest tütarettevõttest, müüakse 2011. aasta [veebruari–mai] lõpuks.

| (87) | Peale selle piiratakse seoses uute tehingute ja bilansimahuga (riskiga kaalutud varad) majandustegevust WestLB põhivaldkondades, nagu struktureeritud rahastamine, ärikliendid ja kapitaliturg. |
| --- | --- |

(87)

Peale selle piiratakse seoses uute tehingute ja bilansimahuga (riskiga kaalutud varad) majandustegevust WestLB põhivaldkondades, nagu struktureeritud rahastamine, ärikliendid ja kapitaliturg.

| (88) | Kokkuvõttes on tasakaalustusmeetmed proportsionaalsed abist tulenevate konkurentsimoonutustega WestLB kasuks ja vähendavad seda mõju nii palju kui võimalik. |
| --- | --- |

(88)

Kokkuvõttes on tasakaalustusmeetmed proportsionaalsed abist tulenevate konkurentsimoonutustega WestLB kasuks ja vähendavad seda mõju nii palju kui võimalik.

5.   JÄRELDUSED

| (89) | Meetme puhul on tegemist ümberkorraldamisabiga, mida võib EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b kohaselt pidada ühisturuga kokkusobivaks, kui on täidetud sellele esitatud tingimused, |
| --- | --- |

(89)

Meetme puhul on tegemist ümberkorraldamisabiga, mida võib EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b kohaselt pidada ühisturuga kokkusobivaks, kui on täidetud sellele esitatud tingimused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Abi, mida Saksamaa soovib anda ettevõttele WestLB AG (edaspidi „WestLB”) 5 miljardi euro suuruse tagatisena, on ühisturuga kokkusobiv vastavalt artiklis 2 ja lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

1.   WestLB ümberkorraldamiskava, mille Saksamaa esitas 8. augustil 2008 ja mida viimati muudeti vastavalt Saksamaa 30. aprilli 2009. aasta teatisele, tuleb ellu viia tervikuna lisas sätestatud tingimuste ja esitatud ajakava kohaselt.

2.   Komisjon võib, kui see näiteks praeguse finantskriisi jätkumise korral on asjakohane, Saksamaa piisavalt põhjendatud taotluse alusel:

| a) | pikendada lisas kindlaksmääratud tähtaegu või |
| --- | --- |

a)

pikendada lisas kindlaksmääratud tähtaegu või

| b) | erakorraliste asjaolude tõttu loobuda ühest või mitmest lisas sätestatud tingimusest, neid muuta või asendada. |
| --- | --- |

b)

erakorraliste asjaolude tõttu loobuda ühest või mitmest lisas sätestatud tingimusest, neid muuta või asendada.

Kui Saksamaa palub tähtaja pikendamist, tuleb piisavalt põhjendatud taotlus esitada komisjonile hiljemalt kaks kuud enne nimetatud tähtaja lõppemist.

Artikkel 3

Kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist peab Saksamaa teavitama komisjoni meetmetest, mida otsuse täitmiseks on võetud.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Saksamaal palutakse saata käesoleva otsuse koopia viivitamata edasi abisaajale.

Brüssel, 12. mai 2009

Komisjoni nimel

Komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 322, 17.12.2008, lk 16.

1

(2)  ELT C 189, 26.7.2008, lk 3.

2

(3)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

3

(4)  Vt joonealune märkus 1.

4

(5)  Rahastamiskohustusega anti krediidiasutustele õigused nende omanike suhtes; tagatise andja vastutuse puhul anti aga krediidiasutuste võlausaldajatele õigused omanike suhtes. 17. juuli 2001. aasta kokkuleppe kohaselt liigitati üleminekuperioodil (19. juuli 2001 – 18. juuli 2005) omandatud õiguste reguleerimise – nn seniste õiguste kaitse – raames kõik uued kohustused, kui need ei kaota kehtivust pärast 31. detsembrit 2015, veel tagatise andja vastutuse alla. Vt üksikasju riigiabi juhtumi E 10/2000 kohta (EÜT C 146, 19.6.2002, lk 6, ja EÜT C 150, 22.6.2002, lk 7).

5

(6)  ELT C 4, 9.1.2008, lk 1. Vt http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/doc/NN-19-2006-WLWL-en-18.7.2007.pdf

6

(7)  Vt 8. veebruari 2008. aasta pressiteade aadressil http://www.westlb.de/cms/sitecontent/westlb/ui/en/news/newscontainer/news_2008/S_P.standard.gid-N2FkNDZmMzU4OWFmYTIyMWM3N2Q2N2Q0YmU1NmI0OGU_.html

7

(8)  Ehkki seda meedet võiks käsitleda langenud väärtusega vara toetamisena (komisjoni teatise langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris tähenduses, ELT C 72, 26.3.2009, lk 1), erineb see aga toetusmeetmest ennekõike seetõttu, et portfelli üleandmisel ettevõttele Phoenix Light tasusid tehingukulude eest kõik WestLB omanikud vastavalt oma osaluse suurusele. Meetme mõju on võrreldav kapitalisüstiga aktsionäridelt. Isegi kui vastab tõele, et WestLB omanike puhul on tegu NRW liidumaa ja riiklike institutsioonidega, siis tegutsesid nad siiski panga omanike, mitte aga sõltumatutest kolmandatest osapooltest omanikena. Peale selle toimus tehing 2008. aasta märtsis. Komisjoni teatis langenud väärtusega varade käsitlemise kohta võeti vastu alles 2009. aasta veebruaris ja seega nimetatud teatist ei kohaldata.

8

Phoenix Light

WestLB

WestLB

(9)  Konfidentsiaalsed andmed.

9

(10)  23 miljardi euro suurune portfell väärtpaberi liikide järgi: [...] mld eurot: Ameerika ja Euroopa lühiajalise tagatisega võlaväärtpaberid, [...] mld eurot: kinnisvara tagatisega kommertslaenud, [...] mld eurot: kinnisvara tagatisega eluasemelaenud, [...] mld eurot: muud varad. S&P hindas 31. detsembril 2007. aastal 80 % väärtpabereid reitinguga AAA.

10

(11)  Hoiupangaliitudele anti teatavad õigused 2004. aasta keskel, kui nad omandasid suure osaluse.

11

(12)  Kui müük on võimalik arvestuslikust väärtusest suurema hinnaga; vastasel juhul toimub müük 2010. aasta lõpuks.

12

(13)  Kui tütarettevõte on identne ühe välismaal asuva tegevuskohaga seitsmest, mida on võimalik säilitada, siis müüakse see WestLB müügi raames 2011. aasta lõpuks.

13

WestLB

(14)  Säilitada on võimalik järgmised kodumaised tegevuskohad: Düsseldorf, Berliin, Frankfurt, Hamburg, München ja Stuttgart.

14

(15)  Selleks et julgustada omanikke müügiprotsessi kiirendama, tohib uus omanik säilitada WestLB kolm täiendavat tegevuskohta, kui müük toimub 2010. aasta lõpuks.

15

WestLB

(16)  Säilitada on võimalik järgmised tegevuskohad: London, New York, Hongkong, Moskva, Sydney, Istanbul ja São Paulo.

16

(17)  Tuletisinstrumentide turuväärtust ei arvestata.

17

(18)  Lisaks on lubatud klientide algatatud tehingud ja tavapärane kauplemistegevus bilansimahu haldamiseks.

18

(19)  Komisjoni 20. mai 1998. aasta otsus juhtumi 1454/98 kohta (EÜT L 221, 8.8.1998, lk 28).

19

(20)  Komisjoni 27. juuni 2007. aasta otsus juhtumi C 50/06 kohta (ELT L 83, 26.3.2008, lk 7).

20

(21)  Komisjoni 18. veebruari 2004. aasta otsus juhtumi C 327/04 kohta (ELT L 116, 4.5.2005, lk 1).

21

(22)  Komisjoni 21. oktoobri 2008. aasta otsus juhtumi C 50/10 kohta (seni avaldamata).

22

(23)  Komisjoni 4. juuni 2008. aasta otsus juhtumi C 9/2008 kohta, Sachsen LB (ELTs seni avaldamata): http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/doc/C-9-2008-WLWL-en-4.6.2008.pdf.

23

Sachsen LB

(24)  Komisjoni 18. veebruari 2004. aasta otsus juhtumi C 28/02 kohta (ELT L 116, 14.5.2005, lk 1, punkt 140).

24

(25)  Komisjoni teatis langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (ELT C 72, 26.3.2009, lk 1).

25

(26)  Vt komisjoni 21. oktoobri 2008. aasta otsus juhtumi C 50/10 kohta (seni avaldamata).

26

(27)  ELT C 155, 20.6.2008, lk 10.

27

(28)  ELT C 72, 26.3.2009, lk 1.

28

(29)  Vt komisjoni teatis langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris, IV lisa II jaotis (ELT C 72, 26.3.2009, lk 1). Kui hüvitis ei vasta langenud väärtusega varade teatise andmetele, tuleks läbi viia panga ulatuslik ümberkorraldamine (vrd teatise punkt 41); WestLB puhul viiakse selline ümberkorraldamine läbi. Hüvitist ei ole seetõttu vaja kohandada.

29

(30)  Komisjoni teatis „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras” (ELT C 270, 25.10.2008, lk 8); komisjoni teatis „Finantsasutuste rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu” (ELT C 10, 15.1.2009, lk 2); komisjoni teatis langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (ELT C 72, 26.3.2009, lk 1).

30

(31)  Komisjoni 12. detsembri 2008. aasta otsus juhtumi N 625/08 kohta, Saksamaa finantsasutuste päästmise kava.

31

(32)  Komisjoni teatis „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras” (ELT C 270, 25.10.2008, lk 8, punktid 10, 31 ja 42); komisjoni teatis „Finantsasutuste rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu” (ELT C 10, 15.1.2009, lk 2, punkt 44); komisjoni teatis langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (ELT C 72, 26.3.2009, lk 1, punktid 17 ja 58 jj).

32

(33)  Vt täpsemalt komisjoni teatist „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras” (ELT C 270, 25.10.2008, lk 8, punkt 42).

33

(34)  Vt komisjoni teatise langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris punkti 52 ja komisjoni teatise „Finantsasutuste rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu” punkti 44.

34

(35)  Vt 2. lisa (Saksamaa Liitvabariigi teatis Euroopa Komisjonile: vahearuanne konsolideerimisalaste läbirääkimiste edusammude üle).

35

(36)  See sõltub varade arvestuslikust väärtusest ja võlakirjade maksetähtpäevast. Need argumendid on esitatud juba komisjoni varasemates otsustes; vrd komisjoni 20. detsembri 2006. aasta otsus juhtumi C 44/05 kohta, Huta Stalowa Wola (ELT L 112, 30.4.2007, lk 67, punkt 71); komisjoni 10. juuli 2007. aasta otsus juhtumi 20/06 kohta, Novoles Straža (ELT L 29, 2.2.2008, lk 7); komisjoni 12. septembri 2007. aasta otsus juhtumi C 54/06 kohta, Bison Bial (ELT L 46, 21.2.2008, lk 41); komisjoni 4. juuni 2008. aasta otsus juhtumi C 9/08 kohta, Sachsen LB (seni avaldamata) ja komisjoni 21. oktoobri 2008. aasta otsus juhtumi C 10/08 kohta (seni avaldamata).

36

Huta Stalowa Wola

Novoles Straža

Bison Bial

Sachsen LB

(37)  Juhul kui riik eraldab hübriidkapitali päästmise eesmärgil, võib seda vaadelda ka teistsugusest seisukohast lähtudes.

37

(38)  Juhul kui müük on võimalik arvestuslikust väärtusest suurema hinnaga; vastasel juhul võib müük toimuda kuni 2010. aasta [...-ni].

38

---

LISA

ARTIKLI 2 LÕIKE 1 KOHTA

1.1.   Kõik meetmed, eriti muu abi, mis on vajalik ümberkorraldamiskava rakendamiseks, on kooskõlas komisjoni teatiste ja varasemate otsustega, kusjuures piisavalt võetakse arvesse WestLB juhtumi eripärasid. Meetmete puhul ei hoita neist kõrvale ega muudeta neid kehtetuks. See kehtib eelkõige WestLB finantsturu stabiliseerimise erifondi meetmete suhtes ja meetmete suhtes, mille eesmärk on tagada WestLB refinantseerimine, ümberkorraldamiskava muutmise puhul, juhul kui omanike tehingute sõlmimisele suunatud instrumentidest lahutatakse bilansikirjed. Komisjoni teavitatakse üksikasjalikult igast riigiabist WestLB kasuks enne selle rakendamist.

2.1.   WestLB omanikud, Westfälisch-Lippischer Sparkassen- und Giroverband, Rheinischer Sparkassen- und Giroverband ning – otseselt ja kaudselt panga NRW. BANK kaudu – Nordrhein-Westfaleni liidumaa, Reinimaa regionaalnõukogu ja Westfalen-Lippe regionaalnõukogu, müüvad WestLB tervikuna või osade kaupa vastavalt järgmistele tingimustele 31. detsembriks 2011.

2.2.   WestLB omanikud algatavad pakkumismenetluse vastavalt punktidele 6.1–6.7 hiljemalt 31. augustiks 2010 ning sõlmivad hiljemalt 31. augustiks 2011 ostjaga ostu-müügilepingu, mille kohaselt müük jõustub hiljemalt 31. detsembriks 2011. Põhjendatud juhtudel võib komisjon nõustuda konkursita müügiga või liidumaapankade konsolideerimisega enne või pärast pakkumismenetluse läbiviimist.

3.1.   Lähtudes WestLB kontrollitud bilansimahust 31. detsembril 2007 (287 mld eurot), vähendatakse bilansi kogumahtu 31. märtsiks 2010 kokku 25 % ja 31. märtsiks 2011 kokku 50 % võrra, mille puhul ei võeta arvesse tuletisinstrumentide turuväärtust ([20–60]) mld eurot 31. detsembril 2007). [200–280] miljardi euro suurust kohandatud bilansimahtu vähendatakse 31. märtsiks 2010 [150–250] miljardi euroni (ilma tuletisinstrumentide turuväärtuseta) ja 31. märtsiks 2011 maksimaalselt [80–180] miljardi euroni (ilma tuletisinstrumentide turuväärtuseta).

3.2.   Lähtudes WestLB riskiga kaalutud varade kontrollitud summast 31. detsembri 2007. aasta seisuga (104 mld eurot), vähendatakse riskiga kaalutud varade summat 31. märtsiks 2010 kokku 25 % ja 31. märtsiks 2011 kokku 50 % võrra. Riskiga kaalutud varasid vähendatakse järelikult 31. märtsiks 2010 maksimaalselt 78 miljardi euroni ja 31. märtsiks 2011 maksimaalselt 52 miljardi euroni. Seejuures pööravad komisjon ja ekspert (usaldusisik) tähelepanu sellele, kui riskiga kaalutud varadega seotud tehinguid mõjutavad ootamatult tugevalt WestLB ja selle omanike kontrollile allumatud välistegurid (nt reiting, vahetuskursid).

3.3.   Punktides 3.1 ja 3.2 kirjeldatud bilansimahu ja riskiga kaalutud varade vähendamine põhineb eeldusel, et müügiportfell lahutatakse täielikult panga bilansist. Kui see peaks osutuma teostamatuks, vähendatakse tasakaalustamiseks teiste valdkondade varasid ja riskiga kaalutud varasid võrreldavas mahus.

4.1.   WestLB põhitegevusvaldkonnad eraldatakse ja seotakse hiljemalt 30. oktoobriks 2009 järgmiste tegutsevate ja majanduslikult läbipaistvalt segmenteeritud valdkondadega:

| a) | tehingutega seotud pangandus; |
| --- | --- |

a)

tehingutega seotud pangandus;

| b) | liidud/VKEd; |
| --- | --- |

b)

liidud/VKEd;

| c) | ärikliendid/kapitaliturg/struktureeritud rahastamine. |
| --- | --- |

c)

ärikliendid/kapitaliturg/struktureeritud rahastamine.

4.2.   Punktis 4.1 nimetatud valdkonnad müüakse hiljemalt 31. detsembriks 2011 kas koos või eraldi.

4.3.   Kuni müügini ei ole üheski punktis 4.1 nimetatud valdkonnas lubatud tegevusmahtu suurendada ostmise või teiste ettevõtetega koondumise abil (mitte mingit välist kasvu).

4.4.   Liitude/VKEde valdkonda liigitakse finantstoodete müük hoiupankadele, kes pakuvad liitude liikmetele teenuseid kapitalituru, äriklientide ja struktureeritud rahastamise ning tehingutega seotud panganduse valdkonnas. [...] ei ole kõnealuse valdkonna osa, vaid selle müüb WestLB eraldiseisvana hiljemalt 31. [(veebruariks–maiks)] 2010.

4.5.   Kapitaliturgudel tegutsemist piiratakse kapitalituru/äriklientide/struktureeritud rahastamise valdkonnas kuni müügini järgmiselt:

| a) | kapitalituru valdkonnas olemasolev tegevusmaht ei tohi 2009. aasta bilansimahus 31. detsembriks 2009 ületada [70–100] miljardi euro suurust summat, 2010. aasta bilansimahus 31. detsembriks 2010 ületada [60–90] miljardi euro suurust summat ja 2011. aasta bilansimahus 31. detsembriks 2011 ületada [50–80] miljardi euro suurust summat; |
| --- | --- |

a)

kapitalituru valdkonnas olemasolev tegevusmaht ei tohi 2009. aasta bilansimahus 31. detsembriks 2009 ületada [70–100] miljardi euro suurust summat, 2010. aasta bilansimahus 31. detsembriks 2010 ületada [60–90] miljardi euro suurust summat ja 2011. aasta bilansimahus 31. detsembriks 2011 ületada [50–80] miljardi euro suurust summat;

| b) | kapitaliturgudel tegutsemisega seotud riskiga kaalutud vara ei tohi 31. detsembriks 2009 ületada [10–25] miljardi euro suurust summat, 31. detsembriks 2010 [5–25] miljardi euro suurust summat ja 31. detsembriks 2011 [5–25] miljardi euro suurust summat; |
| --- | --- |

b)

kapitaliturgudel tegutsemisega seotud riskiga kaalutud vara ei tohi 31. detsembriks 2009 ületada [10–25] miljardi euro suurust summat, 31. detsembriks 2010 [5–25] miljardi euro suurust summat ja 31. detsembriks 2011 [5–25] miljardi euro suurust summat;

| c) | WestLB lõpetab omavahenditega kauplemise. See hõlmab relatiivse väärtusega kauplemise tehinguid ja arbitraažtehinguid. Jätkuvalt on lubatud klientide algatatud tehingud ja tavapärane bilansimahu haldamine; |
| --- | --- |

c)

WestLB lõpetab omavahenditega kauplemise. See hõlmab relatiivse väärtusega kauplemise tehinguid ja arbitraažtehinguid. Jätkuvalt on lubatud klientide algatatud tehingud ja tavapärane bilansimahu haldamine;

| d) | kapitaliturgudel kauplemistegevuse elluviimisel piirdutakse Düsseldorfi, New Yorgi, Hongkongi ja Londoni tegevuskohtadega. |
| --- | --- |

d)

kapitaliturgudel kauplemistegevuse elluviimisel piirdutakse Düsseldorfi, New Yorgi, Hongkongi ja Londoni tegevuskohtadega.

4.6.   Tegutsemist äriklientide ja struktureeritud rahastamise vallas piiratakse kapitalituru/äriklientid/struktureeritud rahastamise valdkonnas kuni müügini järgmiselt:

| a) | äriklientide/struktureeritud rahastamise valdkonnas ei tohi uued tehingud 2009. aasta bilansimahus 31. detsembriks 2009 ületada [20–40] miljardi euro suurust summat, 2010. aasta bilansimahus 31. detsembriks 2010 [15–35] miljardi euro suurust summat ja 2011. aasta bilansimahus 31. detsembriks 2011 [10–30] miljardi euro suurust summat; |
| --- | --- |

a)

äriklientide/struktureeritud rahastamise valdkonnas ei tohi uued tehingud 2009. aasta bilansimahus 31. detsembriks 2009 ületada [20–40] miljardi euro suurust summat, 2010. aasta bilansimahus 31. detsembriks 2010 [15–35] miljardi euro suurust summat ja 2011. aasta bilansimahus 31. detsembriks 2011 [10–30] miljardi euro suurust summat;

| b) | äriklientide/struktureeritud rahastamise valdkonnas tegutsemisega seotud riskiga kaalutud vara ei tohi 31. detsembriks 2009 ületada [30–60] miljardi euro suurust summat, 31. detsembriks 2010 [20–50] miljardi euro suurust summat ja 31. detsembriks 2011 [20–50] miljardi euro suurust summat; |
| --- | --- |

b)

äriklientide/struktureeritud rahastamise valdkonnas tegutsemisega seotud riskiga kaalutud vara ei tohi 31. detsembriks 2009 ületada [30–60] miljardi euro suurust summat, 31. detsembriks 2010 [20–50] miljardi euro suurust summat ja 31. detsembriks 2011 [20–50] miljardi euro suurust summat;

| c) | järgmised tegevuskohad suletakse võimalikult kiiresti, hiljemalt 2010 [...-ks]:






  — | Münster; |
| --- | --- | --- |

c)

järgmised tegevuskohad suletakse võimalikult kiiresti, hiljemalt 2010 [...-ks]:

—

Münster;

| — | Bielefeld; |
| --- | --- |

—

Bielefeld;

| — | Köln; |
| --- | --- |

—

Köln;

| — | Dortmund; |
| --- | --- |

—

Dortmund;

| — | Mainz; |
| --- | --- |

—

Mainz;

| d) | järgmised tütarettevõtete, filiaalide ja esindustena loodud tegevuskohad suletakse võimalikult kiiresti, hiljemalt 2010 [...-ks]:






  — | Toronto; |
| --- | --- | --- |

d)

järgmised tütarettevõtete, filiaalide ja esindustena loodud tegevuskohad suletakse võimalikult kiiresti, hiljemalt 2010 [...-ks]:

—

Toronto;

| — | Houston; |
| --- | --- |

—

Houston;

| — | México; |
| --- | --- |

—

México;

| — | Madrid; |
| --- | --- |

—

Madrid;

| — | Milano; |
| --- | --- |

—

Milano;

| — | Pariis; |
| --- | --- |

—

Pariis;

| — | Kiiev; |
| --- | --- |

—

Kiiev;

| — | Dubai; |
| --- | --- |

—

Dubai;

| — | Johannesburg; |
| --- | --- |

—

Johannesburg;

| — | Praha; |
| --- | --- |

—

Praha;

| — | Shanghai; |
| --- | --- |

—

Shanghai;

| — | Singapur; |
| --- | --- |

—

Singapur;

| — | Tokio, |
| --- | --- |

—

Tokio,

| — | Mumbai; |
| --- | --- |

—

Mumbai;

| — | Sõul; |
| --- | --- |

—

Sõul;

| — | Peking; |
| --- | --- |

—

Peking;

| e) | kui WestLB müüakse enne 31. detsembrit 2010 tervikuna või osade kaupa, tohib ostja säilitada kolm täiendavat tegevuskohta; |
| --- | --- |

e)

kui WestLB müüakse enne 31. detsembrit 2010 tervikuna või osade kaupa, tohib ostja säilitada kolm täiendavat tegevuskohta;

| f) | portfellitehingud, mis ei ole lõpetatud punkti 4.6 alapunktides c ja d loetletud tegevuskohtade sulgemise ajaks, kantakse üle või sõlmitakse mõnes muus vormis; |
| --- | --- |

f)

portfellitehingud, mis ei ole lõpetatud punkti 4.6 alapunktides c ja d loetletud tegevuskohtade sulgemise ajaks, kantakse üle või sõlmitakse mõnes muus vormis;

| g) | jätkuvalt on võimalik säilitada järgmised tegevuskohad:






  — | London; |
| --- | --- | --- |

g)

jätkuvalt on võimalik säilitada järgmised tegevuskohad:

—

London;

| — | New York; |
| --- | --- |

—

New York;

| — | Hongkong; |
| --- | --- |

—

Hongkong;

| — | Moskva; |
| --- | --- |

—

Moskva;

| — | Sydney; |
| --- | --- |

—

Sydney;

| — | Istanbul; |
| --- | --- |

—

Istanbul;

| — | São Paulo; |
| --- | --- |

—

São Paulo;

| — | Düsseldorf; |
| --- | --- |

—

Düsseldorf;

| — | Berliin; |
| --- | --- |

—

Berliin;

| — | Frankfurt Maini ääres; |
| --- | --- |

—

Frankfurt Maini ääres;

| — | Hamburg; |
| --- | --- |

—

Hamburg;

| — | München; |
| --- | --- |

—

München;

| — | Stuttgart; |
| --- | --- |

—

Stuttgart;

| h) | kuni WestLB müümiseni ei looda tütarettevõtete, filiaalide või esinduste vormis ühtki uut tegevuskohta. |
| --- | --- |

h)

kuni WestLB müümiseni ei looda tütarettevõtete, filiaalide või esinduste vormis ühtki uut tegevuskohta.

5.1.   Kõik järgmised WestLB osalused müüakse tervikuna ja võimalikult kiiresti, hiljemalt 2010. aasta [(veebruariks–maiks)]:

| — | Weberbank Actiengesellschaft, Berliin; |
| --- | --- |

—

Weberbank Actiengesellschaft, Berliin;

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | [...]. |
| --- | --- |

—

[...].

5.2.   Kui WestLB jõupingutusi oma osaluste müümiseks ettevõtetes [...] ja [...] ei peaks 2010. aasta [(veebruariks–maiks)] saatma edu, võib need müüa ka koos ettevõttega WestLB punktis 6.1 nimetatud menetluse raames.

5.3.   Punktis 5.1 nimetatud osaluste müügi võib edasi lükata hiljemalt 31. detsembrini 2010, juhul kui WestLB tõendab, et tehingust saadav müügitulu oleks väiksem osaluse arvestuslikust väärtusest WestLB konsolideerimata finantsaruandes vastavalt äriseadustikule või kui tehing tooks kaasa kahjumi konsolideeritud aruandes vastavalt rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele.

5.4.   [...] müüakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse raames vastavalt punktidele 6.1–6.7 ja järgides punktides 5.1 ja 5.3 sätestatud tähtaegu.

5.5.   Kõik järgmised WestLB osalused müüakse võimalikult kiiresti, hiljemalt 2011. aasta [(veebruariks–maiks)]:

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | [...]. |
| --- | --- |

—

[...].

5.6.   WestLB osaluste müügist saadud tulu kasutatakse täies mahus WestLB ümberkorraldamiskava rahastamiseks.

5.7.   Osaluste portfellitehingud, mida ei suudeta müüa punktides 5.1 ja 5.2 sätestatud tähtajaks, kantakse üle või need aeguvad nimetatud hetkest alates vastavalt asjaomase tehingu tähtajale. Uusi tehinguid ei tehta.

5.8.   Kuni müümiseni ei maksa WestLB kahjumi korral hübriidkapitaliinstrumentidega seotud intresse. Need instrumendid osalevad ka kahjumis, kui WestLB kannab ilma reservkapitali vabastamiseta kahjumit.

6.1.   WestLB müüakse tervikuna või osade kaupa avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse raames punktides 2.1 ja 2.2 sätestatud tähtaegu järgides.

6.2.   Pakkumismenetlus on avatud kõigile potentsiaalsetele kodu- ja välismaistele ostjatele. Müügitingimused ei tohi sisaldada klauslit, mis lubamatult piirab potentsiaalsete ostjate arvu või mida mugandatakse teatava potentsiaalse ostja jaoks.

6.3.   Müügist teavitatakse piisavalt. Seda tehakse avaldamise kaudu vähemalt ühes rahvusvahelises ajalehes, mis on kogu ühenduses ingliskeelsena kättesaadav. Pakkujatele võimaldatakse õiguslikult lubatud ulatuses otsene juurdepääs kogu vajalikule teabele nõuetele vastavuse tagamisega seotud menetluse raames. Ostjad valitakse majanduslike kriteeriumide järgi.

6.4.   Ostja

| a) | on WestLB omanikest sõltumatu kolmas osapool; antud kontekstis peetakse sõltumatuks kõiki osapooli, kes ei ole seotud ühegi WestLB kontserni kuuluva ettevõttega vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2790/1999 (1) artiklile 11; |
| --- | --- |

a)

on WestLB omanikest sõltumatu kolmas osapool; antud kontekstis peetakse sõltumatuks kõiki osapooli, kes ei ole seotud ühegi WestLB kontserni kuuluva ettevõttega vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2790/1999 (1) artiklile 11;

| b) | on võimeline mõistlikul määral omandama kõik vajalikud load asjaomastelt konkurentsi- ja muudelt ametitelt WestLB osaluse omandamiseks; |
| --- | --- |

b)

on võimeline mõistlikul määral omandama kõik vajalikud load asjaomastelt konkurentsi- ja muudelt ametitelt WestLB osaluse omandamiseks;

| c) | on oma finantsseisundi, eriti reitingu alusel võimeline püsivalt tagama panga maksevõime. |
| --- | --- |

c)

on oma finantsseisundi, eriti reitingu alusel võimeline püsivalt tagama panga maksevõime.

6.5.   Segmenteeritud valdkonna müüki täies mahus eelistatakse üksnes häälteenamuse (50 % pluss üks aktsia) ülekandmisele. Üksnes häälteenamuse ülekandmine on lubatud ainult juhul, kui pakkumismenetlusel ei esitata ühtki pakkumist ühe või mitme segmenteeritud valdkonna ülevõtmiseks täies mahus. Euroopa Komisjoni teavitatakse lepingu sõlmimisest ja Euroopa Komisjonil on õigus esitada vastuväiteid.

6.6.   See ei puuduta punktis 2.2 ette nähtud konkursita müümise võimalust ja liidumaapankade konsolideerimist komisjoni nõusolekul. Sealjuures võivad senistest omanikest saada vähemusosanikud, kui loobutakse enamuskontrollist.

6.7.   Valdkonnad ja tegevused, mida ei müüda pakkumismenetluse raames, peatatakse lõplikult 31. detsembriks 2011 või need aeguvad nimetatud hetkest alates vastavalt asjaomase tehingu tähtajale.

7.1.   Kõigi tingimuste täieliku ja nõuetekohase rakendamise üle teostab jooksvalt täielikku ja üksikasjalikku järelevalvet piisavalt kvalifitseeritud ekspert (usaldusisik), eelistatavalt audiitor. WestLB teeb komisjonile kolme kuu jooksul käesoleva otsuse kättesaamisest ettepaneku sobiva sõltumatu eksperdi (usaldusisiku) kohta. Usaldusisik nimetatakse ametisse komisjonilt heakskiidu saamise järel. Komisjon võib eksperdilt nõuda selgitusi ja täpsustusi. Eksperdiga seotud kulud kannab WestLB.

7.2.   Komisjonile on käesoleva otsuse elluviimise ajal tagatud piiramatu juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik otsuse rakendamise üle järelevalve teostamiseks. Komisjon võib ettevõttelt WestLB nõuda selgitusi ja täpsustusi. Saksamaa ja WestLB teevad nii komisjoni kui ka komisjoni nimel tegutseva eksperdiga igakülgselt koostööd kõigis küsimustes, mis on seotud käesoleva otsuse rakendamise üle järelevalve teostamisega.

7.3.   Kuni 2011. aastani (kaasa arvatud) esitab Saksamaa igal aastal komisjonile arenguaruande, mille koostamiseks teeb Saksamaa koostööd punktis 7.1 nimetatud eksperdiga. Aruanne peab sisaldama kokkuvõtet edusammudest ümberkorraldamiskava elluviimisel, samuti üksikasju osaluste müügi kohta ning tütarettevõtete, osakondade ja tegevuskohtade sulgemise kohta vastavalt käesolevale otsusele. Esitada tuleb müügi toimumise või sulgemise kuupäev, arvestuslik väärtus 31. detsembri 2007. aasta seisuga, ostuhind, kõik kasumid ja kahjumid, mis on seotud müümise või sulgemisega, ning üksikasjad ümberkorraldamiskava raames ellu viimata jäänud rakendusmeetmete kohta. Aruande edastab WestLB nõukogu ühe kuu jooksul pärast WestLB aastaaruande kinnitamist, kuid hiljemalt iga aasta 31. maiks.

ARTIKLI 2 LÕIKE 2 KOHTA

Läbivaatamisklausli kohaldamisel vastavalt artikli 2 lõikele 2 võtab komisjon nõuetekohaselt arvesse pakkumise tingimusi ja olukorda kapitaliturgudel.

---

(1)  EÜT L 336, 29.12.1999, lk 21.

---

| 23.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/18

---

KOMISJONI OTSUS,

17. juuni 2009,

abikava C 41/06 (ex N 318/A/04) kohta, mida Taani kavatseb rakendada kütuse kvootidega reguleeritud tööstustarbimise suhtes kohaldatava CO2 maksu tagastamiseks

(teatavaks tehtud numbri C(2009) 4517 all)

(Ainult taanikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/972/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud artikli 88 lõike 2 esimesele lõigule (1) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 20. juuli 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 22. juulil 2004 (SG/A/7988), teatasid Taani ametiasutused komisjoni allpool kirjeldatud meetmest. |
| --- | --- |

(1)

20. juuli 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 22. juulil 2004 (SG/A/7988), teatasid Taani ametiasutused komisjoni allpool kirjeldatud meetmest.

| (2) | Komisjon taotles lisateavet 13. septembri ja 14. detsembri 2004. aasta kirjadega. Lisateave esitati vastavalt 14. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 18. oktoobril 2004 (A/37970), ja 15. märtsi 2005. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 15. märtsil 2005 (SG/A/2724). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon taotles lisateavet 13. septembri ja 14. detsembri 2004. aasta kirjadega. Lisateave esitati vastavalt 14. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 18. oktoobril 2004 (A/37970), ja 15. märtsi 2005. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 15. märtsil 2005 (SG/A/2724).

| (3) | Pärast 27. aprillil 2005 toimunud kohtumist konkurentsi peadirektoraadi ning maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi esindajatega taotlesid Taani ametiasutused 12. mai 2005. aasta kirjas lisaaega oma teatise täiendamiseks. Kõnealune kiri registreeriti 17. mail 2005 (A/33975). |
| --- | --- |

(3)

Pärast 27. aprillil 2005 toimunud kohtumist konkurentsi peadirektoraadi ning maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi esindajatega taotlesid Taani ametiasutused 12. mai 2005. aasta kirjas lisaaega oma teatise täiendamiseks. Kõnealune kiri registreeriti 17. mail 2005 (A/33975).

| (4) | Pärast meetme mõningat muutmist arutati juhtumit veel komisjoni ja Taani ametiasutuste esindajate vahelistel kohtumistel 12. oktoobril 2005, 15. detsembril 2005 ja 21. veebruaril 2006. |
| --- | --- |

(4)

Pärast meetme mõningat muutmist arutati juhtumit veel komisjoni ja Taani ametiasutuste esindajate vahelistel kohtumistel 12. oktoobril 2005, 15. detsembril 2005 ja 21. veebruaril 2006.

| (5) | 10. juuli 2006. aasta kirjas, mis registreeriti 11. juulil 2006 (A/35577), teavitasid Taani ametiasutused komisjoni sellest, et nende arvates on teatised täielikud ja palusid komisjonil jätkata meetme esialgset uurimist 12. oktoobri 2005. aasta kohtumisel esitletud vormis. |
| --- | --- |

(5)

10. juuli 2006. aasta kirjas, mis registreeriti 11. juulil 2006 (A/35577), teavitasid Taani ametiasutused komisjoni sellest, et nende arvates on teatised täielikud ja palusid komisjonil jätkata meetme esialgset uurimist 12. oktoobri 2005. aasta kohtumisel esitletud vormis.

| (6) | 26. septembri 2006. aasta kirjas teavitas komisjon Taanit sellest, et ta on meetme suhtes otsustanud algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse. |
| --- | --- |

(6)

26. septembri 2006. aasta kirjas teavitas komisjon Taanit sellest, et ta on meetme suhtes otsustanud algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse.

| (7) | Komisjon otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus asjast huvitatud isikuid esitama kavandatava toimingu kohta märkusi. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus asjast huvitatud isikuid esitama kavandatava toimingu kohta märkusi.

| (8) | 24. novembri 2006. aasta kirjas, mis registreeriti 27. novembril 2006 (A/39579), edastas Taani valitsus oma tähelepanekud menetluse algatamise kohta. |
| --- | --- |

(8)

24. novembri 2006. aasta kirjas, mis registreeriti 27. novembril 2006 (A/39579), edastas Taani valitsus oma tähelepanekud menetluse algatamise kohta.

| (9) | Komisjon sai tähelepanekuid järgmiselt kolmelt huvitatud isikult: Rootsi valitsus (8. detsember 2006, A/40067), Novo Nordisk (8. detsember 2006, A/40027), Novozymes (11. detsember 2006, A/40089) ja Dansk Industri (12. detsember 2006, A/40147). Komisjon edastas need Taani ametiasutustele, andes neile võimaluse vastamiseks. Taani valitsuselt saadi märkused 5. veebruari 2007. aasta kirjas, mis registreeriti samal kuupäeval (A/31115). |
| --- | --- |

(9)

Komisjon sai tähelepanekuid järgmiselt kolmelt huvitatud isikult: Rootsi valitsus (8. detsember 2006, A/40067), Novo Nordisk (8. detsember 2006, A/40027), Novozymes (11. detsember 2006, A/40089) ja Dansk Industri (12. detsember 2006, A/40147). Komisjon edastas need Taani ametiasutustele, andes neile võimaluse vastamiseks. Taani valitsuselt saadi märkused 5. veebruari 2007. aasta kirjas, mis registreeriti samal kuupäeval (A/31115).

| (10) | 12. septembril 2007 toimus kohtumine Neelie Kroesi kabinetiliikmete ja Taani maksuministri Kristian Jenseni vahel. Kohtumisel lepiti kokku, et otsust kavandatava maksusoodustuse kohta ei langetata enne, kui ühenduse uued suunised keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta on vastu võetud. |
| --- | --- |

(10)

12. septembril 2007 toimus kohtumine Neelie Kroesi kabinetiliikmete ja Taani maksuministri Kristian Jenseni vahel. Kohtumisel lepiti kokku, et otsust kavandatava maksusoodustuse kohta ei langetata enne, kui ühenduse uued suunised keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta on vastu võetud.

| (11) | 14. mai 2008. aasta kirjas palus komisjon teavet keskkonnamaksudest vabastamise eeskirjade kohta, mida tuleks kohaldada vastavalt keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevatele uutele ühenduse suunistele (3) Taani vastas 22. juuli 2008. aasta kirjas (A/15183), mille juurde kuulus ka lisa (A/15244). |
| --- | --- |

(11)

14. mai 2008. aasta kirjas palus komisjon teavet keskkonnamaksudest vabastamise eeskirjade kohta, mida tuleks kohaldada vastavalt keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevatele uutele ühenduse suunistele (3) Taani vastas 22. juuli 2008. aasta kirjas (A/15183), mille juurde kuulus ka lisa (A/15244).

| (12) | Teabetaotlus ja sellele saadud vastus edastati huvitatud isikutele, kes olid esitanud märkused ametliku uurimismenetluse algatamise kohta. Seekord esitasid oma tähelepanekud järgmised huvitatud isikud: Dansk Industri (6. oktoober 2008, A/20427), Novo Nordisk (7. oktoober 2008, A/20550), Novozymes (8. oktoober 2008, A/20739) ja Rootsi valitsus (15. oktoober 2008, A/21433). |
| --- | --- |

(12)

Teabetaotlus ja sellele saadud vastus edastati huvitatud isikutele, kes olid esitanud märkused ametliku uurimismenetluse algatamise kohta. Seekord esitasid oma tähelepanekud järgmised huvitatud isikud: Dansk Industri (6. oktoober 2008, A/20427), Novo Nordisk (7. oktoober 2008, A/20550), Novozymes (8. oktoober 2008, A/20739) ja Rootsi valitsus (15. oktoober 2008, A/21433).

2.   MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   Taustteave

| (13) | CO2 maks kehtestati Taanis 1992. aastal ja seda võetakse energiatoodetelt ja elektrilt. Kõnealuse maksu puhul on tegemist tarbimismaksuga, mille suurus on praegu 90 Taani krooni ühe tonni tekitatud CO2 kohta. CO2 maksu peamine eesmärk on CO2 heitkoguste vähendamine. Kütuse puhul kohaldatav maksumäär sõltub energiatoote süsiniku sisaldusest (4). Energiamaksu on kogutud alates 1977. aastast. |
| --- | --- |

(13)

CO2 maks kehtestati Taanis 1992. aastal ja seda võetakse energiatoodetelt ja elektrilt. Kõnealuse maksu puhul on tegemist tarbimismaksuga, mille suurus on praegu 90 Taani krooni ühe tonni tekitatud CO2 kohta. CO2 maksu peamine eesmärk on CO2 heitkoguste vähendamine. Kütuse puhul kohaldatav maksumäär sõltub energiatoote süsiniku sisaldusest (4). Energiamaksu on kogutud alates 1977. aastast.

| (14) | Kodumajapidamised ja teenusesektori teatavad osad maksavad energiamaksu kogu ulatuses, käibemaksuregistrisse kantud äriühingud on kõnealusest maksust aga täielikult vabastatud. Tavalised kodumajapidamised ja teenusesektori teatavad osad maksavad CO2 maksu täies ulatuses, kuid käibemaksuregistrisse kantud äriühingute suhtes kohaldatakse vastavat äriühingute määra. Kõnealuse äriühingute määra kiitis komisjon heaks novembris 2005 (5) Nn „rasketes tootmisprotsessides” (6) kasutatava energia puhul saavad äriühingud üldisest äriühingute määrast veel täiendava maksuvähenduse. Komisjon kiitis heaks „raskete tootmisprotsesside” maksuvähenduse, viimane kord septembris 2005 (7). Heakskiitmine põhines asjaolul, et abisaajad maksid endiselt CO2 maksu, et tagada kooskõla ühenduse madalaima maksustamistasemega, mis on sätestatud nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivis 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (8) (edaspidi: „energia maksustamise direktiiv”). Lisaks on teatavad energiamahukad äriühingud sõlminud Taani valitsusega vabatahtlikke energiasäästu kokkuleppeid. Vastutasuks kokkulepetes püstitatud eesmärkide täitmise eest saavad äriühingud täiendavalt vähendada CO2 maksu, mille komisjon kiitis viimane kord heaks aprillis 2003 (9). |
| --- | --- |

(14)

Kodumajapidamised ja teenusesektori teatavad osad maksavad energiamaksu kogu ulatuses, käibemaksuregistrisse kantud äriühingud on kõnealusest maksust aga täielikult vabastatud. Tavalised kodumajapidamised ja teenusesektori teatavad osad maksavad CO2 maksu täies ulatuses, kuid käibemaksuregistrisse kantud äriühingute suhtes kohaldatakse vastavat äriühingute määra. Kõnealuse äriühingute määra kiitis komisjon heaks novembris 2005 (5) Nn „rasketes tootmisprotsessides” (6) kasutatava energia puhul saavad äriühingud üldisest äriühingute määrast veel täiendava maksuvähenduse. Komisjon kiitis heaks „raskete tootmisprotsesside” maksuvähenduse, viimane kord septembris 2005 (7). Heakskiitmine põhines asjaolul, et abisaajad maksid endiselt CO2 maksu, et tagada kooskõla ühenduse madalaima maksustamistasemega, mis on sätestatud nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivis 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (8) (edaspidi: „energia maksustamise direktiiv”). Lisaks on teatavad energiamahukad äriühingud sõlminud Taani valitsusega vabatahtlikke energiasäästu kokkuleppeid. Vastutasuks kokkulepetes püstitatud eesmärkide täitmise eest saavad äriühingud täiendavalt vähendada CO2 maksu, mille komisjon kiitis viimane kord heaks aprillis 2003 (9).

| (15) | 1. jaanuaril 2005 jõustus ELi heitkogustega kauplemise süsteem kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (10) (edaspidi: „saastekvootidega kauplemise direktiiv”). Selle põhjal peab kõnealuse direktiivi kohaldamisalasse kuuluva käitise käitaja omama luba, mis hõlmab tema kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Saastekvoodid jaotatakse käitajatele tasuta iga kauplemisperioodi alguses või ostavad käitajad need oksjonil ja/või turul. Esimesel kauplemisperioodil (1. jaanuar 2005 –31. detsember 2007) kohustusid liikmesriigid eraldama vähemalt 95 % saastekvootidest tasuta. Taani otsustas panna ülejäänud 5 % saastekvootidest avalikule oksjonile. Teisel kauplemisperioodil (1. jaanuar 2008 –31. detsember 2012) oli liikmesriikidel võimalik oksjonile panna 10 % saastekvootidest. Taani otsustas eraldada kõik saastekvoodid tasuta (11). |
| --- | --- |

(15)

1. jaanuaril 2005 jõustus ELi heitkogustega kauplemise süsteem kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (10) (edaspidi: „saastekvootidega kauplemise direktiiv”). Selle põhjal peab kõnealuse direktiivi kohaldamisalasse kuuluva käitise käitaja omama luba, mis hõlmab tema kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Saastekvoodid jaotatakse käitajatele tasuta iga kauplemisperioodi alguses või ostavad käitajad need oksjonil ja/või turul. Esimesel kauplemisperioodil (1. jaanuar 2005 –31. detsember 2007) kohustusid liikmesriigid eraldama vähemalt 95 % saastekvootidest tasuta. Taani otsustas panna ülejäänud 5 % saastekvootidest avalikule oksjonile. Teisel kauplemisperioodil (1. jaanuar 2008 –31. detsember 2012) oli liikmesriikidel võimalik oksjonile panna 10 % saastekvootidest. Taani otsustas eraldada kõik saastekvoodid tasuta (11).

2.2.   Teatatud meede

| (16) | Teatatud meetmega teevad Taani ametiasutused ettepaneku, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud energiamahukad äriühingud (12) saaksid täieliku vabastuse CO2 maksust (maksu tagastamise vormis). ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud muud äriühingud maksavad CO2 maksu, mis on 50 % madalaimast maksustamistasemest. Taani ametiasutuste sõnul on kõigi ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud praeguste äriühingute puhul tegemist energiamahukate äriühingutega energia maksustamise direktiivi tähenduses. Kui teatatud meede kiidetakse heaks, saaks selle alusel ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud kogu kütuse tööstustarbimiselt CO2 maksu täielikult tagastada. |
| --- | --- |

(16)

Teatatud meetmega teevad Taani ametiasutused ettepaneku, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud energiamahukad äriühingud (12) saaksid täieliku vabastuse CO2 maksust (maksu tagastamise vormis). ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud muud äriühingud maksavad CO2 maksu, mis on 50 % madalaimast maksustamistasemest. Taani ametiasutuste sõnul on kõigi ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud praeguste äriühingute puhul tegemist energiamahukate äriühingutega energia maksustamise direktiivi tähenduses. Kui teatatud meede kiidetakse heaks, saaks selle alusel ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud kogu kütuse tööstustarbimiselt CO2 maksu täielikult tagastada.

| (17) | Teatatud maksuvabastus on kohaldatav vaid kütuse (mineraalõlitooted, gaas ja süsi) suhtes, mida kasutatakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud äriühingutes. See ei hõlma elektri- ja soojusetarbimist, samuti ruumide kütmiseks ja vee soojendamiseks kasutatavat kütet. |
| --- | --- |

(17)

Teatatud maksuvabastus on kohaldatav vaid kütuse (mineraalõlitooted, gaas ja süsi) suhtes, mida kasutatakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud äriühingutes. See ei hõlma elektri- ja soojusetarbimist, samuti ruumide kütmiseks ja vee soojendamiseks kasutatavat kütet.

| (18) | Kavandatavate maksuvabastuste õiguslik alus on 9. juuni 2004. aasta seadus nr 464. |
| --- | --- |

(18)

Kavandatavate maksuvabastuste õiguslik alus on 9. juuni 2004. aasta seadus nr 464.

| (19) | Tehakse ettepanek, et kogu tööstuslik kütusekasutus, mis on hõlmatud saastekvootidega kauplemise direktiiviga, välja arvatud elektri- ja soojatootmine, tuleks täielikult või osaliselt CO2 maksust vabastada, nagu kirjeldatud eespool. Sellest saaks kasu ligikaudu 85 tootmisprotsessi, mis jagunevad 120 tootmisüksuse vahel. |
| --- | --- |

(19)

Tehakse ettepanek, et kogu tööstuslik kütusekasutus, mis on hõlmatud saastekvootidega kauplemise direktiiviga, välja arvatud elektri- ja soojatootmine, tuleks täielikult või osaliselt CO2 maksust vabastada, nagu kirjeldatud eespool. Sellest saaks kasu ligikaudu 85 tootmisprotsessi, mis jagunevad 120 tootmisüksuse vahel.

| (20) | Taani ametiasutuste hinnangul jääb meetme tõttu igal aastal saamata maksutulu summas 30 miljonit Taani krooni (ligikaudu 4 miljonit eurot). Siiski märgivad Taani ametiasutused 22. juuli 2008. aasta kirjas, et abikava eelarve on eespool osutatud hinnangust väiksem. |
| --- | --- |

(20)

Taani ametiasutuste hinnangul jääb meetme tõttu igal aastal saamata maksutulu summas 30 miljonit Taani krooni (ligikaudu 4 miljonit eurot). Siiski märgivad Taani ametiasutused 22. juuli 2008. aasta kirjas, et abikava eelarve on eespool osutatud hinnangust väiksem.

| (21) | Taani ametiasutused võtsid kavandatava abikava õigusliku aluse vastu 2004. aastal, kuid on kinnitanud, et nad rakendavad seda vaid tingimusel, kui komisjon annab selleks nõusoleku. Heakskiitmisel kohaldatakse seda alates 1. jaanuarist 2005. Abikava kestus ei ole piiratud, kuid Taani ametiasutused on kohustatud abikava heakskiitmisel sellest komisjonile uuesti teatama 10 aasta pärast. |
| --- | --- |

(21)

Taani ametiasutused võtsid kavandatava abikava õigusliku aluse vastu 2004. aastal, kuid on kinnitanud, et nad rakendavad seda vaid tingimusel, kui komisjon annab selleks nõusoleku. Heakskiitmisel kohaldatakse seda alates 1. jaanuarist 2005. Abikava kestus ei ole piiratud, kuid Taani ametiasutused on kohustatud abikava heakskiitmisel sellest komisjonile uuesti teatama 10 aasta pärast.

3.   ARTIKLI 88 LÕIKE 2 KOHASE AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHUSED

| (22) | Otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta märkis komisjon, et meedet rahastatakse riigi ressurssidest. Meedet kohaldatakse vaid ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud äriühingute suhtes, vähendades nende kulusid, mis neil muidu tuleks oma tegevuseelarvest kanda. Seega antakse meetmega kõnealustele äriühingutele majanduslik eelis. Komisjon kahtles selles, kas meetme valikulisust saab maksusüsteemi olemuse ja ülesehitusega põhjendada. Meetmest kasusaajad tegutsevad aktiivselt turul, mis on avatud konkurentsile ja liikmesriikide vahelisele kaubandusele. Seega võib meede moonutada konkurentsi ja mõjutada kaubandust siseturul. Seepärast asus komisjon seisukohale, et meede võib olla käsitletav riigiabina. |
| --- | --- |

(22)

Otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta märkis komisjon, et meedet rahastatakse riigi ressurssidest. Meedet kohaldatakse vaid ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud äriühingute suhtes, vähendades nende kulusid, mis neil muidu tuleks oma tegevuseelarvest kanda. Seega antakse meetmega kõnealustele äriühingutele majanduslik eelis. Komisjon kahtles selles, kas meetme valikulisust saab maksusüsteemi olemuse ja ülesehitusega põhjendada. Meetmest kasusaajad tegutsevad aktiivselt turul, mis on avatud konkurentsile ja liikmesriikide vahelisele kaubandusele. Seega võib meede moonutada konkurentsi ja mõjutada kaubandust siseturul. Seepärast asus komisjon seisukohale, et meede võib olla käsitletav riigiabina.

| (23) | Komisjon uuris, kas meede võis olla kokkusobiv varasemate ühenduse suunistega keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta (13). (EAG 2001), sest kavandatava abikava kohaselt tasutav maks jääks allapoole energia maksustamise direktiivis sätestatud madalaimast maksustamistasemest, ilma et kasusaajad võtaksid kohustusi või sõlmiksid vabatahtlikke kokkuleppeid meetmete võtmiseks, mis lähevad kaugemale ELi ühtlustatud kohustuse täitmisest. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon uuris, kas meede võis olla kokkusobiv varasemate ühenduse suunistega keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta (13). (EAG 2001), sest kavandatava abikava kohaselt tasutav maks jääks allapoole energia maksustamise direktiivis sätestatud madalaimast maksustamistasemest, ilma et kasusaajad võtaksid kohustusi või sõlmiksid vabatahtlikke kokkuleppeid meetmete võtmiseks, mis lähevad kaugemale ELi ühtlustatud kohustuse täitmisest.

| (24) | Komisjon uuris, kas võimalik abi võiks olla kokkusobiv ühisturuga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c, viidates väidetavale vajadusele kaotada topeltmaksustamine. Sellega seoses märkis komisjon, et energia maksustamise riikliku taseme hulka loetakse ka CO2 maksud, et tagada kooskõla energia maksustamise direktiiviga. Seepärast võib kavandatav maksusoodustus moonutada konkurentsi siseturul, sest see põhjustaks maksuerandeid valdkondades, kus maksud on ühenduse tasemel juba ühtlustatud. Samuti võib maksusoodustuse andmine kõigile ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud äriühingutele olla vastuolus „saastaja maksab” põhimõttega, sest nii saaksid maksusoodustust ka need äriühingud, kes on saastekvoodid tasuta saanud. Komisjon kutsus Taanit esitama lisateavet meetmete kohta, mida kavandatakse selleks, et kindlaks määrata iga ettevõtja puhul eraldi CO2 maksu võimaliku topeltmaksustamise suurusjärk ning tagada, et ainult need ettevõtjad, kes tegelikult kannavad topeltmaksustamise koormust, saaksid kõnealust maksuvabastust kasutada. Komisjon märkis, et maksusoodustuse andmine ainult nendele äriühingutele, kes peavad täiendavaid saastekvoote ostma, oleks vastuolus keskkonnahoiu loogikaga, sest selline tegevus eelistaks äriühinguid, kes saastamist ei piiranud. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon uuris, kas võimalik abi võiks olla kokkusobiv ühisturuga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c, viidates väidetavale vajadusele kaotada topeltmaksustamine. Sellega seoses märkis komisjon, et energia maksustamise riikliku taseme hulka loetakse ka CO2 maksud, et tagada kooskõla energia maksustamise direktiiviga. Seepärast võib kavandatav maksusoodustus moonutada konkurentsi siseturul, sest see põhjustaks maksuerandeid valdkondades, kus maksud on ühenduse tasemel juba ühtlustatud. Samuti võib maksusoodustuse andmine kõigile ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud äriühingutele olla vastuolus „saastaja maksab” põhimõttega, sest nii saaksid maksusoodustust ka need äriühingud, kes on saastekvoodid tasuta saanud. Komisjon kutsus Taanit esitama lisateavet meetmete kohta, mida kavandatakse selleks, et kindlaks määrata iga ettevõtja puhul eraldi CO2 maksu võimaliku topeltmaksustamise suurusjärk ning tagada, et ainult need ettevõtjad, kes tegelikult kannavad topeltmaksustamise koormust, saaksid kõnealust maksuvabastust kasutada. Komisjon märkis, et maksusoodustuse andmine ainult nendele äriühingutele, kes peavad täiendavaid saastekvoote ostma, oleks vastuolus keskkonnahoiu loogikaga, sest selline tegevus eelistaks äriühinguid, kes saastamist ei piiranud.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (25) | Rootsi ametiasutused väitsid, et komisjon peaks seoses teatatud maksusoodustusega tegema põhjaliku majandusliku ja õigusliku analüüsi. Rootsi ametiasutused viitasid enda koostatud teatisele sarnase juhtumi kohta, (14) mille puhul komisjon oli samuti algatanud ametliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

(25)

Rootsi ametiasutused väitsid, et komisjon peaks seoses teatatud maksusoodustusega tegema põhjaliku majandusliku ja õigusliku analüüsi. Rootsi ametiasutused viitasid enda koostatud teatisele sarnase juhtumi kohta, (14) mille puhul komisjon oli samuti algatanud ametliku uurimismenetluse.

| (26) | Dansk Industri märkis, et esiteks tuleks täpsustada, et meetme puhul ei ole tegemist riigiabiga ja teiseks, et meede on kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c. Sellega seoses tuleb meeles pidada, et Dansk Industri peab tasuma CO2 maksu, energiamaksu, SO2 maksu ja hinnalisandit, mida haldab Energinet.dk ja mida jaotatakse rohelise elektrienergia tootjatele. Seega maksavad Taani äriühingud elektritarbimise eest tunduvalt rohkem kui nende Euroopa ja rahvusvahelised konkurendid. |
| --- | --- |

(26)

Dansk Industri märkis, et esiteks tuleks täpsustada, et meetme puhul ei ole tegemist riigiabiga ja teiseks, et meede on kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c. Sellega seoses tuleb meeles pidada, et Dansk Industri peab tasuma CO2 maksu, energiamaksu, SO2 maksu ja hinnalisandit, mida haldab Energinet.dk ja mida jaotatakse rohelise elektrienergia tootjatele. Seega maksavad Taani äriühingud elektritarbimise eest tunduvalt rohkem kui nende Euroopa ja rahvusvahelised konkurendid.

| (27) | Novo Nordisk A/S väitel hoiaksid nad tänu kavandatavale meetmele igal aastal maksudelt kokku 200 000 Taani krooni. Äriühingu väitel selline kokkuhoid konkurentsi ei moonuta, sest heitkoguste kvoodisüsteemi alusel tuleb neil igal aastal kulutada ligikaudu 400 000 Taani krooni, et saavutada madalam CO2 heitkoguste tase. Nad viitavad vähese tähtsusega abi eeskirjadele, mille kohaselt on neil õigus kolme aasta jooksul saada abi kuni 200 000 euro (umbes 1,5 miljoni Taani krooni) ulatuses. Kokkusobivuse kohta energia maksustamise direktiiviga märkis Novo Nordisk, et nad kasutavad soojuse ja elektri koostootmisel saadavat energiat ja seetõttu on neil õigus saada maksuvabastust või -vähendust vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 15 lõike 1 punktile c. Lisaks on nende puhul tegemist energiamahuka äriühinguga ning nende energiatarbimise kogukulud (kõnealune maks pluss CO2 heitkoguste vähendamise kulud) on suuremad kui ühenduse madalaim maksustamistase. Lisaks viitas Novo Nordisk energia maksustamise direktiivi preambuli põhjendusele 7, mille kohaselt energia maksustamine võib olla vahend Kyoto protokolli eesmärkide saavutamiseks (st samad eesmärgid, mis ELi heitkogustega kauplemise süsteemi puhul). Novo Nordisk leidis, et käesoleva juhtumi puhul on tegemist topeltmaksustamisega. Seoses komisjoni ettepanekuga hinnata võimalikku koormust iga kasusaaja tasandil märkis Novo Nordisk, et selline lähenemine põhjustaks tõsiseid periodiseerimisraskusi jms, sest saastekvootide ostmise aeg ei pea tingimata kokku langema energia tarbimise ajaga. |
| --- | --- |

(27)

Novo Nordisk A/S väitel hoiaksid nad tänu kavandatavale meetmele igal aastal maksudelt kokku 200 000 Taani krooni. Äriühingu väitel selline kokkuhoid konkurentsi ei moonuta, sest heitkoguste kvoodisüsteemi alusel tuleb neil igal aastal kulutada ligikaudu 400 000 Taani krooni, et saavutada madalam CO2 heitkoguste tase. Nad viitavad vähese tähtsusega abi eeskirjadele, mille kohaselt on neil õigus kolme aasta jooksul saada abi kuni 200 000 euro (umbes 1,5 miljoni Taani krooni) ulatuses. Kokkusobivuse kohta energia maksustamise direktiiviga märkis Novo Nordisk, et nad kasutavad soojuse ja elektri koostootmisel saadavat energiat ja seetõttu on neil õigus saada maksuvabastust või -vähendust vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 15 lõike 1 punktile c. Lisaks on nende puhul tegemist energiamahuka äriühinguga ning nende energiatarbimise kogukulud (kõnealune maks pluss CO2 heitkoguste vähendamise kulud) on suuremad kui ühenduse madalaim maksustamistase. Lisaks viitas Novo Nordisk energia maksustamise direktiivi preambuli põhjendusele 7, mille kohaselt energia maksustamine võib olla vahend Kyoto protokolli eesmärkide saavutamiseks (st samad eesmärgid, mis ELi heitkogustega kauplemise süsteemi puhul). Novo Nordisk leidis, et käesoleva juhtumi puhul on tegemist topeltmaksustamisega. Seoses komisjoni ettepanekuga hinnata võimalikku koormust iga kasusaaja tasandil märkis Novo Nordisk, et selline lähenemine põhjustaks tõsiseid periodiseerimisraskusi jms, sest saastekvootide ostmise aeg ei pea tingimata kokku langema energia tarbimise ajaga.

| (28) | Novozymes A/S toodab ensüüme, millega seoses toodab ta tööstuslikes soojuse ja elektri koostootmisjaamades ka elektri- ja soojusenergiat. Kõnealuse äriühingu tootmisprotsessi puhul on tegemist nn raske tootmisprotsessiga, mille suhtes kohaldatakse maksu vahemikus 3–25 Taani krooni kasutatud kütustelt tekkinud tonni CO2 kohta. Äriühing on samuti hõlmatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga. Äriühingu Novozymes märkused langevad kokku ettevõtja Novo Nordisk märkustega. |
| --- | --- |

(28)

Novozymes A/S toodab ensüüme, millega seoses toodab ta tööstuslikes soojuse ja elektri koostootmisjaamades ka elektri- ja soojusenergiat. Kõnealuse äriühingu tootmisprotsessi puhul on tegemist nn raske tootmisprotsessiga, mille suhtes kohaldatakse maksu vahemikus 3–25 Taani krooni kasutatud kütustelt tekkinud tonni CO2 kohta. Äriühing on samuti hõlmatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga. Äriühingu Novozymes märkused langevad kokku ettevõtja Novo Nordisk märkustega.

5.   TAANI MÄRKUSED

| (29) | Viidates 16. mai 2000. aasta kohtuotsusele asjas C-83/98 P (France vs. Ladbroke Racing Ltd ja komisjon) (15) väidavad Taani ametiasutused, et käesoleva juhtumi puhul valikuline eelis puudub. Kohus on mitme juhtumi puhul (16) kinnitanud, et olukorras, kus tegemist on üldise majanduspoliitilise või sotsiaalpoliitilise abikavaga, mis ei eelista teatavat tegevust või ärisektoreid, jääb abikava sellisel juhul EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 reguleerimisalast välja. Adria-Wieni otsuses anti energiamaksu soodustusega majanduslik eelis kaupu tootvatele äriühingutele teenusesektori ees, kuigi ka teenusesektori äriühingud võivad olla suhteliselt suured energiatarbijad. Taani ametiasutuste väitel ei anna kõnealune abikava eelist konkreetsele äriühingute rühmale. Pigem antakse sellega maksusoodustus kõigile samas õiguslikus ja faktilises olukorras olevatele äriühingutele (17). Seepärast leiavad Taani ametiasutused, et kavandatav abikava ei kuulu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(29)

Viidates 16. mai 2000. aasta kohtuotsusele asjas C-83/98 P (France vs. Ladbroke Racing Ltd ja komisjon) (15) väidavad Taani ametiasutused, et käesoleva juhtumi puhul valikuline eelis puudub. Kohus on mitme juhtumi puhul (16) kinnitanud, et olukorras, kus tegemist on üldise majanduspoliitilise või sotsiaalpoliitilise abikavaga, mis ei eelista teatavat tegevust või ärisektoreid, jääb abikava sellisel juhul EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 reguleerimisalast välja. Adria-Wieni otsuses anti energiamaksu soodustusega majanduslik eelis kaupu tootvatele äriühingutele teenusesektori ees, kuigi ka teenusesektori äriühingud võivad olla suhteliselt suured energiatarbijad. Taani ametiasutuste väitel ei anna kõnealune abikava eelist konkreetsele äriühingute rühmale. Pigem antakse sellega maksusoodustus kõigile samas õiguslikus ja faktilises olukorras olevatele äriühingutele (17). Seepärast leiavad Taani ametiasutused, et kavandatav abikava ei kuulu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse.

| (30) | Lisaks viitavad nad Adria-Wieni kohtuasjas tehtud järeldustele, mille kohaselt meede, millega üsna tõenäoliselt antakse selle saajale eelis, kuid mille andmine on põhjendatud süsteemi olemuse või struktuuriga, ei täida valikulisuse kriteeriume. Taani ametiasutused on praeguse juhtumi puhul asunud seisukohale, et pärast ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kehtestamist minetab kõnealune maks oma keskkonnaväärtuse. Pärast seda, kui maksu eesmärki ei ole enam võimalik täielikult või osaliselt täita, tuleb maksusüsteemi loogikast ja olemusest lähtuvalt asjaomased äriühingud kõnealusest maksust vabastada. |
| --- | --- |

(30)

Lisaks viitavad nad Adria-Wieni kohtuasjas tehtud järeldustele, mille kohaselt meede, millega üsna tõenäoliselt antakse selle saajale eelis, kuid mille andmine on põhjendatud süsteemi olemuse või struktuuriga, ei täida valikulisuse kriteeriume. Taani ametiasutused on praeguse juhtumi puhul asunud seisukohale, et pärast ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kehtestamist minetab kõnealune maks oma keskkonnaväärtuse. Pärast seda, kui maksu eesmärki ei ole enam võimalik täielikult või osaliselt täita, tuleb maksusüsteemi loogikast ja olemusest lähtuvalt asjaomased äriühingud kõnealusest maksust vabastada.

| (31) | ELi heitkogustega kauplemise süsteemi lubatud heitkogused ja CO2 maks on tõhusad turupõhised vahendid, mille eesmärk on vähendada energia tarbimisest tekkivaid CO2 heitkoguseid. Mõlemad vahendid suurendavad energia tarbimise piirkulusid ka heitkoguste tasuta eraldamise korral. Nii lubatud heitkoguste eraldamine kui ka maksud suurendavad tootmiskulusid. CO2 heitkoguste kogusuurus on piiratud lubatud heitkoguste kogusuurusega. Näiteks kui üks äriühing vähendab maksude tõttu oma heitkoguseid, annab ta sellega omakorda teistele ettevõtjatele võimaluse heitkoguseid suurendada. Topeltmaksustamise korral ei ole maks seega enam kulutõhus mõjutusvahend. Sellel ei ole enam keskkonnamõju, pigem muutub see asjaomase äriühingu jaoks täiendavaks finantskoormaks. Seepärast asuvad Taani ametiasutused seisukohale, et käesolev meede on kooskõlas maksusüsteemi olemuse ja loogikaga. |
| --- | --- |

(31)

ELi heitkogustega kauplemise süsteemi lubatud heitkogused ja CO2 maks on tõhusad turupõhised vahendid, mille eesmärk on vähendada energia tarbimisest tekkivaid CO2 heitkoguseid. Mõlemad vahendid suurendavad energia tarbimise piirkulusid ka heitkoguste tasuta eraldamise korral. Nii lubatud heitkoguste eraldamine kui ka maksud suurendavad tootmiskulusid. CO2 heitkoguste kogusuurus on piiratud lubatud heitkoguste kogusuurusega. Näiteks kui üks äriühing vähendab maksude tõttu oma heitkoguseid, annab ta sellega omakorda teistele ettevõtjatele võimaluse heitkoguseid suurendada. Topeltmaksustamise korral ei ole maks seega enam kulutõhus mõjutusvahend. Sellel ei ole enam keskkonnamõju, pigem muutub see asjaomase äriühingu jaoks täiendavaks finantskoormaks. Seepärast asuvad Taani ametiasutused seisukohale, et käesolev meede on kooskõlas maksusüsteemi olemuse ja loogikaga.

| (32) | Esiteks märgivad Taani ametiasutused, et 2001. aasta suunised keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta on mittesiduv õigusakt, mis sisaldab komisjoni poolt kasutatavaid riigiabi hindamiskriteeriume. Meetmest teatamise ja EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse ajal olid asjaomasteks kohaldatavateks suunisteks 2001. aasta suunised keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta. Ei tasu siiski arvata, et kõnealused suunised sisaldavad kriteeriume selliste meetmete hindamiseks nagu kõnealune meede. Suunised jõustusid rohkem kui kaks aastat enne heitkogustega kauplemise direktiivi ja energia maksustamise direktiivi vastuvõtmist. Seepärast leiavad Taani ametiasutused, et komisjoni tõlgendus punkti 51 lõike 1 punktis a esitatud vabatahtlike kokkulepete ja kohustuste kohta on liiga range, võttes eriti arvesse seda, et kõnealuse punkti teises lõigus on märgitud, et kõnealuseid sätteid kohaldatakse ka siis, kui liikmesriik vähendab maksu tingimustel, millel on sama mõju kui vabatahtlikel kokkulepetel ja kohustustel. Taani ametiasutused leiavad, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mõju on sama, mis oleks saavutatud vabatahtlike kokkulepete või CO2 maksu tulemusena. |
| --- | --- |

(32)

Esiteks märgivad Taani ametiasutused, et 2001. aasta suunised keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta on mittesiduv õigusakt, mis sisaldab komisjoni poolt kasutatavaid riigiabi hindamiskriteeriume. Meetmest teatamise ja EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse ajal olid asjaomasteks kohaldatavateks suunisteks 2001. aasta suunised keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta. Ei tasu siiski arvata, et kõnealused suunised sisaldavad kriteeriume selliste meetmete hindamiseks nagu kõnealune meede. Suunised jõustusid rohkem kui kaks aastat enne heitkogustega kauplemise direktiivi ja energia maksustamise direktiivi vastuvõtmist. Seepärast leiavad Taani ametiasutused, et komisjoni tõlgendus punkti 51 lõike 1 punktis a esitatud vabatahtlike kokkulepete ja kohustuste kohta on liiga range, võttes eriti arvesse seda, et kõnealuse punkti teises lõigus on märgitud, et kõnealuseid sätteid kohaldatakse ka siis, kui liikmesriik vähendab maksu tingimustel, millel on sama mõju kui vabatahtlikel kokkulepetel ja kohustustel. Taani ametiasutused leiavad, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mõju on sama, mis oleks saavutatud vabatahtlike kokkulepete või CO2 maksu tulemusena.

| (33) | Kui komisjon leiab, et meede ei ole kokkusobiv 2001. aasta suunistega keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta, võib meetme Taani ametiasutuste hinnangul kõnealuste suuniste asemel heaks kiita otse EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, sest nende arvates on olukord pärast energia maksustamise direktiivi ja ELi heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi vastuvõtmist märkimisväärselt muutunud, ning asjaomaste äriühingute suhtes kohaldatakse topeltmaksustamist. |
| --- | --- |

(33)

Kui komisjon leiab, et meede ei ole kokkusobiv 2001. aasta suunistega keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta, võib meetme Taani ametiasutuste hinnangul kõnealuste suuniste asemel heaks kiita otse EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, sest nende arvates on olukord pärast energia maksustamise direktiivi ja ELi heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi vastuvõtmist märkimisväärselt muutunud, ning asjaomaste äriühingute suhtes kohaldatakse topeltmaksustamist.

| (34) | Taani on viidanud ka komisjoni personali töödokumendile, (18) mis koostati energia maksustamise direktiivi vastuvõtmise kontekstis. Kõnealuses dokumendis märkis komisjon, et selliste äriühingute CO2 maksust vabastamine, kes on hõlmatud ühenduse heitkogustega kauplemise süsteemiga, ei pruugi olla käsitletav riigiabina, sest nii CO2 maksu kui ka heitkoguste piirmäära kehtestamine võivad viia topeltmaksustamiseni, mida tuleb vältida. Direktiivi käsitlevas protokollis (19) võttis nõukogu vastavalt komisjoni ettepanekule kohustuse uurida maksumeetmete mõju seoses ELi heitkogustega kauplemise süsteemi rakendamisega, et eelkõige vältida topeltmaksustamise juhtumeid. |
| --- | --- |

(34)

Taani on viidanud ka komisjoni personali töödokumendile, (18) mis koostati energia maksustamise direktiivi vastuvõtmise kontekstis. Kõnealuses dokumendis märkis komisjon, et selliste äriühingute CO2 maksust vabastamine, kes on hõlmatud ühenduse heitkogustega kauplemise süsteemiga, ei pruugi olla käsitletav riigiabina, sest nii CO2 maksu kui ka heitkoguste piirmäära kehtestamine võivad viia topeltmaksustamiseni, mida tuleb vältida. Direktiivi käsitlevas protokollis (19) võttis nõukogu vastavalt komisjoni ettepanekule kohustuse uurida maksumeetmete mõju seoses ELi heitkogustega kauplemise süsteemi rakendamisega, et eelkõige vältida topeltmaksustamise juhtumeid.

| (35) | Otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta palus komisjon Taani valitsusel esitada teavet, mis kinnitaks, et meede aitab saavutada keskkonnaeesmärke või suurendada energiatõhusust, mis vastaks laias laastus sellele, mis oleks saavutatud siis, kui oleks järgitud standardset ühenduse madalaimat maksustamistaset. Taani ametiasutused väidavad, et selline teave oli ilmne juba pelgast võrdlusest saastekvootide hinna ja ühenduse madalaima maksustamistaseme vahel. Taani esitatud märkuste ajal oli saastekvootide hind 13 eurot tonni CO2 kohta, kusjuures ühenduse miinimumid tonni CO2 kohta olid järgmised: 1,55 eurot söe ja koksi puhul, 6,66 eurot gaasiõli ning 2,64 eurot maagaasi puhul. Seega kujutab 13 euro suurune saastekvoodi hind tonni CO2 kohta endast tunduvalt suuremat majanduslikku stiimulit heitkoguste vähendamiseks kui seda oleks asjaomane maks. Kooskõlas Taani riikliku saastekvootide eraldamise kavaga ajavahemikuks 2005–2007 eraldatakse kvootidega reguleeritud Taani tööstusele saastekvoote tasemel, mis on 7,1 % väiksemad kui need, mida kohaldatakse CO2 heitkoguste suhtes samal perioodil tavapärases olukorras (sealhulgas maksud ja vabatahtlikud kokkulepped). |
| --- | --- |

(35)

Otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta palus komisjon Taani valitsusel esitada teavet, mis kinnitaks, et meede aitab saavutada keskkonnaeesmärke või suurendada energiatõhusust, mis vastaks laias laastus sellele, mis oleks saavutatud siis, kui oleks järgitud standardset ühenduse madalaimat maksustamistaset. Taani ametiasutused väidavad, et selline teave oli ilmne juba pelgast võrdlusest saastekvootide hinna ja ühenduse madalaima maksustamistaseme vahel. Taani esitatud märkuste ajal oli saastekvootide hind 13 eurot tonni CO2 kohta, kusjuures ühenduse miinimumid tonni CO2 kohta olid järgmised: 1,55 eurot söe ja koksi puhul, 6,66 eurot gaasiõli ning 2,64 eurot maagaasi puhul. Seega kujutab 13 euro suurune saastekvoodi hind tonni CO2 kohta endast tunduvalt suuremat majanduslikku stiimulit heitkoguste vähendamiseks kui seda oleks asjaomane maks. Kooskõlas Taani riikliku saastekvootide eraldamise kavaga ajavahemikuks 2005–2007 eraldatakse kvootidega reguleeritud Taani tööstusele saastekvoote tasemel, mis on 7,1 % väiksemad kui need, mida kohaldatakse CO2 heitkoguste suhtes samal perioodil tavapärases olukorras (sealhulgas maksud ja vabatahtlikud kokkulepped).

6.   KAVANDATAVA MEETME HINDAMINE

6.1.   Riigiabi olemasolu

| (36) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(36)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (37) | Kavandatava meetme tulemusena vähenevad riigi tulud, seega rahastab Taani kõnealust meedet riigi ressurssidest. Kasusaajad tegutsevad turul, mis on avatud konkurentsile ja kus toimub liikmesriikide vaheline kaubandus. Seega võib meede moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Selle kindlaksmääramiseks, kas kavandatav meede kuulub EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse, tuleb seega leida vastus küsimusele, kas sellega kaasneb abisaajatele valikuline majanduslik eelis või mitte. |
| --- | --- |

(37)

Kavandatava meetme tulemusena vähenevad riigi tulud, seega rahastab Taani kõnealust meedet riigi ressurssidest. Kasusaajad tegutsevad turul, mis on avatud konkurentsile ja kus toimub liikmesriikide vaheline kaubandus. Seega võib meede moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Selle kindlaksmääramiseks, kas kavandatav meede kuulub EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse, tuleb seega leida vastus küsimusele, kas sellega kaasneb abisaajatele valikuline majanduslik eelis või mitte.

| (38) | Taani ametiasutused väidavad, et kavandatav maksusoodustus ei anna abisaajatele valikulist eelist, sest see hõlmab kõiki äriühinguid, kes on õiguslikult ja faktiliselt samas olukorras, nimelt neid, kelle suhtes kohaldatakse topeltmaksustamist. Kui siiski leitakse, et tegemist on valikulise eelisega, loevad Taani ametiasutused selle põhjendatuks süsteemi olemuse ja ülesehitusega. Seda eelkõige põhjusel, et CO2 maks ja ELi heitkogustega kauplemise süsteem teenivad sama eesmärki, milleks on CO2 heitkoguste vähendamine. Pärast ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kehtestamist kaotas CO2 maks oma keskkonnaalase eesmärgi. ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud äriühingute jaoks ei ole CO2 maks enam vahend, mis stimuleeriks CO2 heitkoguste vähendamist. Pigem on tegemist täiendava majandusliku koormaga. |
| --- | --- |

(38)

Taani ametiasutused väidavad, et kavandatav maksusoodustus ei anna abisaajatele valikulist eelist, sest see hõlmab kõiki äriühinguid, kes on õiguslikult ja faktiliselt samas olukorras, nimelt neid, kelle suhtes kohaldatakse topeltmaksustamist. Kui siiski leitakse, et tegemist on valikulise eelisega, loevad Taani ametiasutused selle põhjendatuks süsteemi olemuse ja ülesehitusega. Seda eelkõige põhjusel, et CO2 maks ja ELi heitkogustega kauplemise süsteem teenivad sama eesmärki, milleks on CO2 heitkoguste vähendamine. Pärast ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kehtestamist kaotas CO2 maks oma keskkonnaalase eesmärgi. ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud äriühingute jaoks ei ole CO2 maks enam vahend, mis stimuleeriks CO2 heitkoguste vähendamist. Pigem on tegemist täiendava majandusliku koormaga.

| (39) | Komisjon märgib, et Adria-Wieni otsuses (20) leiti, et „välja tuleb selgitada üksnes see, kas konkreetses õiguslikus raamistikus soodustab asjaomane meede „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist” EÜ asutamislepingu artikli 92 lõike 1 tähenduses teiste ettevõtjatega võrreldes, kes on asjaomase meetmega taotletava eesmärgi osas võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras”. Samuti on olemas hiljutine kohtupraktika (21) eelise ja valikulisuse tõlgendamise kohta. Gibraltari otsuses esitati standardne riigiabi analüüs maksujuhtumite puhul (22). Esimese Astme Kohus leidis, et selline analüüs peaks koosnema järgmisest: 1) võrdlussüsteemi kindlaksmääramine, 2) erandi kindlaksmääramine kõnealusest võrdlussüsteemist ja 3) võimalus põhjendada erandit süsteemi olemuse või ülesehitusega. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon märgib, et Adria-Wieni otsuses (20) leiti, et „välja tuleb selgitada üksnes see, kas konkreetses õiguslikus raamistikus soodustab asjaomane meede „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist” EÜ asutamislepingu artikli 92 lõike 1 tähenduses teiste ettevõtjatega võrreldes, kes on asjaomase meetmega taotletava eesmärgi osas võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras”. Samuti on olemas hiljutine kohtupraktika (21) eelise ja valikulisuse tõlgendamise kohta. Gibraltari otsuses esitati standardne riigiabi analüüs maksujuhtumite puhul (22). Esimese Astme Kohus leidis, et selline analüüs peaks koosnema järgmisest: 1) võrdlussüsteemi kindlaksmääramine, 2) erandi kindlaksmääramine kõnealusest võrdlussüsteemist ja 3) võimalus põhjendada erandit süsteemi olemuse või ülesehitusega.

| (40) | Seoses valikulise eelise mõistega tuleb komisjonil seega esmalt kindlaks määrata võrdlussüsteem. Kooskõlas standardanalüüsiga leiab komisjon praeguse juhtumi puhul, et võrdlussüsteemiks on olemasolev üldine energiamaksu süsteem (hõlmates kõiki makse, mis tuleb tasuda energiatoote tarbimise eest, st CO2 maks ja elektrimaks). Selline lähenemine on kooskõlas energia maksustamise direktiivi artikli 4 lõikega 2, mille kohaselt võib energiatootelt kinnipeetavaid kõiki kaudseid makse kumuleerida, et tagada ühenduse madalaima maksustamistaseme järgimine. Lisaks esitles Taani 2004. aastal kõnealust kahte maksu riikliku energiamaksu süsteemi osana, et näidata kokkusobivust energia maksustamise direktiiviga ja põhjendada elektrimaksu maksmisest tehtavat erandit riigiabi seisukohast (23). Kergendades abisaajate finantskoormat, mis muidu oleks olnud nende tootmiskulude osa, soodustatakse seega selgelt abisaajaid võrreldes äriühingutega, kes ei ole maksust vabastatud, ning kaldutakse seejuures võrdlussüsteemist kõrvale. Taani ametiasutused väidavad, et valikulise eelise analüüsis tuleb arvesse võtta seda, et abisaajatel on finantskoorem ka ELi heitkogustega kauplemise süsteemi alusel. Komisjon märgib, et energiamaksu süsteemi eesmärk langeb vaid osaliselt kokku EL heitkogustega kauplemise süsteemi omaga. ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ainueesmärk on CO2 heitkoguste vähendamine; energiamaksu süsteemil on ka muid eesmärke, näiteks energiatõhususe edendamine ja tulude kogumine riigikassasse. Lisaks on olulisi erinevusi maksu- ja kvoodisüsteemi toimimise vahel (näiteks ei pruugi ELi heitkogustega kauplemise süsteem tingimata kaasa tuua tegelikke kulusid, mida abisaaja peab tasuma iga tarbitud energiaühiku eest). Sel põhjusel ei jaga komisjon Taani seisukohta, et CO2 maksu ja ELi heitkogustega kauplemise süsteemi koos tuleks võrdlussüsteemina kasutada. |
| --- | --- |

(40)

Seoses valikulise eelise mõistega tuleb komisjonil seega esmalt kindlaks määrata võrdlussüsteem. Kooskõlas standardanalüüsiga leiab komisjon praeguse juhtumi puhul, et võrdlussüsteemiks on olemasolev üldine energiamaksu süsteem (hõlmates kõiki makse, mis tuleb tasuda energiatoote tarbimise eest, st CO2 maks ja elektrimaks). Selline lähenemine on kooskõlas energia maksustamise direktiivi artikli 4 lõikega 2, mille kohaselt võib energiatootelt kinnipeetavaid kõiki kaudseid makse kumuleerida, et tagada ühenduse madalaima maksustamistaseme järgimine. Lisaks esitles Taani 2004. aastal kõnealust kahte maksu riikliku energiamaksu süsteemi osana, et näidata kokkusobivust energia maksustamise direktiiviga ja põhjendada elektrimaksu maksmisest tehtavat erandit riigiabi seisukohast (23). Kergendades abisaajate finantskoormat, mis muidu oleks olnud nende tootmiskulude osa, soodustatakse seega selgelt abisaajaid võrreldes äriühingutega, kes ei ole maksust vabastatud, ning kaldutakse seejuures võrdlussüsteemist kõrvale. Taani ametiasutused väidavad, et valikulise eelise analüüsis tuleb arvesse võtta seda, et abisaajatel on finantskoorem ka ELi heitkogustega kauplemise süsteemi alusel. Komisjon märgib, et energiamaksu süsteemi eesmärk langeb vaid osaliselt kokku EL heitkogustega kauplemise süsteemi omaga. ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ainueesmärk on CO2 heitkoguste vähendamine; energiamaksu süsteemil on ka muid eesmärke, näiteks energiatõhususe edendamine ja tulude kogumine riigikassasse. Lisaks on olulisi erinevusi maksu- ja kvoodisüsteemi toimimise vahel (näiteks ei pruugi ELi heitkogustega kauplemise süsteem tingimata kaasa tuua tegelikke kulusid, mida abisaaja peab tasuma iga tarbitud energiaühiku eest). Sel põhjusel ei jaga komisjon Taani seisukohta, et CO2 maksu ja ELi heitkogustega kauplemise süsteemi koos tuleks võrdlussüsteemina kasutada.

| (41) | NOx-i otsuses leidis Esimese Astme Kohus, et valikulisus puudus, sest eelise (saastelubade tasuta eraldamine) said vaid need äriühingud, kellele oli sama kava kohaselt pandud kohustus ning kes seepärast ei olnud kavaga hõlmamata äriühingutega samas õiguslikus ja faktilises olukorras (24). Komisjon leiab, et NOx-i juhtum ja praegune juhtum on erinevad. NOx-i juhtumis anti eelis (NOx-i tasuta kvoodid) abisaajatele tingimusel, et abisaajad peavad kinni samas süsteemis ettenähtud heitkoguste lävendist. Praeguses juhtumis taotletakse soodustust CO2 maksu puhul, mida üldjuhul tasuvad kõik energiatarbijad. Soodustuse põhjuseks on asjaolu, et abisaajad on hõlmatud muu (mittemaksulise) süsteemiga. Seepärast sarnaneb käesolev juhtum komisjoni arvates rohkem eespool osutatud Adria-Wieni otsuse olukorraga, mille puhul Euroopa Kohus kinnitas valikulise eelise olemasolu, sest energiamaksu soodustusega eelistati teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist teiste ettevõtjatega võrreldes, kes on asjaomase maksuga taotletava eesmärgi osas võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras. |
| --- | --- |

(41)

NOx-i otsuses leidis Esimese Astme Kohus, et valikulisus puudus, sest eelise (saastelubade tasuta eraldamine) said vaid need äriühingud, kellele oli sama kava kohaselt pandud kohustus ning kes seepärast ei olnud kavaga hõlmamata äriühingutega samas õiguslikus ja faktilises olukorras (24). Komisjon leiab, et NOx-i juhtum ja praegune juhtum on erinevad. NOx-i juhtumis anti eelis (NOx-i tasuta kvoodid) abisaajatele tingimusel, et abisaajad peavad kinni samas süsteemis ettenähtud heitkoguste lävendist. Praeguses juhtumis taotletakse soodustust CO2 maksu puhul, mida üldjuhul tasuvad kõik energiatarbijad. Soodustuse põhjuseks on asjaolu, et abisaajad on hõlmatud muu (mittemaksulise) süsteemiga. Seepärast sarnaneb käesolev juhtum komisjoni arvates rohkem eespool osutatud Adria-Wieni otsuse olukorraga, mille puhul Euroopa Kohus kinnitas valikulise eelise olemasolu, sest energiamaksu soodustusega eelistati teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist teiste ettevõtjatega võrreldes, kes on asjaomase maksuga taotletava eesmärgi osas võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras.

| (42) | Vastavalt komisjoni teatisele riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (25) loetakse makse, millel on vaid tehniline iseloom (nt topeltmaksustamise vältimine) põhimõtteliselt üldmeetmeteks (26). Nagu eespool mainitud, on maksu ja ELi heitkogustega kauplemise süsteemi vahel olulised erinevused. Seepärast ei saa neist viimast lugeda maksuks komisjoni teatise tähenduses. |
| --- | --- |

(42)

Vastavalt komisjoni teatisele riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (25) loetakse makse, millel on vaid tehniline iseloom (nt topeltmaksustamise vältimine) põhimõtteliselt üldmeetmeteks (26). Nagu eespool mainitud, on maksu ja ELi heitkogustega kauplemise süsteemi vahel olulised erinevused. Seepärast ei saa neist viimast lugeda maksuks komisjoni teatise tähenduses.

| (43) | Seepärast leiab komisjon, et maksusoodustus iseenesest annab valikulise eelise EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(43)

Seepärast leiab komisjon, et maksusoodustus iseenesest annab valikulise eelise EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (44) | Seoses süsteemi loogikaga märgib komisjon taas, et energiamaksu süsteemi eesmärk langeb vaid osaliselt kokku EL heitkogustega kauplemise süsteemi omaga. Käesoleval juhul on võrdlussüsteemiks energiamaksu süsteem. Selle süsteemi loogika on iga tarbitud energiatoote maksustamine ja kavandatav maksusoodustus ei ole selle loogikaga kooskõlas. Sellega seoses märgib Taani, et topeltmaksustamine suurendab äriühingute piirkulusid, kuid üldised CO2 heitkogused seejuures ei vähene. Komisjon leiab, et väide on asjakohane vaid võimaliku riigiabi kokkusobivuse, eriti selle proportsionaalsuse seisukohast. Selle põhjenduseks toob ta asjaolu, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mõju ei ole riigiabi kindlaksmääramise võrdlussüsteemi osa. Isegi kui komisjon lülitaks võrdlussüsteemi ka ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, ei hõlmaks kavandatav CO2 maksu soodustus kõiki heitkoguseid tootvaid valdkondi ja asjaomast kohustust pidada kinni ELi heitkogustega kauplemise süsteemis sätestatud kvootidest (27). See kalduks Taani osutatud loogikast kõrvale ja seega ei oleks maksusoodustust võimalik vaid süsteemi loogikaga põhjendada. |
| --- | --- |

(44)

Seoses süsteemi loogikaga märgib komisjon taas, et energiamaksu süsteemi eesmärk langeb vaid osaliselt kokku EL heitkogustega kauplemise süsteemi omaga. Käesoleval juhul on võrdlussüsteemiks energiamaksu süsteem. Selle süsteemi loogika on iga tarbitud energiatoote maksustamine ja kavandatav maksusoodustus ei ole selle loogikaga kooskõlas. Sellega seoses märgib Taani, et topeltmaksustamine suurendab äriühingute piirkulusid, kuid üldised CO2 heitkogused seejuures ei vähene. Komisjon leiab, et väide on asjakohane vaid võimaliku riigiabi kokkusobivuse, eriti selle proportsionaalsuse seisukohast. Selle põhjenduseks toob ta asjaolu, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mõju ei ole riigiabi kindlaksmääramise võrdlussüsteemi osa. Isegi kui komisjon lülitaks võrdlussüsteemi ka ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, ei hõlmaks kavandatav CO2 maksu soodustus kõiki heitkoguseid tootvaid valdkondi ja asjaomast kohustust pidada kinni ELi heitkogustega kauplemise süsteemis sätestatud kvootidest (27). See kalduks Taani osutatud loogikast kõrvale ja seega ei oleks maksusoodustust võimalik vaid süsteemi loogikaga põhjendada.

| (45) | Seepärast komisjon ei leia, et kavandatava maksuvabastuse valikulisust saab põhjendada maksusüsteemi olemuse ja loogikaga. |
| --- | --- |

(45)

Seepärast komisjon ei leia, et kavandatava maksuvabastuse valikulisust saab põhjendada maksusüsteemi olemuse ja loogikaga.

| (46) | Teatatud meetme klassifitseerimine riigiabina on kooskõlas komisjoni üldise tavaga, mille kohaselt loetakse keskkonnamaksudest vabastamine või selle vähendamine üldjuhul riigiabiks. Eelkõige käsitles komisjon riigiabina selliseid kavasid, millega vabastati CO2 maksust need äriühingud, kes olid hõlmatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga (28). |
| --- | --- |

(46)

Teatatud meetme klassifitseerimine riigiabina on kooskõlas komisjoni üldise tavaga, mille kohaselt loetakse keskkonnamaksudest vabastamine või selle vähendamine üldjuhul riigiabiks. Eelkõige käsitles komisjon riigiabina selliseid kavasid, millega vabastati CO2 maksust need äriühingud, kes olid hõlmatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga (28).

| (47) | Seepärast leiab komisjon, et teatatud meede on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(47)

Seepärast leiab komisjon, et teatatud meede on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

6.2.   Kokkusobivus EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c

| (48) | Pärast ametliku uurimismenetluse algatamise otsust võeti vastu keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevad uued ühenduse suunised (3) (edaspidi: „2008. aasta suunised”). Vastavalt kõnealuste suuniste punktile 204 kohaldab komisjon uusi suuniseid kõikide teatatud abimeetmete suhtes, mille kohta ta peab tegema otsuse pärast seda, kui suunised on avaldatud, isegi kui abikavadest on teatatud enne suuniste avaldamist. 2008. aasta suuniste punktis 68 on siiski märgitud, et suuniste koostamise ajal ei olnud komisjonil piisavalt kogemusi keskkonnamaksude vähendamiste kokkusobivuse hindamisel selliste äriühingute puhul, kes osalevad kaubeldavate lubade süsteemis. Seega oli 2008. aasta suuniste vastuvõtmise ajal veel liiga vara asjaomaseid üldiseid juhiseid anda. Seega lähtutakse selliste juhtumite hindamisel EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktist c. Selliste keskkonnajuhtumite hindamisel, mis ei ole hõlmatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga, lähtub komisjon üldjuhul suunistes sätestatud kriteeriumidest. Käesoleva juhtumi puhul on kriteeriumid energiamaksude vähendamise ja nendest vabastamise hindamiseks olemas, mispärast oleks ebaloogiline neid arvesse mitte võtta. Eriti tuleks kõnealustest kriteeriumidest lähtuda abi vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamisel. |
| --- | --- |

(48)

Pärast ametliku uurimismenetluse algatamise otsust võeti vastu keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevad uued ühenduse suunised (3) (edaspidi: „2008. aasta suunised”). Vastavalt kõnealuste suuniste punktile 204 kohaldab komisjon uusi suuniseid kõikide teatatud abimeetmete suhtes, mille kohta ta peab tegema otsuse pärast seda, kui suunised on avaldatud, isegi kui abikavadest on teatatud enne suuniste avaldamist. 2008. aasta suuniste punktis 68 on siiski märgitud, et suuniste koostamise ajal ei olnud komisjonil piisavalt kogemusi keskkonnamaksude vähendamiste kokkusobivuse hindamisel selliste äriühingute puhul, kes osalevad kaubeldavate lubade süsteemis. Seega oli 2008. aasta suuniste vastuvõtmise ajal veel liiga vara asjaomaseid üldiseid juhiseid anda. Seega lähtutakse selliste juhtumite hindamisel EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktist c. Selliste keskkonnajuhtumite hindamisel, mis ei ole hõlmatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga, lähtub komisjon üldjuhul suunistes sätestatud kriteeriumidest. Käesoleva juhtumi puhul on kriteeriumid energiamaksude vähendamise ja nendest vabastamise hindamiseks olemas, mispärast oleks ebaloogiline neid arvesse mitte võtta. Eriti tuleks kõnealustest kriteeriumidest lähtuda abi vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamisel.

| (49) | Riigiabimeetme EÜ asutamislepinguga kokkusobivuse hindamisel peab komisjon esmalt arvesse võtma kõnealuse meetme positiivset mõju ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisel (nt keskkonnakaitse kõrgem tase) ja selle võimalikke kõrvalmõjusid kaubandusele ja konkurentsile. Praeguse juhtumi puhul on keeruline kindlaks määrata, kas kavandatav abikava aitaks parandada keskkonnakaitse taset. ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ja CO2 maksu eesmärk on kõrgema keskkonnakaitse taseme saavutamine; maksusoodustuse eesmärk iseenesest on aga kergendada äriühingute maksukoormust. Seega on kavandatava meetme mõju järgmine: abisaajad saavad konkurentsieelise, mis iseenesest ei ole ühist huvi pakkuv eesmärk. Siiski ei välista see positiivset mõju otsesele keskkonnakaitse tasemele, mis võib tuleneda asjaolust, et maksu vähendamine võimaldab kõrgemate maksumäärade kehtestamist või säilitamist võrreldes teiste ettevõtjate jaoks kehtestatud ühenduse madalaima maksustamistasemega (29). |
| --- | --- |

(49)

Riigiabimeetme EÜ asutamislepinguga kokkusobivuse hindamisel peab komisjon esmalt arvesse võtma kõnealuse meetme positiivset mõju ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisel (nt keskkonnakaitse kõrgem tase) ja selle võimalikke kõrvalmõjusid kaubandusele ja konkurentsile. Praeguse juhtumi puhul on keeruline kindlaks määrata, kas kavandatav abikava aitaks parandada keskkonnakaitse taset. ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ja CO2 maksu eesmärk on kõrgema keskkonnakaitse taseme saavutamine; maksusoodustuse eesmärk iseenesest on aga kergendada äriühingute maksukoormust. Seega on kavandatava meetme mõju järgmine: abisaajad saavad konkurentsieelise, mis iseenesest ei ole ühist huvi pakkuv eesmärk. Siiski ei välista see positiivset mõju otsesele keskkonnakaitse tasemele, mis võib tuleneda asjaolust, et maksu vähendamine võimaldab kõrgemate maksumäärade kehtestamist või säilitamist võrreldes teiste ettevõtjate jaoks kehtestatud ühenduse madalaima maksustamistasemega (29).

| (50) | Teiseks on 2008. aasta suuniste punktis 152 märgitud, et abimeetme heakskiitmiseks EÜ asutamislepingu artikli 87 alusel peavad ühtlustatud maksude vähendamised ja nende suhtes tehtavad erandid olema kokkusobivad asjaomaste ühenduse õigusaktidega. Lisaks kinnitab maksudirektiivide järgimise nõuet kohtupraktika, vt Esimese Astme Kohtu 27. septembri 2001. aasta otsus kohtuasjas T-184/97, BP Chemicals vs. komisjon (30). Juhtumite puhul, kus on tegemist CO2 maksu soodustusega, tuleb eelkõige järgida energia maksustamise direktiivi. Osutatud direktiivi kohaselt tuleb maksumäärad kehtestada selliselt, et need sisaldaksid iga energiatoote ja elektri puhul asjaomaseid ühenduse madalaimaid maksustamistasemeid. Madalaimad maksustamistasemed on esitatud direktiivi I lisas. Nagu eespool mainitud, hõlmab „madalaim maksustamistase” vastavalt energia maksustamise direktiivi artikli 4 lõikele 2 kõiki kinnipeetavaid kaudseid makse (välja arvatud käibemaks), mis arvestatakse otse või kaudselt energiatoodete ja elektrienergia koguse alusel tarbimisse lubamise ajal. Sama direktiivi artikli 17 lõike 4 kohaselt peavad ettevõtted, kes kasutavad ühenduse miinimumist madalamat maksustamistaset, sõlmima lepingu või rakendama kaubeldavate lubade süsteemi või muud samalaadset korraldust, mis on mõeldud keskkonnakaitse eesmärkide saavutamiseks, mille toime on laias laastus samaväärne sellega, mis oleks saavutatud tavalisi ühenduse alammäärasid järgides. Otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta kutsus komisjon Taanit esitama täiendavat teavet, mis toetaks Taani väidet, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemil on laias laastus sama toime, mis maksulgi. Taani ei ole kõnealuse küsimuse kohta täiendavat teavet esitanud. Võttes arvesse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kvootide hinnataset võrreldes ühenduse madalaima maksustamistasemega, ei saa siiski välistada, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemil on laias laastus sama toime, mis oleks saavutatud CO2 maksuga (31). |
| --- | --- |

(50)

Teiseks on 2008. aasta suuniste punktis 152 märgitud, et abimeetme heakskiitmiseks EÜ asutamislepingu artikli 87 alusel peavad ühtlustatud maksude vähendamised ja nende suhtes tehtavad erandid olema kokkusobivad asjaomaste ühenduse õigusaktidega. Lisaks kinnitab maksudirektiivide järgimise nõuet kohtupraktika, vt Esimese Astme Kohtu 27. septembri 2001. aasta otsus kohtuasjas T-184/97, BP Chemicals vs. komisjon (30). Juhtumite puhul, kus on tegemist CO2 maksu soodustusega, tuleb eelkõige järgida energia maksustamise direktiivi. Osutatud direktiivi kohaselt tuleb maksumäärad kehtestada selliselt, et need sisaldaksid iga energiatoote ja elektri puhul asjaomaseid ühenduse madalaimaid maksustamistasemeid. Madalaimad maksustamistasemed on esitatud direktiivi I lisas. Nagu eespool mainitud, hõlmab „madalaim maksustamistase” vastavalt energia maksustamise direktiivi artikli 4 lõikele 2 kõiki kinnipeetavaid kaudseid makse (välja arvatud käibemaks), mis arvestatakse otse või kaudselt energiatoodete ja elektrienergia koguse alusel tarbimisse lubamise ajal. Sama direktiivi artikli 17 lõike 4 kohaselt peavad ettevõtted, kes kasutavad ühenduse miinimumist madalamat maksustamistaset, sõlmima lepingu või rakendama kaubeldavate lubade süsteemi või muud samalaadset korraldust, mis on mõeldud keskkonnakaitse eesmärkide saavutamiseks, mille toime on laias laastus samaväärne sellega, mis oleks saavutatud tavalisi ühenduse alammäärasid järgides. Otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta kutsus komisjon Taanit esitama täiendavat teavet, mis toetaks Taani väidet, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemil on laias laastus sama toime, mis maksulgi. Taani ei ole kõnealuse küsimuse kohta täiendavat teavet esitanud. Võttes arvesse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kvootide hinnataset võrreldes ühenduse madalaima maksustamistasemega, ei saa siiski välistada, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemil on laias laastus sama toime, mis oleks saavutatud CO2 maksuga (31).

| (51) | Taani on viidanud rohelisele raamatule „Turupõhised vahendid keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades,” (32) mida komisjon esitles energia maksustamise direktiivi läbivaatamise lähtepunktina (33). Sellega seoses tuleb märkida, et roheline raamat on dokument, milles enne ettepanekute koostamist kutsutakse üles pidama arutelusid võimalike poliitikavalikute üle, st roheline raamat ei ole siduv õigusakt. Rohelises raamatus tunnistab komisjon, et vähemalt teataval määral teenivad ELi heitkogustega kauplemise süsteem ja energia maksustamise direktiiv sama eesmärki ja märgib, et kattumisi tuleks vältida. Seoses energia maksustamisega tõstatatakse selles ka küsimus energia maksustamise taga olevate eri eesmärkide kohta ja tehakse ettepanek energia maksustamine jagada CO2 osaks ja energiaga seotud osaks. Loogikast lähtuvalt ei tuleks CO2 osa kohaldada ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud käitiste suhtes. Võttes arvesse asjaolu, et Taanis on ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud äriühingud juba praegu energiamaksust vabastatud, ei peaks nad üldse tootmisprotsessis tarbitud energialt maksu maksma, kui kõnealune meede kiidetakse heaks. Seepärast ei leia komisjon, et Taani kavandatav meede on kooskõlas eespool osutatud rohelise raamatu mõttega. |
| --- | --- |

(51)

Taani on viidanud rohelisele raamatule „Turupõhised vahendid keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades,” (32) mida komisjon esitles energia maksustamise direktiivi läbivaatamise lähtepunktina (33). Sellega seoses tuleb märkida, et roheline raamat on dokument, milles enne ettepanekute koostamist kutsutakse üles pidama arutelusid võimalike poliitikavalikute üle, st roheline raamat ei ole siduv õigusakt. Rohelises raamatus tunnistab komisjon, et vähemalt teataval määral teenivad ELi heitkogustega kauplemise süsteem ja energia maksustamise direktiiv sama eesmärki ja märgib, et kattumisi tuleks vältida. Seoses energia maksustamisega tõstatatakse selles ka küsimus energia maksustamise taga olevate eri eesmärkide kohta ja tehakse ettepanek energia maksustamine jagada CO2 osaks ja energiaga seotud osaks. Loogikast lähtuvalt ei tuleks CO2 osa kohaldada ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud käitiste suhtes. Võttes arvesse asjaolu, et Taanis on ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud äriühingud juba praegu energiamaksust vabastatud, ei peaks nad üldse tootmisprotsessis tarbitud energialt maksu maksma, kui kõnealune meede kiidetakse heaks. Seepärast ei leia komisjon, et Taani kavandatav meede on kooskõlas eespool osutatud rohelise raamatu mõttega.

| (52) | Asjaomaste ühenduse õigusaktide lähema vaatlemise põhjal võib tõdeda, et keskkonnamaksude vähendamist ja nendest vabastamist käsitlevate riigiabi eeskirjade tagamõte on aktsepteerida selliseid olukordi, kus ühenduse maksumääradest peetakse kinni. Rangemat lähenemist kasutatakse seejuures olukordades, kus abisaajatele ei ole võrdsed võimalused madalaima maksustamistaseme vormis kättesaadavad. See tähendab, et maksusoodustusi, mille puhul peetakse kinni ühenduse madalaimast maksustamistasemest, võib täiendava analüüsita heaks kiita. Kui aga maksusoodustused jäävad kõnealusest madalaimast maksustamisest allapoole, peetakse neid eriti moonutavateks ja komisjon teeb sellistel juhtudel üksikasjaliku analüüsi taolise abi vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta. Sellise analüüsi puhul lähtud komisjon liikmesriikidelt saadud andmetest. |
| --- | --- |

(52)

Asjaomaste ühenduse õigusaktide lähema vaatlemise põhjal võib tõdeda, et keskkonnamaksude vähendamist ja nendest vabastamist käsitlevate riigiabi eeskirjade tagamõte on aktsepteerida selliseid olukordi, kus ühenduse maksumääradest peetakse kinni. Rangemat lähenemist kasutatakse seejuures olukordades, kus abisaajatele ei ole võrdsed võimalused madalaima maksustamistaseme vormis kättesaadavad. See tähendab, et maksusoodustusi, mille puhul peetakse kinni ühenduse madalaimast maksustamistasemest, võib täiendava analüüsita heaks kiita. Kui aga maksusoodustused jäävad kõnealusest madalaimast maksustamisest allapoole, peetakse neid eriti moonutavateks ja komisjon teeb sellistel juhtudel üksikasjaliku analüüsi taolise abi vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta. Sellise analüüsi puhul lähtud komisjon liikmesriikidelt saadud andmetest.

| (53) | Seoses abi vajalikkusega peab komisjon 2008. aasta suuniste punkti 158 kohaselt hindama 1) kas abisaajate valik põhineb objektiivsetel ja läbipaistvatel kriteeriumidel, 2) kas tootmiskulud on oluliselt suurenenud, ning kui jah, 3) kas sellist suurenemist saab tarbijatele üle kanda, ilma et müük selle tagajärjel märkimisväärselt väheneks (seda saab tõendada toote hinnapaindlikkuse hinnanguga, samuti asjaomaste äriühingute/sektorite müügi vähenemise ja/või kahanenud kasumiga). |
| --- | --- |

(53)

Seoses abi vajalikkusega peab komisjon 2008. aasta suuniste punkti 158 kohaselt hindama 1) kas abisaajate valik põhineb objektiivsetel ja läbipaistvatel kriteeriumidel, 2) kas tootmiskulud on oluliselt suurenenud, ning kui jah, 3) kas sellist suurenemist saab tarbijatele üle kanda, ilma et müük selle tagajärjel märkimisväärselt väheneks (seda saab tõendada toote hinnapaindlikkuse hinnanguga, samuti asjaomaste äriühingute/sektorite müügi vähenemise ja/või kahanenud kasumiga).

| (54) | Praegusel juhul on abisaajad tõepoolest valitud objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide ehk nende osalemise alusel ELi heitkogustega kauplemise süsteemis. Teise kriteeriumi puhul tuleb märkida, et vähemalt praegu on kõik asjaomased ettevõtjad energia maksustamise direktiivi artikli 17 lõike 1 tähenduses energiamahukad ettevõtjad. Seega võib eeldada, et ka teine kriteerium on täidetud. Teave asjaomaste abisaajate käibe ja/või turuosade vähenemise kohta oleks olnud väga väärtuslik ja kinnitanud meetme vajalikkust. Kahjuks Taani sellist teavet ei esitanud. Taani saatis selle asemel loetelu abisaajatest, tuues ära nende CO2 heitkogused 2005., 2006. ja 2007. aasta kohta. Mõned neist on kolme aasta jookusul heitkoguseid vähendanud, teised aga neid kõnealusel ajavahemikul suurendanud. Suurimad abisaajad on tsemenditööstus (kus maksustamisbaas on ligikaudu 2,8 miljonit tonni CO2 heitkoguste kohta aastas), suhkrutööstus (0,2 miljonit tonni aastas) ja naftatöötlemistehased (0,1 miljonit tonni aastas). Seega ei ole Taani tõestanud, et kahe paralleelselt kohaldatud süsteemi tulemusena suurenesid oluliselt tootmiskulud, mida ei saa tarbijatele üle kanda, ilma et müük selle tagajärjel märkimisväärselt väheneks. |
| --- | --- |

(54)

Praegusel juhul on abisaajad tõepoolest valitud objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide ehk nende osalemise alusel ELi heitkogustega kauplemise süsteemis. Teise kriteeriumi puhul tuleb märkida, et vähemalt praegu on kõik asjaomased ettevõtjad energia maksustamise direktiivi artikli 17 lõike 1 tähenduses energiamahukad ettevõtjad. Seega võib eeldada, et ka teine kriteerium on täidetud. Teave asjaomaste abisaajate käibe ja/või turuosade vähenemise kohta oleks olnud väga väärtuslik ja kinnitanud meetme vajalikkust. Kahjuks Taani sellist teavet ei esitanud. Taani saatis selle asemel loetelu abisaajatest, tuues ära nende CO2 heitkogused 2005., 2006. ja 2007. aasta kohta. Mõned neist on kolme aasta jookusul heitkoguseid vähendanud, teised aga neid kõnealusel ajavahemikul suurendanud. Suurimad abisaajad on tsemenditööstus (kus maksustamisbaas on ligikaudu 2,8 miljonit tonni CO2 heitkoguste kohta aastas), suhkrutööstus (0,2 miljonit tonni aastas) ja naftatöötlemistehased (0,1 miljonit tonni aastas). Seega ei ole Taani tõestanud, et kahe paralleelselt kohaldatud süsteemi tulemusena suurenesid oluliselt tootmiskulud, mida ei saa tarbijatele üle kanda, ilma et müük selle tagajärjel märkimisväärselt väheneks.

| (55) | Seepärast ei ole komisjonil võimalik järeldada, et kavandatav abikava on vajalik. |
| --- | --- |

(55)

Seepärast ei ole komisjonil võimalik järeldada, et kavandatav abikava on vajalik.

| (56) | Seoses proportsionaalsuse küsimusega peab iga abisaaja vastavalt 2008. aasta suuniste punktile 159 täitma ühe järgmistest kriteeriumidest: 1) iga üksik abisaaja maksab sellise osa riiklikust maksust, mis üldjoontes vastab iga üksiku abisaaja tegevuse keskkonnamõjule võrreldes tegevusega, mille puhul kasutatakse Euroopa Majanduspiirkonnas parimaid tulemusi saavutanud tehnikat. Parimaid tulemusi saavutanud tehnikat kasutavad abisaajad saavad kõige rohkem kasu vähendamisest, mis vastab maksust tulenevale tootmiskulude suurenemisele, mida ei saa tarbijatele üle kanda; 2) abisaaja maksab vähemalt 20 % riiklikust maksust, välja arvatud juhul, kui madalam määr on õigustatud; või 3) abisaaja võib sõlmida liikmesriigiga kokkuleppeid, võttes endale kohustuseks keskkonnaeesmärkide täitmise, mille toime oleks üldjoontes sama kui punkti 1 või 2 kohase ühenduse madalaima maksustamistaseme kohaldamise korral. |
| --- | --- |

(56)

Seoses proportsionaalsuse küsimusega peab iga abisaaja vastavalt 2008. aasta suuniste punktile 159 täitma ühe järgmistest kriteeriumidest: 1) iga üksik abisaaja maksab sellise osa riiklikust maksust, mis üldjoontes vastab iga üksiku abisaaja tegevuse keskkonnamõjule võrreldes tegevusega, mille puhul kasutatakse Euroopa Majanduspiirkonnas parimaid tulemusi saavutanud tehnikat. Parimaid tulemusi saavutanud tehnikat kasutavad abisaajad saavad kõige rohkem kasu vähendamisest, mis vastab maksust tulenevale tootmiskulude suurenemisele, mida ei saa tarbijatele üle kanda; 2) abisaaja maksab vähemalt 20 % riiklikust maksust, välja arvatud juhul, kui madalam määr on õigustatud; või 3) abisaaja võib sõlmida liikmesriigiga kokkuleppeid, võttes endale kohustuseks keskkonnaeesmärkide täitmise, mille toime oleks üldjoontes sama kui punkti 1 või 2 kohase ühenduse madalaima maksustamistaseme kohaldamise korral.

| (57) | Seoses käesoleva juhtumiga on Taani ametiasutused vastanud, et neil puudub teave parimaid tulemusi saavutanud tehnika kohta, samuti ei ole see tingimuseks kavandatava meetme puhul. Teine kriteerium ei ole täidetud ja 20 % riikliku maksu maksmine viiks sellise maksumäära kujunemiseni, mis ületaks tunduvalt ühenduse madalaima maksustamistaseme. Kolmanda kriteeriumi puhul tuleb märkida, et mõni abisaaja on juba sõlminud vabatahtlikke kokkuleppeid, mille kohaselt on neil lubatud kasutada määra, mis jääb ühenduse madalaimast maksustamistasemest allapoole. Seoses käesoleva meetmega oleks mõistlik taolised kokkulepped asendada ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga. ELi heitkogustega kauplemise süsteem eksisteerib kavandatavast maksumeetmest sõltumata. Vastutasuks kavandatavale maksusoodustusele ei pea Taani seega täiendavaid jõupingutusi tegema. |
| --- | --- |

(57)

Seoses käesoleva juhtumiga on Taani ametiasutused vastanud, et neil puudub teave parimaid tulemusi saavutanud tehnika kohta, samuti ei ole see tingimuseks kavandatava meetme puhul. Teine kriteerium ei ole täidetud ja 20 % riikliku maksu maksmine viiks sellise maksumäära kujunemiseni, mis ületaks tunduvalt ühenduse madalaima maksustamistaseme. Kolmanda kriteeriumi puhul tuleb märkida, et mõni abisaaja on juba sõlminud vabatahtlikke kokkuleppeid, mille kohaselt on neil lubatud kasutada määra, mis jääb ühenduse madalaimast maksustamistasemest allapoole. Seoses käesoleva meetmega oleks mõistlik taolised kokkulepped asendada ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga. ELi heitkogustega kauplemise süsteem eksisteerib kavandatavast maksumeetmest sõltumata. Vastutasuks kavandatavale maksusoodustusele ei pea Taani seega täiendavaid jõupingutusi tegema.

| (58) | Otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta kutsus komisjon Taanit üles esitama teavet mehhanismi kohta, mille Taani ametiasutused on ette näinud selle tagamiseks, et maksuvabastus antakse vaid nendele äriühingutele, kellele on ELi heitkogustega kauplemise süsteemis osalemisest tekkinud puhaskulud ja et kõnealust vabastust kasutatakse vaid osutatud puhaskulude katmiseks. Kõnealune teave oleks osutanud sellele, kas abi on proportsionaalne, kuigi sellise lähenemise keskkonnaloogika oleks võimalik küsimärgi alla seada, sest eelistatakse äriühinguid, kes olid kohustatud saastelubasid ostma, kuna nad ei vähendanud heitkoguseid. Igal juhul ei ole Taani ametiasutused näidanud ega taganud, et maksuvabastused piirduksid vaid nende äriühingutega, kes saastekvootide eest on maksnud (34). |
| --- | --- |

(58)

Otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta kutsus komisjon Taanit üles esitama teavet mehhanismi kohta, mille Taani ametiasutused on ette näinud selle tagamiseks, et maksuvabastus antakse vaid nendele äriühingutele, kellele on ELi heitkogustega kauplemise süsteemis osalemisest tekkinud puhaskulud ja et kõnealust vabastust kasutatakse vaid osutatud puhaskulude katmiseks. Kõnealune teave oleks osutanud sellele, kas abi on proportsionaalne, kuigi sellise lähenemise keskkonnaloogika oleks võimalik küsimärgi alla seada, sest eelistatakse äriühinguid, kes olid kohustatud saastelubasid ostma, kuna nad ei vähendanud heitkoguseid. Igal juhul ei ole Taani ametiasutused näidanud ega taganud, et maksuvabastused piirduksid vaid nende äriühingutega, kes saastekvootide eest on maksnud (34).

| (59) | Seega ei ole Taani ametiasutused tõestanud, et kavandatav abi on proportsionaalne. |
| --- | --- |

(59)

Seega ei ole Taani ametiasutused tõestanud, et kavandatav abi on proportsionaalne.

| (60) | Seoses konkurentsi moonutamisega tuleb märkida, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata Taani äriühingud, samuti teiste liikmesriikide äriühingud, peavad kinni kas ühenduse madalaima maksustamistasemega tagatud võrdsetest võimalustest või juhinduvad 2008. aasta suuniste eeskirjadest. Seega suurendaks kavandatav maksuvabastus ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud Taanis tegutsevate äriühingute konkurentsivõimet ja võib seega põhjustada ebavajaliku konkurentsimoonutuse võrreldes teiste liikmesriikide äriühingutega. |
| --- | --- |

(60)

Seoses konkurentsi moonutamisega tuleb märkida, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata Taani äriühingud, samuti teiste liikmesriikide äriühingud, peavad kinni kas ühenduse madalaima maksustamistasemega tagatud võrdsetest võimalustest või juhinduvad 2008. aasta suuniste eeskirjadest. Seega suurendaks kavandatav maksuvabastus ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud Taanis tegutsevate äriühingute konkurentsivõimet ja võib seega põhjustada ebavajaliku konkurentsimoonutuse võrreldes teiste liikmesriikide äriühingutega.

| (61) | Võttes eespool esitatud asjaolusid arvesse ja tuginedes 2008. aasta suunistele, leiab komisjon, et käesolev meede ei ole kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c. |
| --- | --- |

(61)

Võttes eespool esitatud asjaolusid arvesse ja tuginedes 2008. aasta suunistele, leiab komisjon, et käesolev meede ei ole kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c.

| (62) | Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist sai komisjon märkusi huvitatud isikutelt, kes viitasid asjaolule, et maksuvabastuse või -vähenduste summad jäävad üldjuhul allapoole lävendeid, mis on sätestatud komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (35) (edaspidi: „vähese tähtsusega abi määrus”). Kui Taani ametiasutused suudaksid tagada, et kõigi juhtumite puhul järgitakse vähese tähtsusega abi eeskirju, võib seda kasutada põhjendusena, et meede ei täida artikli 87 lõikes 1 sätestatud kriteeriume, mis tähendaks, et meetme rakendamiseks ei pea komisjoni teavitama. |
| --- | --- |

(62)

Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist sai komisjon märkusi huvitatud isikutelt, kes viitasid asjaolule, et maksuvabastuse või -vähenduste summad jäävad üldjuhul allapoole lävendeid, mis on sätestatud komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (35) (edaspidi: „vähese tähtsusega abi määrus”). Kui Taani ametiasutused suudaksid tagada, et kõigi juhtumite puhul järgitakse vähese tähtsusega abi eeskirju, võib seda kasutada põhjendusena, et meede ei täida artikli 87 lõikes 1 sätestatud kriteeriume, mis tähendaks, et meetme rakendamiseks ei pea komisjoni teavitama.

| (63) | Nagu komisjon on juba ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses märkinud, võib kavandatava abikava ühisturuga kokkusobivaks lugeda, kui peetakse kinni energia maksustamise direktiivis sätestatud ühtlustatud madalaimast maksustamistasemest. Kui abisaajad maksaksid ühenduse madalaimat maksustamistaset, kõrvaldaks see ühtlasi ka samas otsuses komisjoni tõstatatud probleemi, mis käsitleb põhimõttest „saastaja maksab” kinnipidamist. Tegelikult on energiamaksu vähendamised, mis jäävad allapoole ühenduse madalaimat maksustamistaset, hõlmatud komisjoni 6. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 800/2008 (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)) (36) artikliga 25 ja seega ei tule nendest komisjonile teatada. |
| --- | --- |

(63)

Nagu komisjon on juba ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses märkinud, võib kavandatava abikava ühisturuga kokkusobivaks lugeda, kui peetakse kinni energia maksustamise direktiivis sätestatud ühtlustatud madalaimast maksustamistasemest. Kui abisaajad maksaksid ühenduse madalaimat maksustamistaset, kõrvaldaks see ühtlasi ka samas otsuses komisjoni tõstatatud probleemi, mis käsitleb põhimõttest „saastaja maksab” kinnipidamist. Tegelikult on energiamaksu vähendamised, mis jäävad allapoole ühenduse madalaimat maksustamistaset, hõlmatud komisjoni 6. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 800/2008 (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)) (36) artikliga 25 ja seega ei tule nendest komisjonile teatada.

| (64) | Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (37) artikli 7 lõikes 4 on sätestatud, et komisjon võib ametliku uurimismenetluse lõpetada positiivse otsusega, millele tuleb lisada tingimused, mille täitmisel võib abi lugeda ühisturuga kokkusobivaks. Kõnealuste tingimuste täitmist tuleb hoolega jälgida. |
| --- | --- |

(64)

Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (37) artikli 7 lõikes 4 on sätestatud, et komisjon võib ametliku uurimismenetluse lõpetada positiivse otsusega, millele tuleb lisada tingimused, mille täitmisel võib abi lugeda ühisturuga kokkusobivaks. Kõnealuste tingimuste täitmist tuleb hoolega jälgida.

| (65) | Käesoleva juhtumi puhul leiab komisjon, et abi tohib anda niivõrd, kuivõrd abisaajad maksavad iga energiaallika kohta vähemalt ühenduse madalaimat maksustamistaset, olgu abi siis CO2 maksu või mis tahes muu energiamaksu vormis. Siiski leiab komisjon, et kui maksusoodustus jääb madalaimast maksustamistasemest allapoole, on abi EÜ asutamislepinguga kokkusobimatu ja seda ei tohi seega rakendada. |
| --- | --- |

(65)

Käesoleva juhtumi puhul leiab komisjon, et abi tohib anda niivõrd, kuivõrd abisaajad maksavad iga energiaallika kohta vähemalt ühenduse madalaimat maksustamistaset, olgu abi siis CO2 maksu või mis tahes muu energiamaksu vormis. Siiski leiab komisjon, et kui maksusoodustus jääb madalaimast maksustamistasemest allapoole, on abi EÜ asutamislepinguga kokkusobimatu ja seda ei tohi seega rakendada.

| (66) | Eespool sätestatud tingimustest nähtub, et teatatud abikava on kooskõlas energia maksustamise direktiivi, täpsemini selle artikli 17 lõike 1 punktiga a. Tõepoolest kõik abisaajad on kõnealuse sätte tähenduses energiamahukad äriühingud, samuti peetakse kinni direktiivis sätestatud madalaimast maksustamistasemest. |
| --- | --- |

(66)

Eespool sätestatud tingimustest nähtub, et teatatud abikava on kooskõlas energia maksustamise direktiivi, täpsemini selle artikli 17 lõike 1 punktiga a. Tõepoolest kõik abisaajad on kõnealuse sätte tähenduses energiamahukad äriühingud, samuti peetakse kinni direktiivis sätestatud madalaimast maksustamistasemest.

7.   JÄRELDUS

| (67) | Komisjon leiab, et kavandatav abikava „CO2 maksu muutmine kütuse kvootidega reguleeritud tööstustarbimise suhtes” on käsitletav riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon leiab, et kavandatav abikava „CO2 maksu muutmine kütuse kvootidega reguleeritud tööstustarbimise suhtes” on käsitletav riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (68) | Kui kõik abisaajad maksavad igalt energiaallikalt maksu, mille puhul on järgitud ühenduse madalaimat maksustamistaset, kuulutatakse abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(68)

Kui kõik abisaajad maksavad igalt energiaallikalt maksu, mille puhul on järgitud ühenduse madalaimat maksustamistaset, kuulutatakse abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c kokkusobivaks.

| (69) | Kavandatava abikava see osa, mis toob endaga kaasa ühtlustatud madalaimast maksustamistasemest madalama maksutaseme, on EÜ asutamislepinguga vastuolus, |
| --- | --- |

(69)

Kavandatava abikava see osa, mis toob endaga kaasa ühtlustatud madalaimast maksustamistasemest madalama maksutaseme, on EÜ asutamislepinguga vastuolus,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kuna Taani kavandatav abikava (9. juuni 2004. aasta seadus nr 464) ei kuulu määruse (EÜ) nr 1998/2006 kohaldamisalasse, on kõnealuse abikava puhul tegemist riigiabiga, mis on ühisturuga kokkusobiv vaid tingimusel, et asjaomased abisaajad maksavad energiatarbimiselt maksu, mis vastab vähemalt direktiivi 2003/96/EÜ I lisas sätestatud ühenduse madalaimale maksustamistasemele.

Kui Taani soovib abimeedet rakendada, tuleb seda vastavalt muuta.

Artikkel 2

Taani teavitab komisjoni kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest meetmetest, mida ta on võtnud käesoleva otsuse täitmiseks.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile.

Brüssel, 17. juuni 2009

Komisjoni nimel

Komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 274, 10.11.2006, lk 25.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  ELT C 82, 1.4.2008, lk 1.

3

(4)  Elektrienergia maksumäär põhineb söe süsinikusisaldusel, sest Taani elektrijaamades kasutatakse enamasti elektrienergia tootmiseks sütt.

4

(5)  Vt riigiabi juhtum NN 75/04 (ELT C 275, 8.11.2005, lk 4).

5

(6)  Nn „rasked tootmisprotsessid” on sellised tootmisprotsessid, milles 50 Taani krooni suurune maks ühe tonni CO2 kohta moodustab üle 3 % lisandväärtusest ja üle 1 % tootmisväärtusest. Mõlemad kriteeriumid peavad olema täidetud.

6

2

(7)  Riigiabi juhtum NN 317/A/04 (ELT C 226, 15.9.2005, lk 6).

7

(8)  ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.

8

(9)  Vt riigiabi juhtum NN 540/02 (ELT C 78, 1.4.2003, lk 3).

9

(10)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

10

(11)  Lisaks võib oksjonile panna uute turuletulijate reservi võimalikud saastekvoodid ja tegevuse lõpetanud käitistest alles jäänud kvoodid.

11

(12)  Sellesse kategooriasse on Taani lülitanud äriühingud, kelle riiklikult tasumisele kuuluv maks on vähemalt 0,5 % lisandväärtusest, samuti „raskeid tootmisprotsesse” kasutava tööstuse kooskõlas Taani CO2 seadusega (vt joonealune märkus nr 4).

12

2

(13)  EÜT C 37, 3.2.2001, lk 3.

13

(14)  Riigiabi juhtum C 46/06 (ELT C 55, 28.2.2008, lk 27).

14

(15)  EKL II-3271, mille käigus kinnitati esimese astme kohtu 27. jaanuari 1998. aasta otsust kohtuasjas T-67/94, [1998] EKL II-1.

15

(16)  Vt nt kohtu 17. juuni 1999. aasta otsust kohtuasjas C-75/97, Belgia vs. Komisjon, [1999] EKL I-3671; samuti kohtu 8. novembri 2001. aasta otsus kohtuasjas C-143/99, Adria-Wien Pipeline ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH vs. Finanzlandesdirektion für Kärnten, [2001] EKL I-8365.

16

vs

vs

(17)  Sellega seoses viitab Taani kohtu 29. aprilli 2004. aasta otsusele asjas C-308/01, GIL Insurance et al., EKL I-4777, vt eriti punkt 68.

17

et al

(18)  Komisjoni personali 24. oktoobri 2002. aasta töödokument (SEK(2002) 1142).

18

(19)  Nõukogu 3. aprilli 2003. aasta protokoll 8084/03 ADD 1, FISC 59.

19

(20)  Vt joonealune märkus 16.

20

(21)  Esimese Astme Kohtu 10. aprilli 2008. aasta otsus kohtuasjas T-233/04, Madalmaad vs. komisjon („NOx-otsus”), [2008] EKL II-591; 22. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas C-487/06 P, the British Aggregates Association vs. komisjon, EKL number ei ole veel teada; ja 18. detsembri 2008. aasta otsus ühendatud kohtuasjades T-211/04 ja T-215/04, Gibraltar vs. komisjon („Gibraltari otsus”), EKL number ei ole veel teada.

21

vs

vs

vs

(22)  Komisjon on Gibraltari otsuse edasi kaevanud, kuid edasikaebamine ei hõlma asjaolu, et üldjuhul peab analüüs sisaldama selles osutatud kolme punkti.

22

(23)  Vt joonealune märkus 5.

23

(24)  Komisjon kaebas NOx-i otsuse edasi, sest ei olnud nõus valikulisuse kohta tehtud tähelepanekutega.

24

(25)  Vt komisjoni teatise „Riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes” punkti 13 esimene taane (EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3).

25

(26)  EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3.

26

(27)  Näiteks on soojuse- ja elektritootmine hõlmatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga, mitte aga maksusoodustusega.

27

(28)  Nt ühendatud riigiabi juhtumid C 44/04 ja C 47/04 (ELT C 268, 27.9.2006, lk 19) (Sloveenia) ja riigiabi juhtum N 22/08 (ELT C 184, 22.7.2008, lk 5) (Rootsi).

28

(29)  Vt 2008. aasta suuniste punkt 57.

29

(30)  EKL II-3145.

30

(31)  Võttes arvesse allpool esitatud analüüsi (põhjendus 52 ja sellele järgnevad punktid), võib jätta vastamata küsimusele, kas energia maksustamise direktiivi artikli 17 lõige 4 on kohaldatav ka kaubeldavate lubade suhtes ELi heitkohustega kauplemise süsteemi raames või kas kõnealuse sätte eesmärgil peaksid asjaomased operaatorid osalema neist eraldiseisvates süsteemides, mis ühenduse õiguse alusel kohustuslikud ei ole.

31

(32)  Roheline raamat „Turupõhised vahendid keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades” (KOM(2007) 140 (lõplik), (SEK(2007) 388).

32

(33)  Energia maksustamise direktiivi läbivaatamine on komisjoni õigusloome- ja töökava osa.

33

(34)  Huvitatud isikute (kaks Taani äriühingut) märkuste kohaselt põhjustaks selline lähenemisviis tõsiseid periodiseerimisprobleeme, sest saastekvootide ostmise aeg ei pea tingimata kokku langema energia tarbimise ajaga.

34

(35)  ELT L 379, 28.12.2006, lk 5.

35

(36)  ELT L 214, 9.8.2008, lk 3.

36

(37)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

37

---

| 23.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/28

---

KOMISJONI OTSUS,

13. juuli 2009,

äriühingule Combus AS antud ümberkorraldamisabi kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 4538 all)

(Ainult taanikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/973/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 30. novembri 2000. aasta kirjaga teatasid Taani ametiasutused oma kavatsusest anda rahalist toetust riigile kuuluvale bussiveoga tegelevale äriühingule Combus A/S (edaspidi „Combus”) seoses selle müümisega äriühingule Arriva Denmark A/S (edaspidi „Arriva”). |
| --- | --- |

(1)

30. novembri 2000. aasta kirjaga teatasid Taani ametiasutused oma kavatsusest anda rahalist toetust riigile kuuluvale bussiveoga tegelevale äriühingule Combus A/S (edaspidi „Combus”) seoses selle müümisega äriühingule Arriva Denmark A/S (edaspidi „Arriva”).

| (2) | Enne seda teadet oli kutseliit Danske Busvognmænd (2) saatnud komisjonile 25. juunil 1999. aastal kirja ning 11. novembril 1999. aastal kaebuse, milles liit kritiseeris Combusile varem antud rahalist toetust ja võimalikku uut rahalist toetust. |
| --- | --- |

(2)

Enne seda teadet oli kutseliit Danske Busvognmænd (2) saatnud komisjonile 25. juunil 1999. aastal kirja ning 11. novembril 1999. aastal kaebuse, milles liit kritiseeris Combusile varem antud rahalist toetust ja võimalikku uut rahalist toetust.

| (3) | Komisjon palus Taani ametiasutustelt lisateavet 15. detsembri 2000. aasta kirjas, millele Taani ametiasutused vastasid 18. detsembri 2000. aasta kirjaga. Ka Taani konkurentsiamet esitas teavet, seda 20. detsembri 2000. aasta kirjas. Taani ametiasutused esitasid lisateavet 8. jaanuari 2001. aasta kirjas. Komisjon palus lisateavet 9. jaanuari 2001. aasta kirjas, millele Taani ametiasutused vastasid samal päeval. Taani ametiasutused esitasid lisateavet 23. jaanuari 2001. aasta ning 26. veebruari 2001. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon palus Taani ametiasutustelt lisateavet 15. detsembri 2000. aasta kirjas, millele Taani ametiasutused vastasid 18. detsembri 2000. aasta kirjaga. Ka Taani konkurentsiamet esitas teavet, seda 20. detsembri 2000. aasta kirjas. Taani ametiasutused esitasid lisateavet 8. jaanuari 2001. aasta kirjas. Komisjon palus lisateavet 9. jaanuari 2001. aasta kirjas, millele Taani ametiasutused vastasid samal päeval. Taani ametiasutused esitasid lisateavet 23. jaanuari 2001. aasta ning 26. veebruari 2001. aasta kirjades.

| (4) | Taani ametiasutuste ja komisjoni talituste kohtumised toimusid 23. novembril 2000 ja 19. detsembril 2000 Brüsselis ning 4. jaanuaril 2001 ja 15. jaanuaril 2001 Kopenhaagenis. |
| --- | --- |

(4)

Taani ametiasutuste ja komisjoni talituste kohtumised toimusid 23. novembril 2000 ja 19. detsembril 2000 Brüsselis ning 4. jaanuaril 2001 ja 15. jaanuaril 2001 Kopenhaagenis.

| (5) | Oma 28. märtsi 2001. aasta otsuses SG(2001) D/287297 (edaspidi „algne otsus”) otsustas komisjon pärast esialgset hinnangut mitte esitada teatatud meetmete kohta vastuväiteid, leides, et need:






  — | ei olnud riigiabi (seoses pensionimakseteks makstud 100 miljoni Taani krooni suuruse hüvitisega) või |
| --- | --- | --- |

(5)

Oma 28. märtsi 2001. aasta otsuses SG(2001) D/287297 (edaspidi „algne otsus”) otsustas komisjon pärast esialgset hinnangut mitte esitada teatatud meetmete kohta vastuväiteid, leides, et need:

—

ei olnud riigiabi (seoses pensionimakseteks makstud 100 miljoni Taani krooni suuruse hüvitisega) või

| — | sobisid 162 miljoni Taani krooni suuruse summa (3) ulatuses kokku ühisturuga, lähtudes EÜ asutamislepingu artiklist 73 või artikli 87 lõike 3 punktist c koostoimes ühenduse suunistega raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (4) (edaspidi „1999. aasta ümberkorraldamissuunised”), või |
| --- | --- |

—

sobisid 162 miljoni Taani krooni suuruse summa (3) ulatuses kokku ühisturuga, lähtudes EÜ asutamislepingu artiklist 73 või artikli 87 lõike 3 punktist c koostoimes ühenduse suunistega raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (4) (edaspidi „1999. aasta ümberkorraldamissuunised”), või

| — | sobisid 328 miljoni Taani krooni suuruse summa (5) ulatuses ühisturuga kokku nõukogu 26. juuni 1969. aasta määruse (EMÜ) nr 1191/69 (raudtee-, maantee- ja siseveetranspordis osutatavate avalike teenuste kontseptsioonist tulenevaid kohustusi puudutavate liikmesriikidepoolsete meetmete kohta) (6) alusel. |
| --- | --- |

—

sobisid 328 miljoni Taani krooni suuruse summa (5) ulatuses ühisturuga kokku nõukogu 26. juuni 1969. aasta määruse (EMÜ) nr 1191/69 (raudtee-, maantee- ja siseveetranspordis osutatavate avalike teenuste kontseptsioonist tulenevaid kohustusi puudutavate liikmesriikidepoolsete meetmete kohta) (6) alusel.

| (6) | Otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas5. mail 2001 (7). Komisjon teavitas Danske Busvognmændi algsest otsusest 8. mai 2001. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(6)

Otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas5. mail 2001 (7). Komisjon teavitas Danske Busvognmændi algsest otsusest 8. mai 2001. aasta kirjaga.

| (7) | 6. novembri 2002. aasta kirjaga, mille komisjon sai kätte 12. novembril 2002, ja 19. jaanuari 2004. aasta kirjaga, mille komisjon sai kätte 20. jaanuaril 2004, teatasid Taani ametiasutused komisjonile Combusi ümberkorraldamiskava rakendamisest. |
| --- | --- |

(7)

6. novembri 2002. aasta kirjaga, mille komisjon sai kätte 12. novembril 2002, ja 19. jaanuari 2004. aasta kirjaga, mille komisjon sai kätte 20. jaanuaril 2004, teatasid Taani ametiasutused komisjonile Combusi ümberkorraldamiskava rakendamisest.

| (8) | 11. juulil 2001 esitas Danske Busvognmænd esimese astme kohtule hagi algse otsuse tühistamiseks. |
| --- | --- |

(8)

11. juulil 2001 esitas Danske Busvognmænd esimese astme kohtule hagi algse otsuse tühistamiseks.

| (9) | 16. märtsi 2004. aasta otsusega (edaspidi „Combusi kohtuotsus”) tühistas esimese astme kohus algse otsuse „selles osas, mille kohaselt sellega tunnistatakse, et Taani ametiasutuste poolt äriühingule Combus A/S 162 miljoni Taani krooni ja 328 miljoni Taani krooni suuruste kapitalisüstide kujul antud abi on ühisturuga kokkusobiv” (8). |
| --- | --- |

(9)

16. märtsi 2004. aasta otsusega (edaspidi „Combusi kohtuotsus”) tühistas esimese astme kohus algse otsuse „selles osas, mille kohaselt sellega tunnistatakse, et Taani ametiasutuste poolt äriühingule Combus A/S 162 miljoni Taani krooni ja 328 miljoni Taani krooni suuruste kapitalisüstide kujul antud abi on ühisturuga kokkusobiv” (8).

| (10) | 328 miljoni Taani krooni suuruse kapitalisüsti kohta leidis esimese astme kohus esiteks, et algse otsuse „muudab kehtetuks viga, millega leiti 328 miljoni Taani krooni suuruse summa maksmine olevat hüvitis määruse nr 1191/69 artiklist 2 ning artiklitest 10-13 tulenevate avaliku teenindamise kohustuste eest. [...] Sellest lähtuvalt tuleb vaidlustatud otsus tühistada selles osas, mis on seotud 328 miljoni Taani krooni maksmise lubamisega kõnealuse määruse alusel, ilma et oleks vaja teha otsust muude selles küsimuses esitatud väidete kohta” (9). |
| --- | --- |

(10)

328 miljoni Taani krooni suuruse kapitalisüsti kohta leidis esimese astme kohus esiteks, et algse otsuse „muudab kehtetuks viga, millega leiti 328 miljoni Taani krooni suuruse summa maksmine olevat hüvitis määruse nr 1191/69 artiklist 2 ning artiklitest 10-13 tulenevate avaliku teenindamise kohustuste eest. [...] Sellest lähtuvalt tuleb vaidlustatud otsus tühistada selles osas, mis on seotud 328 miljoni Taani krooni maksmise lubamisega kõnealuse määruse alusel, ilma et oleks vaja teha otsust muude selles küsimuses esitatud väidete kohta” (9).

| (11) | Teiseks leidis esimese astme kohus 328 miljoni Taani krooni suuruse kapitalisüsti puhul, et mis puutub EÜ asutamislepingu artiklisse 73, „ei saa liikmesriigid EÜ asutamislepingu artiklile 73 enam otseselt tugineda ühenduse teisese õiguse kohaldamisalast välja jäävates olukordades. Seega, kuivõrd määrus nr 1191/69 ei ole käesoleval juhul kohaldatav ning 328 miljoni Taani krooni maksmine jääb EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse, on nõukogu 4. juuni 1970. aasta määruses (EMÜ) nr 1107/70 toetuste andmise kohta raudtee-, maantee- ja siseveetranspordile (EÜT, eestikeelne eriväljaanne: peatükk 07, köide 001, lk 39–41) esitatud ammendav loetelu asjaoludest, mille korral liikmesriikide ametiasutused võivad anda toetusi EÜ asutamislepingu artikli 73 alusel (10). Sellest lähtuvalt tuleb väidet vaidlustatud otsuse vastu toetada selles osas, mis on seotud 328 miljoni Taani krooni maksmise lubamisega EÜ asutamislepingu artikli 73 alusel”. |
| --- | --- |

(11)

Teiseks leidis esimese astme kohus 328 miljoni Taani krooni suuruse kapitalisüsti puhul, et mis puutub EÜ asutamislepingu artiklisse 73, „ei saa liikmesriigid EÜ asutamislepingu artiklile 73 enam otseselt tugineda ühenduse teisese õiguse kohaldamisalast välja jäävates olukordades. Seega, kuivõrd määrus nr 1191/69 ei ole käesoleval juhul kohaldatav ning 328 miljoni Taani krooni maksmine jääb EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse, on nõukogu 4. juuni 1970. aasta määruses (EMÜ) nr 1107/70 toetuste andmise kohta raudtee-, maantee- ja siseveetranspordile (EÜT, eestikeelne eriväljaanne: peatükk 07, köide 001, lk 39–41) esitatud ammendav loetelu asjaoludest, mille korral liikmesriikide ametiasutused võivad anda toetusi EÜ asutamislepingu artikli 73 alusel (10). Sellest lähtuvalt tuleb väidet vaidlustatud otsuse vastu toetada selles osas, mis on seotud 328 miljoni Taani krooni maksmise lubamisega EÜ asutamislepingu artikli 73 alusel”.

(12)

| (12) | 162 miljoni Taani krooni suuruse kapitalisüsti kohta, mida lubati anda EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel koostoimes 1999. aasta ümberkorraldamissuunistega, leidis esimese astme kohus, et „vaidlustatud otsust ei saa tõlgendada nii, nagu oleks volinike kolleegium andnud selge, tingimusteta ja lõpliku loa maksta 162 miljoni Taani krooni suurune summa välja EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c ja ümberkorraldamissuuniste alusel. Vastupidi, komisjoni arutluskäiku tuleb käsitleda kui tõsise kahtluse avaldamist Combusi elujõulisuse kohta nimetatud artikli ja suuniste tähenduses, mida komisjon ei pidanud siiski vajalikuks selgitada, kuna EÜ asutamislepingu artikkel 73 näis talle olevat piisav õiguslik alus kõnealuse abi lubamiseks. Kuna viimati nimetatud sätet ei saa sel puhul kasutada (vt punktid 100 ja 101 eespool), ei leia 328 miljoni Taani krooni maksmine vaidlustatud otsuses enam kehtivat õigustust. Sellest lähtuvalt tuleb luba maksta välja 162 miljoni Taani krooni suurune summa täies ulatuses tühistada, ilma et oleks vaja teha otsust muude selles küsimuses esitatud väidete kohta” (12). |
| --- | --- |

162 miljoni Taani krooni suuruse kapitalisüsti kohta, mida lubati anda EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel koostoimes 1999. aasta ümberkorraldamissuunistega, leidis esimese astme kohus, et „vaidlustatud otsust ei saa tõlgendada nii, nagu oleks volinike kolleegium andnud selge, tingimusteta ja lõpliku loa maksta 162 miljoni Taani krooni suurune summa välja EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c ja ümberkorraldamissuuniste alusel. Vastupidi, komisjoni arutluskäiku tuleb käsitleda kui tõsise kahtluse avaldamist Combusi elujõulisuse kohta nimetatud artikli ja suuniste tähenduses, mida komisjon ei pidanud siiski vajalikuks selgitada, kuna EÜ asutamislepingu artikkel 73 näis talle olevat piisav õiguslik alus kõnealuse abi lubamiseks. Kuna viimati nimetatud sätet ei saa sel puhul kasutada (vt punktid 100 ja 101 eespool), ei leia 328 miljoni Taani krooni maksmine vaidlustatud otsuses enam kehtivat õigustust. Sellest lähtuvalt tuleb luba maksta välja 162 miljoni Taani krooni suurune summa täies ulatuses tühistada, ilma et oleks vaja teha otsust muude selles küsimuses esitatud väidete kohta” (12).

| (13) | Pärast esimese astme kohtu otsust koostas komisjon uue otsuse. 11. jaanuaril 2005 kohtusid komisjoni talituste esindajad Taani ametiasutustega, et saada lähemat teavet Arriva/Combusi olukorra sündmuste käigust alates algse otsuse tegemisest. 1. märtsil 2005 saatsid Taani ametiasutused komisjonile Taani transpordiameti (Trafikstyrelse) koostatud märgukirja Taani bussituru arengusuundumuste kohta. |
| --- | --- |

(13)

Pärast esimese astme kohtu otsust koostas komisjon uue otsuse. 11. jaanuaril 2005 kohtusid komisjoni talituste esindajad Taani ametiasutustega, et saada lähemat teavet Arriva/Combusi olukorra sündmuste käigust alates algse otsuse tegemisest. 1. märtsil 2005 saatsid Taani ametiasutused komisjonile Taani transpordiameti (Trafikstyrelse) koostatud märgukirja Taani bussituru arengusuundumuste kohta.

| (14) | 3. märtsi 2005. aasta kirjas (SG (2005) D/200926) teavitas komisjon Taanit oma otsusest algatada kõnealuste meetmete suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) ning kutsus Taanit üles esitama oma märkusi. Taani valitsus palus tähelepanekute esitamise tähtaega kahel korral pikendada, millega komisjon nõustus 5. aprilli 2005. aasta (TREN D (2005) 106964) ja 24. juuni 2005. aasta (TREN D (2005) 113062) kirjades. 21. juunil 2005 toimus komisjoni ja Taani valitsuse kohtumine. Taani ametiasutused esitasid ametliku menetluse algatamise otsuse kohta oma tähelepanekud 30. juunil 2005. |
| --- | --- |

(14)

3. märtsi 2005. aasta kirjas (SG (2005) D/200926) teavitas komisjon Taanit oma otsusest algatada kõnealuste meetmete suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) ning kutsus Taanit üles esitama oma märkusi. Taani valitsus palus tähelepanekute esitamise tähtaega kahel korral pikendada, millega komisjon nõustus 5. aprilli 2005. aasta (TREN D (2005) 106964) ja 24. juuni 2005. aasta (TREN D (2005) 113062) kirjades. 21. juunil 2005 toimus komisjoni ja Taani valitsuse kohtumine. Taani ametiasutused esitasid ametliku menetluse algatamise otsuse kohta oma tähelepanekud 30. juunil 2005.

| (15) | Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (13)22. septembril 2005. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi otsuses käsitletud meetmete kohta ühe kuu jooksul, see tähendab 23. oktoobriks 2005. |
| --- | --- |

(15)

Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (13)22. septembril 2005. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi otsuses käsitletud meetmete kohta ühe kuu jooksul, see tähendab 23. oktoobriks 2005.

| (16) | Komisjon teavitas Danske Busvognmændi oma menetluse algatamise otsusest 12. mai 2005. aasta kirjas (TREN (2005) D 109473). Danske Busvognmændi palvel pikendas komisjon märkuste esitamise tähtaega kahel korral (15. juuli 2005. aasta kiri TREN (2005) D 115786 ning 16. augusti 2005. aasta kiri TREN (2005) D 117806). |
| --- | --- |

(16)

Komisjon teavitas Danske Busvognmændi oma menetluse algatamise otsusest 12. mai 2005. aasta kirjas (TREN (2005) D 109473). Danske Busvognmændi palvel pikendas komisjon märkuste esitamise tähtaega kahel korral (15. juuli 2005. aasta kiri TREN (2005) D 115786 ning 16. augusti 2005. aasta kiri TREN (2005) D 117806).

| (17) | 17. juuni 2005. aasta kirjas (TREN (2005) A 15223) palus Danske Busvognmænd komisjonilt menetluse algatamise otsuse koopiat koos sellest Taani taotlusel eemaldatud teabega. 15. juuli 2005. aasta kirjas vastas komisjon, et nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (14) artikli 24 kohaselt ei tohi komisjon avalikustada kõnealuse määruse kohaldamisel saadud teavet, mille kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Seejärel selgitas komisjon, et kuna Danske Busvognmændile saadetud koopiast kustutatud teabe kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus, ei saa komisjon seda talle avalikustada. |
| --- | --- |

(17)

17. juuni 2005. aasta kirjas (TREN (2005) A 15223) palus Danske Busvognmænd komisjonilt menetluse algatamise otsuse koopiat koos sellest Taani taotlusel eemaldatud teabega. 15. juuli 2005. aasta kirjas vastas komisjon, et nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (14) artikli 24 kohaselt ei tohi komisjon avalikustada kõnealuse määruse kohaldamisel saadud teavet, mille kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Seejärel selgitas komisjon, et kuna Danske Busvognmændile saadetud koopiast kustutatud teabe kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus, ei saa komisjon seda talle avalikustada.

| (18) | Samas 17. juuni 2005. aasta kirjas palus Danske Busvognmænd komisjonilt ka koopiat Taani valitsuse tähelepanekutest ametliku menetluse algatamise otsuse kohta. Komisjon vastas, et määruse (EÜ) nr 659/1999 artikliga 20, milles on sätestatud huvitatud poolte õigused, ei ole liikmesriigi vastuse edastamist hagejale ette nähtud ning sellest tulenevalt ei saanud komisjon edastada Danske Busvognmændile koopiat Taani valitsuse tähelepanekutest. |
| --- | --- |

(18)

Samas 17. juuni 2005. aasta kirjas palus Danske Busvognmænd komisjonilt ka koopiat Taani valitsuse tähelepanekutest ametliku menetluse algatamise otsuse kohta. Komisjon vastas, et määruse (EÜ) nr 659/1999 artikliga 20, milles on sätestatud huvitatud poolte õigused, ei ole liikmesriigi vastuse edastamist hagejale ette nähtud ning sellest tulenevalt ei saanud komisjon edastada Danske Busvognmændile koopiat Taani valitsuse tähelepanekutest.

| (19) | 23. septembri 2005. aasta kirjas esitas Danske Busvognmænd oma tähelepanekud. Komisjon edastas need tähelepanekud 25. oktoobri 2005. aasta kirjaga (TREN D (2005) 122503) Taani ametiasutustele, andes neile võimaluse märkustele ühe kuu jooksul vastata. Komisjon sai Taani vastuse kõnealustele tähelepanekutele 23. detsembri 2005. aasta kirjaga (SG (2006) A 80), olles vastamise tähtaega Taani valitsuse palvel ühe kuu võrra pikendanud. |
| --- | --- |

(19)

23. septembri 2005. aasta kirjas esitas Danske Busvognmænd oma tähelepanekud. Komisjon edastas need tähelepanekud 25. oktoobri 2005. aasta kirjaga (TREN D (2005) 122503) Taani ametiasutustele, andes neile võimaluse märkustele ühe kuu jooksul vastata. Komisjon sai Taani vastuse kõnealustele tähelepanekutele 23. detsembri 2005. aasta kirjaga (SG (2006) A 80), olles vastamise tähtaega Taani valitsuse palvel ühe kuu võrra pikendanud.

| (20) | Komisjon sai märkused ühelt huvitatud isikult, äriühingult Arriva Denmark A/S, kes esitas need 21. oktoobri 2005. aasta kirjas (TREN (2005) A 27196). Komisjon edastas märkused Taanile 24. novembri 2005. aasta kirjaga, andes neile võimaluse märkustele ühe kuu jooksul vastata. Komisjon sai Taani vastuse Arriva märkuste kohta eespool osutatud 23. detsembri 2005. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon sai märkused ühelt huvitatud isikult, äriühingult Arriva Denmark A/S, kes esitas need 21. oktoobri 2005. aasta kirjas (TREN (2005) A 27196). Komisjon edastas märkused Taanile 24. novembri 2005. aasta kirjaga, andes neile võimaluse märkustele ühe kuu jooksul vastata. Komisjon sai Taani vastuse Arriva märkuste kohta eespool osutatud 23. detsembri 2005. aasta kirjaga.

| (21) | Taani ametiasutused esitasid lisateavet asjaolude kohta 22. veebruari 2007. aasta ja 2. aprilli 2007. aasta kirjades (TREN (2007) A 28850). |
| --- | --- |

(21)

Taani ametiasutused esitasid lisateavet asjaolude kohta 22. veebruari 2007. aasta ja 2. aprilli 2007. aasta kirjades (TREN (2007) A 28850).

2.   ASJAOLUD

2.1.   TAANI BUSSITURG

2.1.1.   TURU ÜLDINE KIRJELDUS

| (22) | Menetluse algatamise otsuses (põhjendused 13–22) kirjeldatakse üksikasjalikult Taani bussiturgu. Sellest tulenevalt piirdub bussituru kirjeldus siinkohal turu kõige olulisemate tunnustega käesoleva juhtumi seisukohast ning Taani valitsuse ja huvitatud isikute esitatud lisateabega asjaolude kohta. |
| --- | --- |

(22)

Menetluse algatamise otsuses (põhjendused 13–22) kirjeldatakse üksikasjalikult Taani bussiturgu. Sellest tulenevalt piirdub bussituru kirjeldus siinkohal turu kõige olulisemate tunnustega käesoleva juhtumi seisukohast ning Taani valitsuse ja huvitatud isikute esitatud lisateabega asjaolude kohta.

| (23) | 1990. aastast alates on Taani oma bussituru järk-järgult konkurentsile avanud, korraldades avalikke pakkumisi avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks ametiasutuste ja Taani bussiettevõtjate vahel. Kohaldatavate riigihankeid käsitlevate ühenduse eeskirjade (nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiiv 92/50/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord) (15) alusel peab Taani alates 1994. aastast korraldama bussiveoteenuste osutamisega seotud avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks pakkumisi, välja arvatud juhul, kui teenuseid osutatakse asutusesiseselt (16). |
| --- | --- |

(23)

1990. aastast alates on Taani oma bussituru järk-järgult konkurentsile avanud, korraldades avalikke pakkumisi avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks ametiasutuste ja Taani bussiettevõtjate vahel. Kohaldatavate riigihankeid käsitlevate ühenduse eeskirjade (nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiiv 92/50/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord) (15) alusel peab Taani alates 1994. aastast korraldama bussiveoteenuste osutamisega seotud avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks pakkumisi, välja arvatud juhul, kui teenuseid osutatakse asutusesiseselt (16).

| (24) | 1999. aastal, kui Combus Taani riigilt esimest korda rahalist toetust sai, olid Taani kaheteistkümnest maakonnast üheksa sõlminud lepingud 100 % bussiliinide puhul. Ülejäänud kolmel maakonnal olid sõlmitud lepingud 96 % (Kopenhaagen), 35 % (Ribe) ja 21 % (Vyborg) bussiliinide puhul (17). Taanis kehtivad avaliku teenindamise lepingud viis aastat ning mõnes neist on sätestatud võimalus lepingut veel kolmeks aastaks pikendada. |
| --- | --- |

(24)

1999. aastal, kui Combus Taani riigilt esimest korda rahalist toetust sai, olid Taani kaheteistkümnest maakonnast üheksa sõlminud lepingud 100 % bussiliinide puhul. Ülejäänud kolmel maakonnal olid sõlmitud lepingud 96 % (Kopenhaagen), 35 % (Ribe) ja 21 % (Vyborg) bussiliinide puhul (17). Taanis kehtivad avaliku teenindamise lepingud viis aastat ning mõnes neist on sätestatud võimalus lepingut veel kolmeks aastaks pikendada.

| (25) | Taani bussiturgu iseloomustab pidev koondumisprotsess. 1988. aastal pakkus bussiteenuseid üle 400 äriühingu, samas kui 2004. aastal jätkas tegevust veel vaid ligikaudu 100 ettevõtjat. Ajalooliselt oli suurim ettevõtja Danish Railways oma bussiveoteenuseid osutava tütarettevõtja kaudu. 1995. aasta juunis eraldas Danish Railways oma bussiveoteenuseid osutava tütarettevõtja ning moodustas sellest aktsiaseltsi DSB Busser A/S. 1997. aastal sai äriühing uue nime – Combus A/S. Kõik Combusi aktsiad kuulusid Taani riigile. Combusi ja tema eelkäija turuosa Taanis oli kogu 1990ndate jooksul 20 %. |
| --- | --- |

(25)

Taani bussiturgu iseloomustab pidev koondumisprotsess. 1988. aastal pakkus bussiteenuseid üle 400 äriühingu, samas kui 2004. aastal jätkas tegevust veel vaid ligikaudu 100 ettevõtjat. Ajalooliselt oli suurim ettevõtja Danish Railways oma bussiveoteenuseid osutava tütarettevõtja kaudu. 1995. aasta juunis eraldas Danish Railways oma bussiveoteenuseid osutava tütarettevõtja ning moodustas sellest aktsiaseltsi DSB Busser A/S. 1997. aastal sai äriühing uue nime – Combus A/S. Kõik Combusi aktsiad kuulusid Taani riigile. Combusi ja tema eelkäija turuosa Taanis oli kogu 1990ndate jooksul 20 %.

| (26) | 1997. aastal astusid Taani bussiturule omandamise teel Briti äriühingu Arriva plc tütarettevõtja Arriva Denmark A/S (edaspidi „Arriva”) ning Prantsuse äriühingu Veolia tütarettevõtja Connex Denmark A/S (edaspidi „Connex”) (18). Aastatel 1999 ja 2004 (viimane aasta, mille kohta on olemas arvandmed) olid kolme äriühingu turuosad järgmised:
  Tabel 1
  Combusi, Arriva ja Connexi turuosad aastatel 1999 ja 2004











  (protsentides) |
| --- | --- |
| | Combus
  1999 | Combus
  2004 | Arriva
  1999 | Arriva
  2004 | Connex
  1999 | Connex
  2004 |
| Põhja-Jüütimaa | 64,85 | 0 | 0 | 18,64 | 7,17 | 24,72 |
| Viborg | 17,27 | 0 | 0 | 17,40 | 0 | 0,33 |
| Århus | 54,24 | 0 | 0 | 10,15 | 9,11 | 41,07 |
| Ringkøbing | 38,18 | 0 | 0 | 27,38 | 0 | 0 |
| Vejle | 56,96 | 0 | 21,68 | 13,29 | 0 | 17,22 |
| Ribe | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 39,23 |
| Lõuna-Jüütimaa | 32,41 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Fyn | 97,80 | 0 | 0 | 100,00 | 0 | 0 |
| Vestsjælland | 25,20 | 0 | 24,00 | 33,86 | 32,60 | 35,26 |
| Storstrøm | 19,78 | 0 | 1,80 | 28,51 | 64,49 | 33,00 |
| Bornholm | 28,00 | 0 | 0 | 0 | 50,67 | 81,02 |
| Emamaa | 22,26 | 0 | 50,47 | 46,73 | 8,60 | 27,95 |
| Terve riik | 33,98 | 0 | 26,59 | 34,46 | 10,99 | 25,14 |
| Terve riik peale emamaa | 56,06 | 0 | 5,82 | 23,94 | 13,06 | 22,73 |

(26)

1997. aastal astusid Taani bussiturule omandamise teel Briti äriühingu Arriva plc tütarettevõtja Arriva Denmark A/S (edaspidi „Arriva”) ning Prantsuse äriühingu Veolia tütarettevõtja Connex Denmark A/S (edaspidi „Connex”) (18). Aastatel 1999 ja 2004 (viimane aasta, mille kohta on olemas arvandmed) olid kolme äriühingu turuosad järgmised:

Tabel 1

Combusi, Arriva ja Connexi turuosad aastatel 1999 ja 2004

(protsentides)

Combus

1999

Combus

2004

Arriva

1999

Arriva

2004

Connex

1999

Connex

2004

Põhja-Jüütimaa

64,85

0

0

18,64

7,17

24,72

Viborg

17,27

0

0

17,40

0

0,33

Århus

54,24

0

0

10,15

9,11

41,07

Ringkøbing

38,18

0

0

27,38

0

0

Vejle

56,96

0

21,68

13,29

0

17,22

Ribe

0

0

0

0

0

39,23

Lõuna-Jüütimaa

32,41

0

0

0

0

0

Fyn

97,80

0

0

100,00

0

0

Vestsjælland

25,20

0

24,00

33,86

32,60

35,26

Storstrøm

19,78

0

1,80

28,51

64,49

33,00

Bornholm

28,00

0

0

0

50,67

81,02

Emamaa

22,26

0

50,47

46,73

8,60

27,95

Terve riik

33,98

0

26,59

34,46

10,99

25,14

Terve riik peale emamaa

56,06

0

5,82

23,94

13,06

22,73

| (27) | Kõnealuste arvandmete tõlgendamiseks on vaja teada, et 2001. aastal omandas Arriva Combusi. Samal aastal omandas Connex Arrivalt 50 % bussiliinidest, mida algselt teenindas Combus. 2004. aastal tugevdas Arriva oma positsiooni veelgi, omandades äriühingu Wulff Bus A/S, kellele kuulus Jüütimaa maakonnas 10 % turust. |
| --- | --- |

(27)

Kõnealuste arvandmete tõlgendamiseks on vaja teada, et 2001. aastal omandas Arriva Combusi. Samal aastal omandas Connex Arrivalt 50 % bussiliinidest, mida algselt teenindas Combus. 2004. aastal tugevdas Arriva oma positsiooni veelgi, omandades äriühingu Wulff Bus A/S, kellele kuulus Jüütimaa maakonnas 10 % turust.

| (28) | Taani bussituru kogumaht moodustab ligikaudu 5,5 miljardit Taani krooni aastas. |
| --- | --- |

(28)

Taani bussituru kogumaht moodustab ligikaudu 5,5 miljardit Taani krooni aastas.

2.1.2.   COMBUSI FINANTSPROBLEEMID

| (29) | Nagu menetluse algatamise otsuses selgitati (põhjendus 34 ja järgnevad), asus Combus pärast Danish Railwayst eraldumist rakendama auahnet laienemispoliitikat. Combus sõlmis mitu uut lepingut, eeskätt Kopenhaageni piirkonnas, ja suurendas oma käivet aastatel 1995–1999 enam kui 40 %. Suur enamik nendest uutest lepingutest osutus aga kahjumlikuks. |
| --- | --- |

(29)

Nagu menetluse algatamise otsuses selgitati (põhjendus 34 ja järgnevad), asus Combus pärast Danish Railwayst eraldumist rakendama auahnet laienemispoliitikat. Combus sõlmis mitu uut lepingut, eeskätt Kopenhaageni piirkonnas, ja suurendas oma käivet aastatel 1995–1999 enam kui 40 %. Suur enamik nendest uutest lepingutest osutus aga kahjumlikuks.

| (30) | Selle tagajärjel sattus Combus alates 1998. aastast tõsistesse finantsraskustesse. Kahes alljärgnevas tabelis näitlikustatakse kõnealuseid raskusi nii absoluutarvudes kui ka protsendimäärades.
  Tabel 2
  Äriühingu Combus A/S olulisemad arvandmed aastatel 1995–2000











  (absoluutarvudes) |
| --- | --- |
| 1 000 Taani krooni | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| Netokäive | 625 392 | 686 123 | 763 432 | 1 049 489 | 1 097 535 | 1 091 253 |
| Brutotulem | 84 172 | 100 003 | 81 776 | 11 910 | –17 230 | 68 206 |
| Tulem enne intresse | 30 870 | 37 423 | 12 227 | – 105 029 | – 134 812 | –50 035 |
| Aasta tulem | 31 184 | 28 546 | 7 684 | – 139 128 | – 168 267 | –82 249 |

(30)

Selle tagajärjel sattus Combus alates 1998. aastast tõsistesse finantsraskustesse. Kahes alljärgnevas tabelis näitlikustatakse kõnealuseid raskusi nii absoluutarvudes kui ka protsendimäärades.

Tabel 2

Äriühingu Combus A/S olulisemad arvandmed aastatel 1995–2000

(absoluutarvudes)

1 000 Taani krooni

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Netokäive

625 392

686 123

763 432

1 049 489

1 097 535

1 091 253

Brutotulem

84 172

100 003

81 776

11 910

–17 230

68 206

Tulem enne intresse

30 870

37 423

12 227

– 105 029

– 134 812

–50 035

Aasta tulem

31 184

28 546

7 684

– 139 128

– 168 267

–82 249

Tabel 3

Äriühingu Combus A/S olulisemad arvandmed aastatel 1995–2000

| (protsentides) |
| --- |
| 1 000 Taani krooni | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| Tegevuskasumi marginaal | 4,9 | 5,5 | 1,6 | neg | neg | neg |
| Kasumi/kapitali suhtarv | 4,0 | 5,5 | 1,3 | neg | neg | neg |
| Brutomarginaal | 13,5 | 14,6 | 10,7 | 6,3 | –1,6 | 1,1 |
| Omakapitali tootlus | 23,5 | 18,2 | 2,5 | neg | neg | neg |

(protsentides)

1 000 Taani krooni

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Tegevuskasumi marginaal

4,9

5,5

1,6

neg

neg

neg

Kasumi/kapitali suhtarv

4,0

5,5

1,3

neg

neg

neg

Brutomarginaal

13,5

14,6

10,7

6,3

–1,6

1,1

Omakapitali tootlus

23,5

18,2

2,5

neg

neg

neg

| (31) | Combusi erastamisprotsessis saab eristada kolme etappi. Ajavahemikul 1995–1998 oli Taani riigi eesmärk müüa üksnes 25 prtotsendiline vähemusosalus, kuid see eesmärk ei täitunud. 1998. aasta lõpus proovis Taani esimest korda müüa 100 % aktsiatest. See katse luhtus 1999. aasta juulis. Seejärel otsustas Taani valitsus äriühingu kõigepealt ümber korraldada ja seejärel müüa. Selle kava tulemusel müüdi Combus 2001. aasta alguses Arrivale. |
| --- | --- |

(31)

Combusi erastamisprotsessis saab eristada kolme etappi. Ajavahemikul 1995–1998 oli Taani riigi eesmärk müüa üksnes 25 prtotsendiline vähemusosalus, kuid see eesmärk ei täitunud. 1998. aasta lõpus proovis Taani esimest korda müüa 100 % aktsiatest. See katse luhtus 1999. aasta juulis. Seejärel otsustas Taani valitsus äriühingu kõigepealt ümber korraldada ja seejärel müüa. Selle kava tulemusel müüdi Combus 2001. aasta alguses Arrivale.

| (32) | 1995. aasta seadusega nr 232 äriühingu DSB Busser A/S kohta, mille alusel loodi Combus A/S sõltumatu äriühinguna, nähti ette, et Taani riik müüb kuni 1998. aasta lõpuni kuni 25 % äriühingu aktsiatest. Selleks moodustati juhtkomitee, kuhu kuulusid rahandusministeeriumi, transpordiministeeriumi ja Combusi esindajad ning välised õigus- ja finantsnõustajad. Juhtkomitee pidas kokku seitse koosolekut, enne kui selle töö 1997. aasta keskpaigas peatati. |
| --- | --- |

(32)

1995. aasta seadusega nr 232 äriühingu DSB Busser A/S kohta, mille alusel loodi Combus A/S sõltumatu äriühinguna, nähti ette, et Taani riik müüb kuni 1998. aasta lõpuni kuni 25 % äriühingu aktsiatest. Selleks moodustati juhtkomitee, kuhu kuulusid rahandusministeeriumi, transpordiministeeriumi ja Combusi esindajad ning välised õigus- ja finantsnõustajad. Juhtkomitee pidas kokku seitse koosolekut, enne kui selle töö 1997. aasta keskpaigas peatati.

| (33) | 1998. aasta novembri alguses jätkas juhtkomitee tööd – nüüd paluti sel ette valmistada vähemalt Combusi enamusosaluse müük. Komitee alustas äriühingu finantshindamisega. |
| --- | --- |

(33)

1998. aasta novembri alguses jätkas juhtkomitee tööd – nüüd paluti sel ette valmistada vähemalt Combusi enamusosaluse müük. Komitee alustas äriühingu finantshindamisega.

| (34) | Hindamise aluseks esitas Combus 1998. aasta novembri keskpaigas 1998. aasta raamatupidamistulemuste prognoosi ning ajavahemiku 1999–2001 eelarveandmete prognoosi. Esitatud andmete põhjal tegi valitsuse finantsnõustaja, ettevõtja Alfred Berg Corporate Finance Kopenhaageni büroo (edaspidi „Alfred Berg”) järgmised järeldused:
  „... võib järeldada, et Combusi kogu aktsiakapitalil on sadadesse miljonitesse Taani kroonidesse ulatuv negatiivne turuväärtus. Peale selle, et viimase paari aastaga on oluliselt kahanenud põhitegevuse kasumlikkus, vähendab hinnangulist väärtust ka märkimisväärne intressi kandev netovõlg, mis äriühingul sel ajavahemikul kogunenud on. Enamik võimalikke ostjaid mõistab aga, et selliseid rahaliselt ja majanduslikult väga nõrkasid äriühinguid nagu Combus suurte negatiivsete väärtuste juures ei müüda, kuna sel juhul oleks müüjal asjakohasem äriühingu tegevus lõpetada.
  Seda silmas pidades soovitame valmistuda müügiprotsessis ja sellega seoses koostatavas teabematerjalis võimalikult suurel määral ette selleks, et määrata Combusi hind äriühingu tegeliku omakapitali põhjal, millest on maha arvatud teatav summa. Selle põhjal ning arvestades samuti:






  — | tegevuse tõhustamise võimalikkust, |
| --- | --- | --- |

(34)

Hindamise aluseks esitas Combus 1998. aasta novembri keskpaigas 1998. aasta raamatupidamistulemuste prognoosi ning ajavahemiku 1999–2001 eelarveandmete prognoosi. Esitatud andmete põhjal tegi valitsuse finantsnõustaja, ettevõtja Alfred Berg Corporate Finance Kopenhaageni büroo (edaspidi „Alfred Berg”) järgmised järeldused:

„... võib järeldada, et Combusi kogu aktsiakapitalil on sadadesse miljonitesse Taani kroonidesse ulatuv negatiivne turuväärtus. Peale selle, et viimase paari aastaga on oluliselt kahanenud põhitegevuse kasumlikkus, vähendab hinnangulist väärtust ka märkimisväärne intressi kandev netovõlg, mis äriühingul sel ajavahemikul kogunenud on. Enamik võimalikke ostjaid mõistab aga, et selliseid rahaliselt ja majanduslikult väga nõrkasid äriühinguid nagu Combus suurte negatiivsete väärtuste juures ei müüda, kuna sel juhul oleks müüjal asjakohasem äriühingu tegevus lõpetada.

Seda silmas pidades soovitame valmistuda müügiprotsessis ja sellega seoses koostatavas teabematerjalis võimalikult suurel määral ette selleks, et määrata Combusi hind äriühingu tegeliku omakapitali põhjal, millest on maha arvatud teatav summa. Selle põhjal ning arvestades samuti:

—

tegevuse tõhustamise võimalikkust,

| — | sünergia saavutamise võimalikkust, |
| --- | --- |

—

sünergia saavutamise võimalikkust,

| — | äriühingu strateegilist väärtust tänu tema suurele turuosale Taani bussisektoris, |
| --- | --- |

—

äriühingu strateegilist väärtust tänu tema suurele turuosale Taani bussisektoris,

on eelduste kohaselt siiski mõeldav, et hoolimata äriühingu rahalise ja majandusliku olukorra jätkuvast halvenemisest võib Combusile leida ostja, nii et Taani riik („riik”) saaks äriühingu võõrandada ja kõik tolle võlausaldajate nõuded täielikult rahuldada.

Samuti on ootuspärane, et enamik võimalikke ostjaid leiab, et pidades silmas Combusi väga nõrka kapitalistruktuuri ja madalat kasumlikkust, on vajadus äriühingusse kapitalisüsti tegemise järele nii suur, et nende jaoks ei ole kasumlik kogu Combusi aktsiakapitali positiivse summa eest omandada.

Sellest tulenevat märkimisväärset ebakindlust nende tingimuste puhul, millega riik saab Combusi võõrandada, on võimalik lahendada siiski üksnes käimasolevat müügiprotsessi jätkates.”

| (35) | Äriühingu Combus A/S kiire müügi alternatiividena loetles Alfred Berg järgmised võimalused:






  „— | äriühingu kontrollitud sulgemine, mis tähendab muu hulgas seda, et riik/DSB võtab üle kõik praegu DSB poolt Combusi suunatud riigiteenistujad ning sellega kaasnevad rahalised kohustused. Hoolimata kapitali ja reservide positiivsest arvestuslikust väärtusest on kaheldav, kas Combusi likvideerimisel on võimalik täielikult rahuldada kõik äriühingu võlausaldajate nõuded, ning sellest tulenevalt on oht, et laenuandjad, ajakirjandus jt kajastavad riigi käitumist käesolevas juhtumis negatiivselt; |
| --- | --- | --- |

(35)

Äriühingu Combus A/S kiire müügi alternatiividena loetles Alfred Berg järgmised võimalused:

„—

äriühingu kontrollitud sulgemine, mis tähendab muu hulgas seda, et riik/DSB võtab üle kõik praegu DSB poolt Combusi suunatud riigiteenistujad ning sellega kaasnevad rahalised kohustused. Hoolimata kapitali ja reservide positiivsest arvestuslikust väärtusest on kaheldav, kas Combusi likvideerimisel on võimalik täielikult rahuldada kõik äriühingu võlausaldajate nõuded, ning sellest tulenevalt on oht, et laenuandjad, ajakirjandus jt kajastavad riigi käitumist käesolevas juhtumis negatiivselt;

| — | äriühing jäetakse riigi omandisse, et viia ellu Combusi põhjalik ratsionaliseerimine ja tõhustamine, tagades seeläbi äriühingu kasumlikkuse 2–3 aasta pärast ning ühtlasi paremad võimalused selle müügiks. Äriühingu praeguse väga nõrga kapitalistruktuuri ja suure laenukoormuse tõttu tähendab see arvatavasti seda, et riik süstib lühikese aja jooksul uude omakapitali üheksakohalise summa. Combusi tervendamisse investeerimisega kaasneb märkimisväärne risk ja ei ole mingeid tagatisi, et riigi investeering end ära tasub.” |
| --- | --- |

—

äriühing jäetakse riigi omandisse, et viia ellu Combusi põhjalik ratsionaliseerimine ja tõhustamine, tagades seeläbi äriühingu kasumlikkuse 2–3 aasta pärast ning ühtlasi paremad võimalused selle müügiks. Äriühingu praeguse väga nõrga kapitalistruktuuri ja suure laenukoormuse tõttu tähendab see arvatavasti seda, et riik süstib lühikese aja jooksul uude omakapitali üheksakohalise summa. Combusi tervendamisse investeerimisega kaasneb märkimisväärne risk ja ei ole mingeid tagatisi, et riigi investeering end ära tasub.”

| (36) | Selle hinnangu põhjal esitas finantsnõustaja järgmise soovituse:
  „Kumbki eespool osutatud alternatiiv ei tundu esmapilgul atraktiivne ning mõlemad sõltuvad sellest, milline on riigi seisukoht Combusi täiendava omakapitali süstimise suhtes ja ka äriühingu põhjaliku tõhustamise eest vastutuse võtmise suhtes.
  Seepärast soovitab Alfred Berg riigil jätkata Combusi käimasolevat müügiprotsessi, et saada täpsem ülevaade sellest, milliseid asjakohaseid tahke (nagu suundumused tulemis, kapitali struktuur, turuosa, tellimused, bussipargi olukord, juhtimisressursid, tegevuse tõhustamise ja sünergia saavutamise võimalikkus) potentsiaalsed ostjad äriühingu üldisel hindamisel kaaluvad ning kuidas nad seda teevad.
  Kui selle protsessi tulemusel ei leita potentsiaalset ostjat, kes tundub kahe eespool osutatud alternatiivi tingimusi silmas pidades sobilik, valib riik antud ajal rahaliselt soodsaima ja poliitiliselt sobivaima võimaluse.” |
| --- | --- |

(36)

Selle hinnangu põhjal esitas finantsnõustaja järgmise soovituse:

„Kumbki eespool osutatud alternatiiv ei tundu esmapilgul atraktiivne ning mõlemad sõltuvad sellest, milline on riigi seisukoht Combusi täiendava omakapitali süstimise suhtes ja ka äriühingu põhjaliku tõhustamise eest vastutuse võtmise suhtes.

Seepärast soovitab Alfred Berg riigil jätkata Combusi käimasolevat müügiprotsessi, et saada täpsem ülevaade sellest, milliseid asjakohaseid tahke (nagu suundumused tulemis, kapitali struktuur, turuosa, tellimused, bussipargi olukord, juhtimisressursid, tegevuse tõhustamise ja sünergia saavutamise võimalikkus) potentsiaalsed ostjad äriühingu üldisel hindamisel kaaluvad ning kuidas nad seda teevad.

Kui selle protsessi tulemusel ei leita potentsiaalset ostjat, kes tundub kahe eespool osutatud alternatiivi tingimusi silmas pidades sobilik, valib riik antud ajal rahaliselt soodsaima ja poliitiliselt sobivaima võimaluse.”

| (37) | Seda nõuannet järgides võttis Taani parlament 1998. aasta detsembris vastu seaduse, millega lubati riigil võõrandada kõik talle kuuluvad aktsiad (100 %) Combusis (19). |
| --- | --- |

(37)

Seda nõuannet järgides võttis Taani parlament 1998. aasta detsembris vastu seaduse, millega lubati riigil võõrandada kõik talle kuuluvad aktsiad (100 %) Combusis (19).

| (38) | Seejärel korraldas Alfred Berg turuülevaate viie kriteeriumi põhjal, mille kohaselt peaks potentsiaalne ostja:






  — | aktiivselt tegutsema avalikus sektoris; |
| --- | --- | --- |

(38)

Seejärel korraldas Alfred Berg turuülevaate viie kriteeriumi põhjal, mille kohaselt peaks potentsiaalne ostja:

—

aktiivselt tegutsema avalikus sektoris;

| — | omama tugevat finantsseisundit; |
| --- | --- |

—

omama tugevat finantsseisundit;

| — | olema teatava suurusega (määratlus – „käitama enam kui 1 000 bussi”); |
| --- | --- |

—

olema teatava suurusega (määratlus – „käitama enam kui 1 000 bussi”);

| — | omama teatava suurusega käivet (määratlus – „üle 1 miljardi Taani krooni”); |
| --- | --- |

—

omama teatava suurusega käivet (määratlus – „üle 1 miljardi Taani krooni”);

| — | tegutsema samasugustel turgudel kui Combus. |
| --- | --- |

—

tegutsema samasugustel turgudel kui Combus.

| (39) | Alfred Bergi turuülevaate tulemuseks oli 12 potentsiaalset ostjat hõlmav loetelu. |
| --- | --- |

(39)

Alfred Bergi turuülevaate tulemuseks oli 12 potentsiaalset ostjat hõlmav loetelu.

| (40) | Seejärel kehtestas juhtkomitee järgmise ajakava: juhtkonna esitlused 12 eelvaliku läbinud potentsiaalsele ostjale kavatseti korraldada ajavahemikul 9.–18. veebruar 1999. Huvi olemasolust teatamise tähtaeg oli 1999. aasta veebruari lõpp ning kõnealuseid huvi olemasolu teateid kavatseti hinnata 1999. aasta märtsi alguses. Väljavalitud ostjaile pidi antama juurdepääs andmekogule ajavahemikul 10.–24. märts 1999. Seejärel pidid nad esitama 1. aprilliks oma lõplikud pakkumised ning 8. aprillil pidi juhtkomitee valima lõpliku ostja. |
| --- | --- |

(40)

Seejärel kehtestas juhtkomitee järgmise ajakava: juhtkonna esitlused 12 eelvaliku läbinud potentsiaalsele ostjale kavatseti korraldada ajavahemikul 9.–18. veebruar 1999. Huvi olemasolust teatamise tähtaeg oli 1999. aasta veebruari lõpp ning kõnealuseid huvi olemasolu teateid kavatseti hinnata 1999. aasta märtsi alguses. Väljavalitud ostjaile pidi antama juurdepääs andmekogule ajavahemikul 10.–24. märts 1999. Seejärel pidid nad esitama 1. aprilliks oma lõplikud pakkumised ning 8. aprillil pidi juhtkomitee valima lõpliku ostja.

| (41) | Kaheteistkümnest potentsiaalsest ostjast osales Combusi juhtkonna esitlusel seitse. Esitlusel said potentsiaalsed ostjad kirja, milles kirjeldati eelseisvat omandamisprotsessi. Kirjas teavitati potentsiaalseid ostjaid, et soovi korral võimaldatakse neile juurdepääs Combusi andmetele ja ka lisakohtumisi Combusi juhtkonnaga. Nende võimaluste kasutamiseks pidid potentsiaalsed ostjad teatama 1999. aasta veebruari lõpuks oma huvist. |
| --- | --- |

(41)

Kaheteistkümnest potentsiaalsest ostjast osales Combusi juhtkonna esitlusel seitse. Esitlusel said potentsiaalsed ostjad kirja, milles kirjeldati eelseisvat omandamisprotsessi. Kirjas teavitati potentsiaalseid ostjaid, et soovi korral võimaldatakse neile juurdepääs Combusi andmetele ja ka lisakohtumisi Combusi juhtkonnaga. Nende võimaluste kasutamiseks pidid potentsiaalsed ostjad teatama 1999. aasta veebruari lõpuks oma huvist.

| (42) | 1999. aasta veebruaris teatas Alfred Bergile oma huvist kuus eelvaliku läbinud potentsiaalset ostjat. 1999. aasta märtsis valiti neist välja kaks, kellele võimaldati juurdepääs andmekogule. Pärast andmekoguga tutvumist vähendasid mõlemad potentsiaalsed ostjad oma hinnapakkumist sellises ulatuses, et need vastasid mitmesaja miljoni Taani krooni suurusele negatiivsele turuväärtusele. |
| --- | --- |

(42)

1999. aasta veebruaris teatas Alfred Bergile oma huvist kuus eelvaliku läbinud potentsiaalset ostjat. 1999. aasta märtsis valiti neist välja kaks, kellele võimaldati juurdepääs andmekogule. Pärast andmekoguga tutvumist vähendasid mõlemad potentsiaalsed ostjad oma hinnapakkumist sellises ulatuses, et need vastasid mitmesaja miljoni Taani krooni suurusele negatiivsele turuväärtusele.

| (43) | 9. aprillil 1999 esitas Alfred Berg juhtkomiteele märgukirja, kus järeldas, et äriühingut Combus A/S ei ole võimalik positiivse väärtuse eest müüa. Selle taustal pakkus Alfred Berg välja kolm alternatiivi äriühingu müümisele:
  „1. variant: äriühing jäetakse riigi omandisse, et viia ellu Combusi põhjalik ratsionaliseerimine ja tõhustamine, tagades seeläbi äriühingu kasumlikkuse 2–3 aasta pärast ning ühtlasi paremad võimalused selle müügiks. Äriühingu praeguse väga nõrga kapitalistruktuuri ja suure laenukoormuse tõttu tähendab see arvatavasti seda, et riik süstib lühikese aja jooksul uude omakapitali üheksakohalise summa. Combusi tervendamisse investeerimisega kaasneb märkimisväärne risk ja ei ole mingeid tagatisi, et riigi investeering end ära tasub.

  2. variant: korraldatakse äriühingu kontrollitud sulgemine ja/või kontroll antakse üle äriühingu võlausaldajatele. Hoolimata kapitali ja reservide positiivsest arvestuslikust väärtusest on kaheldav, kas Combusi likvideerimisel on võimalik täielikult rahuldada kõik äriühingu võlausaldajate nõuded, ning sellest tulenevalt on oht, et laenuandjad, ajakirjandus jt kajastavad riigi käitumist käesolevas juhtumis negatiivselt.

  3. variant: Combus eraldab igapäevase bussiteenuste osutamise tegevuse sõltumatuks tütarettevõtjaks. Teisisõnu jääksid olemasolevad varad (bussid jne) ja kohustused (laenud jne) Combusile tema praegusel kujul, samas kui õigus bussiveolepingutele jms antakse üle uuele [sõltumatule] tütarettevõtjale, kes seejärel rendiks Combusilt asjaomaseid varasid (bussid jne). Uut tütarettevõtjat üritataks müüa ja kasutada müügitulu Combusi võlgade vähendamiseks, kusjuures Combus jääks 100 protsendiliselt riigi omandisse. Seejärel võib püüda vähendada Combusi ülejäänud võlgu, kasutades uuele tütarettevõtjale praeguste varade rentimisest saadavat tulu. See süsteem ei anna mingeid otseseid tagatisi selle kohta, et äriühingu võlausaldajad ei jää Combusi suhtes võetud kohustustega kahjumisse. Seepärast on tõenäoline, et võlausaldajad nõuavad mingis vormis riigitagatist jne ...” |
| --- | --- |

(43)

9. aprillil 1999 esitas Alfred Berg juhtkomiteele märgukirja, kus järeldas, et äriühingut Combus A/S ei ole võimalik positiivse väärtuse eest müüa. Selle taustal pakkus Alfred Berg välja kolm alternatiivi äriühingu müümisele:

„1. variant: äriühing jäetakse riigi omandisse, et viia ellu Combusi põhjalik ratsionaliseerimine ja tõhustamine, tagades seeläbi äriühingu kasumlikkuse 2–3 aasta pärast ning ühtlasi paremad võimalused selle müügiks. Äriühingu praeguse väga nõrga kapitalistruktuuri ja suure laenukoormuse tõttu tähendab see arvatavasti seda, et riik süstib lühikese aja jooksul uude omakapitali üheksakohalise summa. Combusi tervendamisse investeerimisega kaasneb märkimisväärne risk ja ei ole mingeid tagatisi, et riigi investeering end ära tasub.

2. variant: korraldatakse äriühingu kontrollitud sulgemine ja/või kontroll antakse üle äriühingu võlausaldajatele. Hoolimata kapitali ja reservide positiivsest arvestuslikust väärtusest on kaheldav, kas Combusi likvideerimisel on võimalik täielikult rahuldada kõik äriühingu võlausaldajate nõuded, ning sellest tulenevalt on oht, et laenuandjad, ajakirjandus jt kajastavad riigi käitumist käesolevas juhtumis negatiivselt.

3. variant: Combus eraldab igapäevase bussiteenuste osutamise tegevuse sõltumatuks tütarettevõtjaks. Teisisõnu jääksid olemasolevad varad (bussid jne) ja kohustused (laenud jne) Combusile tema praegusel kujul, samas kui õigus bussiveolepingutele jms antakse üle uuele [sõltumatule] tütarettevõtjale, kes seejärel rendiks Combusilt asjaomaseid varasid (bussid jne). Uut tütarettevõtjat üritataks müüa ja kasutada müügitulu Combusi võlgade vähendamiseks, kusjuures Combus jääks 100 protsendiliselt riigi omandisse. Seejärel võib püüda vähendada Combusi ülejäänud võlgu, kasutades uuele tütarettevõtjale praeguste varade rentimisest saadavat tulu. See süsteem ei anna mingeid otseseid tagatisi selle kohta, et äriühingu võlausaldajad ei jää Combusi suhtes võetud kohustustega kahjumisse. Seepärast on tõenäoline, et võlausaldajad nõuavad mingis vormis riigitagatist jne ...”

| (44) | Selle Alfred Bergi hinnangu põhjal otsustas Taani valitsus lasta Combusil oma tegevust ümberkorraldamisprotsessi kaudu jätkata, et see tulevikus müüa (Alfred Bergi väljapakutud 1. variant). Kõnealust ümberkorraldamisprotsessi kirjeldatakse üksikasjalikult järgmises alajaos. |
| --- | --- |

(44)

Selle Alfred Bergi hinnangu põhjal otsustas Taani valitsus lasta Combusil oma tegevust ümberkorraldamisprotsessi kaudu jätkata, et see tulevikus müüa (Alfred Bergi väljapakutud 1. variant). Kõnealust ümberkorraldamisprotsessi kirjeldatakse üksikasjalikult järgmises alajaos.

| (45) | 23. aprillil 1999 teatas Alfred Berg valitsusele, et saadi uus huvi olemasolu teatis Arrivalt, kes pakkus äriühingu Combus A/S aktsiakapitali 100 protsendilise ülevõtmise eest 35 miljonit Taani krooni. Pakkumisele olid lisatud omakapitali summa ja äriühingu tulemiga seotud tingimused koos klausliga, mille kohaselt toimuks võimalike kõrvalekallete ilmnemisel vähendamine põhimõttel „kroon krooni vastu”. Pakkumises lähtuti 131 miljoni Taani krooni suurusest omakapitalist ning Alfred Bergi hinnangul oli omakapitali väärtus tol hetkel ligikaudu 10 miljonit Taani krooni väiksem. Alfred Berg soovitas samaaegselt ümberkorraldamisvariandi väljatöötamisega jätkata müügiprotsessi kõnealuse ostjaga. Alfred Berg rõhutas, et arutada tuleb veel iseäranis keerukaid küsimusi, mille tagajärjel võib mõlemat osapoolt rahuldava kokkuleppe saavutamine keeruliseks osutuda. |
| --- | --- |

(45)

23. aprillil 1999 teatas Alfred Berg valitsusele, et saadi uus huvi olemasolu teatis Arrivalt, kes pakkus äriühingu Combus A/S aktsiakapitali 100 protsendilise ülevõtmise eest 35 miljonit Taani krooni. Pakkumisele olid lisatud omakapitali summa ja äriühingu tulemiga seotud tingimused koos klausliga, mille kohaselt toimuks võimalike kõrvalekallete ilmnemisel vähendamine põhimõttel „kroon krooni vastu”. Pakkumises lähtuti 131 miljoni Taani krooni suurusest omakapitalist ning Alfred Bergi hinnangul oli omakapitali väärtus tol hetkel ligikaudu 10 miljonit Taani krooni väiksem. Alfred Berg soovitas samaaegselt ümberkorraldamisvariandi väljatöötamisega jätkata müügiprotsessi kõnealuse ostjaga. Alfred Berg rõhutas, et arutada tuleb veel iseäranis keerukaid küsimusi, mille tagajärjel võib mõlemat osapoolt rahuldava kokkuleppe saavutamine keeruliseks osutuda.

| (46) | 27. aprillil 1999 sõlmisid transpordiministeerium ja Arriva eellepingu Combusi ülevõtmiseks 45 miljoni Taani krooni eest, tingimusel et äriühingu omakapital on üleandmise ajal 131 miljonit Taani krooni. |
| --- | --- |

(46)

27. aprillil 1999 sõlmisid transpordiministeerium ja Arriva eellepingu Combusi ülevõtmiseks 45 miljoni Taani krooni eest, tingimusel et äriühingu omakapital on üleandmise ajal 131 miljonit Taani krooni.

| (47) | Juuni alguses olid läbirääkimised Arrivaga jõudnud nii kaugele, et nõustajate arvamuse kohaselt oli realistlik sõlmida lõplik müügileping 1999. aasta juuli esimeses pooles. Ülejäänud 1999. aasta juunikuu jooksul leidis Combus aga ajakirjanduses ulatuslikku kajastamist; eeskätt tegi mitu poliitilist parteid avaldusi Taani bussiteenuste õigusliku reguleerimise vajaduse kohta seoses suurte turuosadega. Turuosa ülempiiridega seotud spekulatsioonide tõttu kaotas Arriva Combusi omandamise vastu huvi. Arriva rõhutas aga, et sõltuvalt võimalike turupiirangute kehtestamisest on ta Combusi omandamisest pikas perspektiivis huvitatud. |
| --- | --- |

(47)

Juuni alguses olid läbirääkimised Arrivaga jõudnud nii kaugele, et nõustajate arvamuse kohaselt oli realistlik sõlmida lõplik müügileping 1999. aasta juuli esimeses pooles. Ülejäänud 1999. aasta juunikuu jooksul leidis Combus aga ajakirjanduses ulatuslikku kajastamist; eeskätt tegi mitu poliitilist parteid avaldusi Taani bussiteenuste õigusliku reguleerimise vajaduse kohta seoses suurte turuosadega. Turuosa ülempiiridega seotud spekulatsioonide tõttu kaotas Arriva Combusi omandamise vastu huvi. Arriva rõhutas aga, et sõltuvalt võimalike turupiirangute kehtestamisest on ta Combusi omandamisest pikas perspektiivis huvitatud.

| (48) | 1999. aasta aprillis muutus Combusi ümberkorraldamine väga kiireloomuliseks, kuna kooskõlas Taani raamatupidamise aastaaruannete seadusega pidi Combus enne 1999. aasta mai lõppu pidama oma korralise üldkoosoleku ja esitama 1998. aasta auditeeritud raamatupidamisaruande. Raamatupidamise aastaaruanne pidi olema ajakirjandusele ja avalikkusele kättesaadav hiljemalt 14 päeva enne korralist üldkoosolekut. |
| --- | --- |

(48)

1999. aasta aprillis muutus Combusi ümberkorraldamine väga kiireloomuliseks, kuna kooskõlas Taani raamatupidamise aastaaruannete seadusega pidi Combus enne 1999. aasta mai lõppu pidama oma korralise üldkoosoleku ja esitama 1998. aasta auditeeritud raamatupidamisaruande. Raamatupidamise aastaaruanne pidi olema ajakirjandusele ja avalikkusele kättesaadav hiljemalt 14 päeva enne korralist üldkoosolekut.

| (49) | Äriühingu finantsolukord oli niivõrd pingeline, et raamatupidajate sõnul ei olnud võimalik aruannet esitada ilma reservatsioonideta tegevuse jätkuvuse põhimõtte suhtes. Raamatupidajad kontrollisid äriühingu lepinguid, millest ilmnes, et kahjumlike lepingute katteks tuleb eraldada ligikaudu 65 miljonit Taani krooni, ning selle põhjal tulnuks äriühingut ilma täiendava kapitalisüstita saneerida. Peale selle esines otsene risk, et kohustuslikus korras tuleb lunastada mitme finantsasutusega sõlmitud laenulepingud, mis kõik sisaldasid sätteid, mille kohaselt pidi minimaalne kapitalibaas olema 10 % bilansimahust, kuid mitte vähem kui 125 miljonit Taani krooni. |
| --- | --- |

(49)

Äriühingu finantsolukord oli niivõrd pingeline, et raamatupidajate sõnul ei olnud võimalik aruannet esitada ilma reservatsioonideta tegevuse jätkuvuse põhimõtte suhtes. Raamatupidajad kontrollisid äriühingu lepinguid, millest ilmnes, et kahjumlike lepingute katteks tuleb eraldada ligikaudu 65 miljonit Taani krooni, ning selle põhjal tulnuks äriühingut ilma täiendava kapitalisüstita saneerida. Peale selle esines otsene risk, et kohustuslikus korras tuleb lunastada mitme finantsasutusega sõlmitud laenulepingud, mis kõik sisaldasid sätteid, mille kohaselt pidi minimaalne kapitalibaas olema 10 % bilansimahust, kuid mitte vähem kui 125 miljonit Taani krooni.

| (50) | 1999. aasta aprillis nimetas Taani transpordiministeerium õigusnõustaja (Kromann & Münter), kes aitaks lahendada Combusi finantsprobleeme. 1999. aasta mai keskpaigas välja antud märgukirjas soovitas õigusnõustaja 300 miljoni Taani krooni suurust kapitalisüsti. Selle märgukirja põhjal esitas transpordiministeerium 21. mail 1999 Taani parlamendi rahanduskomisjonile konfidentsiaalse eelnõu, milles esitas ettepaneku 300 miljoni Taani krooni suuruse kapitalisüsti tegemiseks. 27. mail 1999 kiitis rahanduskomisjoni enamus eelnõu heaks (20). |
| --- | --- |

(50)

1999. aasta aprillis nimetas Taani transpordiministeerium õigusnõustaja (Kromann & Münter), kes aitaks lahendada Combusi finantsprobleeme. 1999. aasta mai keskpaigas välja antud märgukirjas soovitas õigusnõustaja 300 miljoni Taani krooni suurust kapitalisüsti. Selle märgukirja põhjal esitas transpordiministeerium 21. mail 1999 Taani parlamendi rahanduskomisjonile konfidentsiaalse eelnõu, milles esitas ettepaneku 300 miljoni Taani krooni suuruse kapitalisüsti tegemiseks. 27. mail 1999 kiitis rahanduskomisjoni enamus eelnõu heaks (20).

| (51) | Combusi finantsolukorraga seoses väideti eelnõus, et 1998. aastal oli äriühing pidanud oma prognoose 1998. aasta tulemi suhtes mitmel korral korrigeerima. Viimane oluline langus äriühingu finantsolukorras oli toimunud pärast Combusi kõikide aktsiate müüki käsitleva seaduse vastuvõtmist 1998. aasta detsembris. |
| --- | --- |

(51)

Combusi finantsolukorraga seoses väideti eelnõus, et 1998. aastal oli äriühing pidanud oma prognoose 1998. aasta tulemi suhtes mitmel korral korrigeerima. Viimane oluline langus äriühingu finantsolukorras oli toimunud pärast Combusi kõikide aktsiate müüki käsitleva seaduse vastuvõtmist 1998. aasta detsembris.

| (52) | Peale selle väideti eelnõus, et Combusil on otsene oht minna saneerimisele või pankrotti, kuid et kapitalisüst tagaks äriühingu tegevuse jätkumise ning võimaldaks seda hiljem müüa. Võttes arvesse äriühingu laenulepingutes sisalduvat maksevõime nõuet ning vajadust võla ja omakapitali asjakohase suhtarvu järele, pidi kapitalisüst olema hinnanguliselt ligikaudu 300 miljoni Taani krooni suurune. |
| --- | --- |

(52)

Peale selle väideti eelnõus, et Combusil on otsene oht minna saneerimisele või pankrotti, kuid et kapitalisüst tagaks äriühingu tegevuse jätkumise ning võimaldaks seda hiljem müüa. Võttes arvesse äriühingu laenulepingutes sisalduvat maksevõime nõuet ning vajadust võla ja omakapitali asjakohase suhtarvu järele, pidi kapitalisüst olema hinnanguliselt ligikaudu 300 miljoni Taani krooni suurune.

| (53) | Samuti nähakse eelnõuga ette Combusi müümise võimaluse uurimise jätkamist. Seda, et riik oma investeeringu lühikese aja jooksul tagasi saab, ei peetud tõenäoliseks. Kapitalisüsti eesmärk oli tagada äriühingu tegevuse jätkumine ja piisava kapitali kättesaadavus. |
| --- | --- |

(53)

Samuti nähakse eelnõuga ette Combusi müümise võimaluse uurimise jätkamist. Seda, et riik oma investeeringu lühikese aja jooksul tagasi saab, ei peetud tõenäoliseks. Kapitalisüsti eesmärk oli tagada äriühingu tegevuse jätkumine ja piisava kapitali kättesaadavus.

| (54) | 27. mail 1999 võttis rahanduskomisjoni enamus eelnõu vastu. |
| --- | --- |

(54)

27. mail 1999 võttis rahanduskomisjoni enamus eelnõu vastu.

| (55) | Müügiprotsess taaskäivitati 2000. aasta kevadel pärast seda, kui korraline üldkoosolek oli 2000. aasta mais heaks kiitnud Combusi 1999. aasta raamatupidamisaruande. Jätkuvalt osalesid müügiläbirääkimistes Alfred Berg finantsnõustaja ning Kromann & Münter õigusnõustajana. |
| --- | --- |

(55)

Müügiprotsess taaskäivitati 2000. aasta kevadel pärast seda, kui korraline üldkoosolek oli 2000. aasta mais heaks kiitnud Combusi 1999. aasta raamatupidamisaruande. Jätkuvalt osalesid müügiläbirääkimistes Alfred Berg finantsnõustaja ning Kromann & Münter õigusnõustajana.

| (56) | 2000. aasta juuli keskpaigas esitas Alfred Berg Combusi kohta esialgse hinnangu. Alfred Berg leidis, et suure ebakindluse tõttu ei saa Combusi puhul kasutada tavapäraseid hindamismeetodeid. Nõustajad lähtusid hindamisel äriühingu tulemuste prognoosist aastani 2004, kasutades mitut kaalutud eeldust käibe muutumise ja ümberkorraldamismeetmete kohta. Arvutati äriühingu tulevikuväärtus. Arvesse võeti võimalikke kasumeid/puudujääke üleminekuajal ning mõju äriühingu negatiivsele netobilansile tulevikus. Tegelik müügiväärtus leiti väljaarvutatud tulevase müügiväärtuse diskonteerimise teel. Hinnangu tulemused on esitatud alljärgnevas tabelis.
  Tabel 4
  Ülevaade Alfred Bergi hinnangust Combusi kohta | Stsenaarium |
| --- | --- | --- |
| Halvim | Neutraalne/negatiivne | Neutraalne/positiivne | Parim |
| Eeldus: |
| Käive | ei muutu | ei muutu | kasvab | kasvab |
| Brutomarginaal | ei muutu | ei muutu | ei muutu | kasvab |
| Tegevuse tõhustamise meetmed | ei | jah | jah | jah |
| Omakapitali väärtus juulis 2005 (miljonit Taani krooni) | ÷ 1 116,2 | ÷ 431,9 | 6,0 | 674,2 |
| Omakapitali hetkeväärtus (miljonit Taani krooni) (10 % diskonteerimismäär) | ÷ 693,1 | ÷ 268,2 | 3,7 | 418,6 |
| Allikas: finantsnõustaja esialgne hinnang. |

(56)

2000. aasta juuli keskpaigas esitas Alfred Berg Combusi kohta esialgse hinnangu. Alfred Berg leidis, et suure ebakindluse tõttu ei saa Combusi puhul kasutada tavapäraseid hindamismeetodeid. Nõustajad lähtusid hindamisel äriühingu tulemuste prognoosist aastani 2004, kasutades mitut kaalutud eeldust käibe muutumise ja ümberkorraldamismeetmete kohta. Arvutati äriühingu tulevikuväärtus. Arvesse võeti võimalikke kasumeid/puudujääke üleminekuajal ning mõju äriühingu negatiivsele netobilansile tulevikus. Tegelik müügiväärtus leiti väljaarvutatud tulevase müügiväärtuse diskonteerimise teel. Hinnangu tulemused on esitatud alljärgnevas tabelis.

Tabel 4

Ülevaade Alfred Bergi hinnangust Combusi kohta

Stsenaarium

Halvim

Neutraalne/negatiivne

Neutraalne/positiivne

Parim

Eeldus:

Käive

ei muutu

ei muutu

kasvab

kasvab

Brutomarginaal

ei muutu

ei muutu

ei muutu

kasvab

Tegevuse tõhustamise meetmed

ei

jah

jah

jah

Omakapitali väärtus juulis 2005 (miljonit Taani krooni)

÷ 1 116,2

÷ 431,9

6,0

674,2

Omakapitali hetkeväärtus (miljonit Taani krooni) (10 % diskonteerimismäär)

÷ 693,1

÷ 268,2

3,7

418,6

Allikas: finantsnõustaja esialgne hinnang.

| (57) | Kõnealuse hinnangu mõistmiseks on vajalikud järgmised lisatähelepanekud: muutumatu käibe puhul eeldatakse, et Kopenhaageni piirkonna lepingute lõppemisel ei asendata neid uutega ning et muude piirkondade lepingud ei muutu. Kasvava käibe puhul eeldatakse, et Kopenhaageni piirkonna lepingute lõppedes käive muudes piirkondades kasvab. Uue juhtkonna vastuvõetud tegevuse tõhustamise meetmete mõju tulemuseks arvestati hinnanguliselt 48,7 miljonit Taani krooni aastas alates 2002. aastast. Tabelist nähtub, et Combusi väärtust tuli hinnata väga negatiivseks, eeskätt seetõttu, et käibe ja brutotulu kasvu ning tegevuse tõhustamise meetmete rakendamisega seotud eelduste täitumist sellise lühikese aja jooksul tuli käsitada keerulisena. |
| --- | --- |

(57)

Kõnealuse hinnangu mõistmiseks on vajalikud järgmised lisatähelepanekud: muutumatu käibe puhul eeldatakse, et Kopenhaageni piirkonna lepingute lõppemisel ei asendata neid uutega ning et muude piirkondade lepingud ei muutu. Kasvava käibe puhul eeldatakse, et Kopenhaageni piirkonna lepingute lõppedes käive muudes piirkondades kasvab. Uue juhtkonna vastuvõetud tegevuse tõhustamise meetmete mõju tulemuseks arvestati hinnanguliselt 48,7 miljonit Taani krooni aastas alates 2002. aastast. Tabelist nähtub, et Combusi väärtust tuli hinnata väga negatiivseks, eeskätt seetõttu, et käibe ja brutotulu kasvu ning tegevuse tõhustamise meetmete rakendamisega seotud eelduste täitumist sellise lühikese aja jooksul tuli käsitada keerulisena.

| (58) | Üks oluline erastamisprotsessiga seotud küsimus oli poliitiline arutelu bussiettevõtjatele turuosa ülempiiride kehtestamise üle. Taani parlamendi transpordikomisjon tellis aruande koondumise ja konkurentsi kohta Taani bussiturul, mille koostas 1999. aasta sügisel Taani konkurentsiameti, rahandusministeeriumi ja transpordiministeeriumi esindajatest koosnev töörühm. Aruandes leiti, et enamiku piirkondlike ja kohalike bussiteenuste puhul tuli korraldada avalik pakkumine, et hoolimata jätkuvast koondumisprotsessist iseloomustab turgu tihe konkurents ettevõtjate vahel ning et ei ole mingeid märke sellest, et üks ettevõtja valitseks turgu konkurente kahjustaval viisil. Töörühm järeldas, et nende hinnang Taani bussiturule ei toonud välja mingit vajadust turuosa ülempiiride kehtestamise järele. Vastusena aruandele esitas transpordikomisjon 1999. aasta sügisel avalduse, milles kiitis aruande järeldused heaks ning kordas üle, et turuosa ülempiiride kehtestamine ei ole asjakohane. |
| --- | --- |

(58)

Üks oluline erastamisprotsessiga seotud küsimus oli poliitiline arutelu bussiettevõtjatele turuosa ülempiiride kehtestamise üle. Taani parlamendi transpordikomisjon tellis aruande koondumise ja konkurentsi kohta Taani bussiturul, mille koostas 1999. aasta sügisel Taani konkurentsiameti, rahandusministeeriumi ja transpordiministeeriumi esindajatest koosnev töörühm. Aruandes leiti, et enamiku piirkondlike ja kohalike bussiteenuste puhul tuli korraldada avalik pakkumine, et hoolimata jätkuvast koondumisprotsessist iseloomustab turgu tihe konkurents ettevõtjate vahel ning et ei ole mingeid märke sellest, et üks ettevõtja valitseks turgu konkurente kahjustaval viisil. Töörühm järeldas, et nende hinnang Taani bussiturule ei toonud välja mingit vajadust turuosa ülempiiride kehtestamise järele. Vastusena aruandele esitas transpordikomisjon 1999. aasta sügisel avalduse, milles kiitis aruande järeldused heaks ning kordas üle, et turuosa ülempiiride kehtestamine ei ole asjakohane.

| (59) | Seejärel võttis Taani valitsus uuesti ühendust mitme potentsiaalse ostjaga. Pärast Combusi finantsolukorra esitlemist teatasid kaks potentsiaalset ostjat oma huvist omandada kõik Combusi aktsiad. Kolmas ostja väljendas oma huvi tagasihoidlikumalt. |
| --- | --- |

(59)

Seejärel võttis Taani valitsus uuesti ühendust mitme potentsiaalse ostjaga. Pärast Combusi finantsolukorra esitlemist teatasid kaks potentsiaalset ostjat oma huvist omandada kõik Combusi aktsiad. Kolmas ostja väljendas oma huvi tagasihoidlikumalt.

| (60) | Üks huvitatud ostja oli Arriva, kelle esialgne pakkumine vastas 200–250 miljoni Taani krooni suurusele negatiivsele müügihinnale. |
| --- | --- |

(60)

Üks huvitatud ostja oli Arriva, kelle esialgne pakkumine vastas 200–250 miljoni Taani krooni suurusele negatiivsele müügihinnale.

| (61) | Teine huvitatud ostja oli Metroline. Tema pakkumine tundus esmapilgul soodsam, kuna ta tegi ettepaneku osta aktsiad 10–24 miljoni Taani krooni suuruse positiivse hinna eest. Metroline lisas aga, et äriühingu finantsolukorra esitlusel oli ta saanud teada mitmest asjaolust, mida ta soovis üksikasjalikumalt uurida. |
| --- | --- |

(61)

Teine huvitatud ostja oli Metroline. Tema pakkumine tundus esmapilgul soodsam, kuna ta tegi ettepaneku osta aktsiad 10–24 miljoni Taani krooni suuruse positiivse hinna eest. Metroline lisas aga, et äriühingu finantsolukorra esitlusel oli ta saanud teada mitmest asjaolust, mida ta soovis üksikasjalikumalt uurida.

| (62) | 18. oktoobril 2000 teatas Alfred Berg Taani valitsusele, et oli saanud Metroline’i läbivaadatud pakkumise, mille kohaselt sooviti Combust nüüd omandada 500 miljoni Taani krooni suuruse negatiivse hinna eest. Peale selle nõudis Metroline mitut tagatist. |
| --- | --- |

(62)

18. oktoobril 2000 teatas Alfred Berg Taani valitsusele, et oli saanud Metroline’i läbivaadatud pakkumise, mille kohaselt sooviti Combust nüüd omandada 500 miljoni Taani krooni suuruse negatiivse hinna eest. Peale selle nõudis Metroline mitut tagatist.

| (63) | Pärast kõnealuse pakkumise esitamist soovitas Alfred Berg jätta käimasolevad üldised arutelud kolmanda huvitatud ostjaga pooleli, kuna Alfred Berg ei pidanud ostjat piisavalt huvitatuks. Juhtkomitee palus Alfred Bergil võtta müügivõimaluste uurimiseks ühendust Arrivaga, kelle esialgne pakkumine oli nüüd Metroline’i omast selgelt parem. |
| --- | --- |

(63)

Pärast kõnealuse pakkumise esitamist soovitas Alfred Berg jätta käimasolevad üldised arutelud kolmanda huvitatud ostjaga pooleli, kuna Alfred Berg ei pidanud ostjat piisavalt huvitatuks. Juhtkomitee palus Alfred Bergil võtta müügivõimaluste uurimiseks ühendust Arrivaga, kelle esialgne pakkumine oli nüüd Metroline’i omast selgelt parem.

| (64) | 3. novembril 2000 teavitas Arriva oma kirjas Alfred Bergile, et oli lõpetanud kontrollimenetluse ja on valmis tegema ettepanekuid edasiste sammude kohta. Kirjas rõhutas Arriva, et oli hindamisel teinud koostööd Connexiga. Arriva oli finantsnõustajaid eelnevalt teavitanud kahe bussiettevõtja ühisest huvist. |
| --- | --- |

(64)

3. novembril 2000 teavitas Arriva oma kirjas Alfred Bergile, et oli lõpetanud kontrollimenetluse ja on valmis tegema ettepanekuid edasiste sammude kohta. Kirjas rõhutas Arriva, et oli hindamisel teinud koostööd Connexiga. Arriva oli finantsnõustajaid eelnevalt teavitanud kahe bussiettevõtja ühisest huvist.

| (65) | Ettepaneku kohaselt pakkus Arriva kõikide Combusi aktsiate eest 100 miljonit Taani krooni. Pakkumisega kaasnes tingimus, et 100 miljoni Taani krooni suurune laenukapitali süst, mille transpordiministeerium oli teinud 1999. aastal, konverteeritakse omakapitaliks ning et Combusi tehakse veel 290 miljoni Taani krooni suurune kapitalisüst. Peale selle kaasnes pakkumisega tingimus, et kõik äriühingu bilansikirjete vajalikud korrigeerimised, mis järgneva kontrollimenetluse käigus kindlaks tehakse, kaetakse rahasüstiga. Arriva tõi selliste korrigeerimiste kohta mitu näidet, mis juba moodustasid ligikaudu 109 miljonit Taani krooni. Arriva andis Taani valitsusele kokkuleppele jõudmiseks aega 8. novembrini 2000. |
| --- | --- |

(65)

Ettepaneku kohaselt pakkus Arriva kõikide Combusi aktsiate eest 100 miljonit Taani krooni. Pakkumisega kaasnes tingimus, et 100 miljoni Taani krooni suurune laenukapitali süst, mille transpordiministeerium oli teinud 1999. aastal, konverteeritakse omakapitaliks ning et Combusi tehakse veel 290 miljoni Taani krooni suurune kapitalisüst. Peale selle kaasnes pakkumisega tingimus, et kõik äriühingu bilansikirjete vajalikud korrigeerimised, mis järgneva kontrollimenetluse käigus kindlaks tehakse, kaetakse rahasüstiga. Arriva tõi selliste korrigeerimiste kohta mitu näidet, mis juba moodustasid ligikaudu 109 miljonit Taani krooni. Arriva andis Taani valitsusele kokkuleppele jõudmiseks aega 8. novembrini 2000.

| (66) | Kui finantsnõustajad Arriva ettepanekut uurisid, ilmnes, et pakkumise põhjal tuli anda Combusile uusi vahendeid 399 miljoni Taani krooni suuruse rahasüstina ja samuti pidi transpordiministeerium konverteerima 100 miljoni Taani krooni suuruse allutatud laenu omakapitaliks, seega oli kahju riigile kokku 499 miljonit Taani krooni. Peale selle saadi kahju Combusi ülejäänud omakapitali ulatuses, mis 30. septembril 2000 moodustas hinnanguliselt 38 miljonit Taani krooni. |
| --- | --- |

(66)

Kui finantsnõustajad Arriva ettepanekut uurisid, ilmnes, et pakkumise põhjal tuli anda Combusile uusi vahendeid 399 miljoni Taani krooni suuruse rahasüstina ja samuti pidi transpordiministeerium konverteerima 100 miljoni Taani krooni suuruse allutatud laenu omakapitaliks, seega oli kahju riigile kokku 499 miljonit Taani krooni. Peale selle saadi kahju Combusi ülejäänud omakapitali ulatuses, mis 30. septembril 2000 moodustas hinnanguliselt 38 miljonit Taani krooni.

| (67) | Transpordiministeerium ja rahandusministeerium leidsid, et Arriva pakkumine on madal. Teiselt poolt ei olnud ükski eelnev tõsine pakkumine olnud Arriva pakkumisest parem. Metroline oli küsinud samasugust negatiivset hinda kui Arrivagi, st ligikaudu 500 miljonit Taani krooni, ning kolmas huvitatud ostja oli teinud vaid lahtise ja mittesiduva pakkumise, küsides ligikaudu 350 miljoni Taani krooni suurust negatiivset hinda. |
| --- | --- |

(67)

Transpordiministeerium ja rahandusministeerium leidsid, et Arriva pakkumine on madal. Teiselt poolt ei olnud ükski eelnev tõsine pakkumine olnud Arriva pakkumisest parem. Metroline oli küsinud samasugust negatiivset hinda kui Arrivagi, st ligikaudu 500 miljonit Taani krooni, ning kolmas huvitatud ostja oli teinud vaid lahtise ja mittesiduva pakkumise, küsides ligikaudu 350 miljoni Taani krooni suurust negatiivset hinda.

| (68) | Otsustati, et esimese sammuna võtab transpordiministeerium Arrivaga ühendust, et äriühing tõstaks Combusi ülevõtmise hinda. Samal ajal arutas ministeerium mitut Combusi likvideerimise/arendamise stsenaariumit. Need stsenaariumid ei hõlmanud äriühingu otsest hindamist, vaid äriühingu likviidsusvajaduste arvutamist eri tingimustel, võrreldes Arriva pakkumisega. Nende arvutuste tulemused, mille kiitsid heaks Combus ning äriühingu audiitorid ja juristid, on esitatud alljärgnevas tabelis.
  Tabel 5
  Combusi likvideerimise/arendamise stsenaariumid







  Stsenaarium | Likviidsus perioodi lõpus (miljonit Taani krooni) | Märkus |
| --- | --- | --- | --- |
| Järkjärguline likvideerimine viie aasta jooksul | – 331 | Ebakindel stsenaarium |
| Tegevuse jätkamine uute, paremate lepingutega kuue aasta jooksul | – 315 | Veelgi ebakindlam stsenaarium |
| Tegevuse jätkamine ühe aasta jooksul ilma olemasolevaid laene refinantseerimata | 71 | See nõuab muu hulgas uute pangalaenude võtmist 107 miljoni Taani krooni ulatuses. Sellega võidaks aega, kuid eelduste kohaselt oleks müügiolukord hiljem samasugune. |
| Pankrott | – 649 | Üldine puudujääk, dividendid 35–40 %. Laenuandjad kaotavad 280–300 miljonit Taani krooni. |
| Arriva pakkumine | – 399 | |
| Allikas: transpordiministeerium |

(68)

Otsustati, et esimese sammuna võtab transpordiministeerium Arrivaga ühendust, et äriühing tõstaks Combusi ülevõtmise hinda. Samal ajal arutas ministeerium mitut Combusi likvideerimise/arendamise stsenaariumit. Need stsenaariumid ei hõlmanud äriühingu otsest hindamist, vaid äriühingu likviidsusvajaduste arvutamist eri tingimustel, võrreldes Arriva pakkumisega. Nende arvutuste tulemused, mille kiitsid heaks Combus ning äriühingu audiitorid ja juristid, on esitatud alljärgnevas tabelis.

Tabel 5

Combusi likvideerimise/arendamise stsenaariumid

Stsenaarium

Likviidsus perioodi lõpus (miljonit Taani krooni)

Märkus

Järkjärguline likvideerimine viie aasta jooksul

– 331

Ebakindel stsenaarium

Tegevuse jätkamine uute, paremate lepingutega kuue aasta jooksul

– 315

Veelgi ebakindlam stsenaarium

Tegevuse jätkamine ühe aasta jooksul ilma olemasolevaid laene refinantseerimata

71

See nõuab muu hulgas uute pangalaenude võtmist 107 miljoni Taani krooni ulatuses. Sellega võidaks aega, kuid eelduste kohaselt oleks müügiolukord hiljem samasugune.

Pankrott

– 649

Üldine puudujääk, dividendid 35–40 %. Laenuandjad kaotavad 280–300 miljonit Taani krooni.

Arriva pakkumine

– 399

Allikas: transpordiministeerium

| (69) | Asutusesisese märgukirja põhjal leidis ministeerium, et nagu kõnealused stsenaariumid näitasid, ei olnud võlausaldajatel midagi võita äriühingu tegevuse jätkamisest, olgu siis järkjärgulise likvideerimise või tegevuse jätkamise kujul, kuna ükski stsenaarium ei olnud Arriva pakkumisest oluliselt parem. Tulevase ebakindluse tõttu eelistaksid võlausaldajad tõenäoliselt kiire müügi korraldamist. |
| --- | --- |

(69)

Asutusesisese märgukirja põhjal leidis ministeerium, et nagu kõnealused stsenaariumid näitasid, ei olnud võlausaldajatel midagi võita äriühingu tegevuse jätkamisest, olgu siis järkjärgulise likvideerimise või tegevuse jätkamise kujul, kuna ükski stsenaarium ei olnud Arriva pakkumisest oluliselt parem. Tulevase ebakindluse tõttu eelistaksid võlausaldajad tõenäoliselt kiire müügi korraldamist.

| (70) | Peale selle näitasid need stsenaariumid ministeeriumi arvamuse kohaselt, et Arriva pakkumine põhineb tõenäoliselt pigem Combusi lühiajalisel finantsolukorral kui äriühingu tegelikul hindamisel. Kokkuvõttes on seda silmas pidades arvatavasti keeruline Arrivat veenda, et ministeeriumil on äriühingu järkjärgulise likvideerimise või tegevuse jätkamise kujul varuks paremad alternatiivid. |
| --- | --- |

(70)

Peale selle näitasid need stsenaariumid ministeeriumi arvamuse kohaselt, et Arriva pakkumine põhineb tõenäoliselt pigem Combusi lühiajalisel finantsolukorral kui äriühingu tegelikul hindamisel. Kokkuvõttes on seda silmas pidades arvatavasti keeruline Arrivat veenda, et ministeeriumil on äriühingu järkjärgulise likvideerimise või tegevuse jätkamise kujul varuks paremad alternatiivid.

| (71) | Märgukirjas rõhutati, et kirjeldatud stsenaariumide asjakohase alternatiivina ei saa täielikult välistada järkjärgulist likvideerimist koos bussiteenuste osutamise lepingute järkjärgulise võõrandamisega kohalikele bussiettevõtjatele väikeste geograafiliste pakettidena. Seda stsenaariumit ei uuritud, kuid ka see oli väga ebakindel, kuna Combusi sõnul oleks mitu kohalikku bussiettevõtjat tõenäoliselt sellest küll huvitatud, kuid vaid üksikutel neist oleks piisavalt tugev finantsseisund isegi väikeste osade ülevõtmiseks. |
| --- | --- |

(71)

Märgukirjas rõhutati, et kirjeldatud stsenaariumide asjakohase alternatiivina ei saa täielikult välistada järkjärgulist likvideerimist koos bussiteenuste osutamise lepingute järkjärgulise võõrandamisega kohalikele bussiettevõtjatele väikeste geograafiliste pakettidena. Seda stsenaariumit ei uuritud, kuid ka see oli väga ebakindel, kuna Combusi sõnul oleks mitu kohalikku bussiettevõtjat tõenäoliselt sellest küll huvitatud, kuid vaid üksikutel neist oleks piisavalt tugev finantsseisund isegi väikeste osade ülevõtmiseks.

| (72) | Ministeerium jõudis järeldusele, et kui Arriva pakkumist oleks võimalik vähendada 290 miljoni Taani krooni suuruse negatiivse hinnani, oleks see võlausaldajatele esitamiseks selgelt parim alternatiiv. |
| --- | --- |

(72)

Ministeerium jõudis järeldusele, et kui Arriva pakkumist oleks võimalik vähendada 290 miljoni Taani krooni suuruse negatiivse hinnani, oleks see võlausaldajatele esitamiseks selgelt parim alternatiiv.

| (73) | Nende läbirääkimiste tulemusel sõlmiti 21. novembril 2000 eelleping Combusi müümiseks Arrivale, millele kirjutasid alla Taani transpordiministeerium Combusi müüjana, Arriva Combusi ostjana ning Combusi eraõiguslikud võlausaldajad. |
| --- | --- |

(73)

Nende läbirääkimiste tulemusel sõlmiti 21. novembril 2000 eelleping Combusi müümiseks Arrivale, millele kirjutasid alla Taani transpordiministeerium Combusi müüjana, Arriva Combusi ostjana ning Combusi eraõiguslikud võlausaldajad.

| (74) | Eelleping sisaldas järgmisi põhielemente.






  — | Riik saab kõikide Combusi aktsiate (100 %) ülemineku eest 100 miljonit Taani krooni. |
| --- | --- | --- |

(74)

Eelleping sisaldas järgmisi põhielemente.

—

Riik saab kõikide Combusi aktsiate (100 %) ülemineku eest 100 miljonit Taani krooni.

| — | Eelnevalt konverteerib riik 100 miljoni Taani krooni suuruse allutatud laenukapitali aktsiakapitaliks. |
| --- | --- |

—

Eelnevalt konverteerib riik 100 miljoni Taani krooni suuruse allutatud laenukapitali aktsiakapitaliks.

| — | Combusi kapitalibaasi tugevdatakse veel 240 miljoni Taani krooni võrra, kas siis rahasüstina uue omakapitali kujul või pangavõlgade vähendamise/konverteerimise teel. |
| --- | --- |

—

Combusi kapitalibaasi tugevdatakse veel 240 miljoni Taani krooni võrra, kas siis rahasüstina uue omakapitali kujul või pangavõlgade vähendamise/konverteerimise teel.

| — | Riik annab lisaks sellele järgmised piiratud tagatised kokku 57,5 miljoni Taani krooni eest: i) 22,5 miljoni Taani krooni suurune tagatis seoses võimalike keskkonnakuludega, mis vabastatakse juhul, kui sellised kulud ületavad äriühingule keskkonnakuludeks juba eraldatud 10 miljonit Taani krooni, ning ii) kuni 35 miljoni Taani krooni suurune tagatis, mis on seotud kõikide selliste küsimustega nagu äriühingu omakapitali reguleerimine juhtkonna esitatud 2000. aasta septembri lõpu bilansi ja lisakohustuste suhtes. |
| --- | --- |

—

Riik annab lisaks sellele järgmised piiratud tagatised kokku 57,5 miljoni Taani krooni eest: i) 22,5 miljoni Taani krooni suurune tagatis seoses võimalike keskkonnakuludega, mis vabastatakse juhul, kui sellised kulud ületavad äriühingule keskkonnakuludeks juba eraldatud 10 miljonit Taani krooni, ning ii) kuni 35 miljoni Taani krooni suurune tagatis, mis on seotud kõikide selliste küsimustega nagu äriühingu omakapitali reguleerimine juhtkonna esitatud 2000. aasta septembri lõpu bilansi ja lisakohustuste suhtes.

| — | Riik annab Arrivale piiramatud tagatised seoses kõikide üleandmisele eelnevast perioodist tuleneda võivate maksunõuetega, endiste töötajate võimalikest nõuetest tuleneva kahjuga, Combusi eelnevast Combus Internationali müümisest tuleneda võiva kahjuga ning kogu võimaliku finantskahjuga, mille Arriva võib järgneva auditeerimisaruande põhjal kindlaks määrata. |
| --- | --- |

—

Riik annab Arrivale piiramatud tagatised seoses kõikide üleandmisele eelnevast perioodist tuleneda võivate maksunõuetega, endiste töötajate võimalikest nõuetest tuleneva kahjuga, Combusi eelnevast Combus Internationali müümisest tuleneda võiva kahjuga ning kogu võimaliku finantskahjuga, mille Arriva võib järgneva auditeerimisaruande põhjal kindlaks määrata.

| — | Üleminek jõustub 1. jaanuarist 2001. |
| --- | --- |

—

Üleminek jõustub 1. jaanuarist 2001.

| — | Kokkulepe sõltus nii veoettevõtjate ning Taani maanteeohutuse ja transpordi ameti heakskiidust Combusi bussiteenuste osutamise lepingute ülevõtmisele uue omaniku poolt kui ka konkurentsiasutuste heakskiidust. |
| --- | --- |

—

Kokkulepe sõltus nii veoettevõtjate ning Taani maanteeohutuse ja transpordi ameti heakskiidust Combusi bussiteenuste osutamise lepingute ülevõtmisele uue omaniku poolt kui ka konkurentsiasutuste heakskiidust.

| (75) | Edasise eellepingus kokkulepitud protsessi kohaselt sõlmiksid transpordiministeerium ja Arriva pärast Taani parlamendi rahanduskomisjoni ja Arriva nõukogu eelnevat heakskiitu vastavalt eespool esitatud suunistele lõpliku kokkuleppe. Tehing pidi toimuma alles pärast kõikidelt välistelt pooltelt nõusoleku saamist, kuid mitte hiljem kui 1. veebruaril 2001. |
| --- | --- |

(75)

Edasise eellepingus kokkulepitud protsessi kohaselt sõlmiksid transpordiministeerium ja Arriva pärast Taani parlamendi rahanduskomisjoni ja Arriva nõukogu eelnevat heakskiitu vastavalt eespool esitatud suunistele lõpliku kokkuleppe. Tehing pidi toimuma alles pärast kõikidelt välistelt pooltelt nõusoleku saamist, kuid mitte hiljem kui 1. veebruaril 2001.

| (76) | Eellepingu täienduseks pidas transpordiministeerium võlausaldajatega läbirääkimisi 240 miljoni Taani krooni suuruse rahasüsti jaotamise üle. Lepiti kokku, et Taani valitsus teeb 140 miljoni Taani krooni suuruse rahasüsti uude omakapitali ning et võlausaldajad konverteerivad kuni 100 miljoni Taani krooni ulatuses võlgu aktsiakapitaliks või vähendavad võlgu selle summa võrra. |
| --- | --- |

(76)

Eellepingu täienduseks pidas transpordiministeerium võlausaldajatega läbirääkimisi 240 miljoni Taani krooni suuruse rahasüsti jaotamise üle. Lepiti kokku, et Taani valitsus teeb 140 miljoni Taani krooni suuruse rahasüsti uude omakapitali ning et võlausaldajad konverteerivad kuni 100 miljoni Taani krooni ulatuses võlgu aktsiakapitaliks või vähendavad võlgu selle summa võrra.

| (77) | Märgukirjas kohustus Taani valitsus korrigeerima müügihinda (kõige rohkem 35 miljoni Taani krooni ulatuses), tingimusel et äriühingu 31. detsembri 2000. aasta bilansi põhjal moodustab kapitalireserv vähem kui 31,8 miljonit Taani krooni, nagu juhtkond eellepingu sõlmimise ajal prognoosis. Kapitalireservide väärtus oli 31. detsembri 2000. aasta seisuga 10,3 miljonit Taani krooni. Seega pidi Taani valitsus selle tagatisega võetud kohustuse täitmiseks maksma 20,5 miljonit Taani krooni. |
| --- | --- |

(77)

Märgukirjas kohustus Taani valitsus korrigeerima müügihinda (kõige rohkem 35 miljoni Taani krooni ulatuses), tingimusel et äriühingu 31. detsembri 2000. aasta bilansi põhjal moodustab kapitalireserv vähem kui 31,8 miljonit Taani krooni, nagu juhtkond eellepingu sõlmimise ajal prognoosis. Kapitalireservide väärtus oli 31. detsembri 2000. aasta seisuga 10,3 miljonit Taani krooni. Seega pidi Taani valitsus selle tagatisega võetud kohustuse täitmiseks maksma 20,5 miljonit Taani krooni.

| (78) | Arriva võttis üle Combusi ülejäänud kohustused, mis tol hetkel moodustasid 208 miljonit Taani krooni. Arriva tasus need kohustused kohe pärast Combusi ostmist ning asendas need oma emaettevõtjalt Arriva plc. võetud laenuga. |
| --- | --- |

(78)

Arriva võttis üle Combusi ülejäänud kohustused, mis tol hetkel moodustasid 208 miljonit Taani krooni. Arriva tasus need kohustused kohe pärast Combusi ostmist ning asendas need oma emaettevõtjalt Arriva plc. võetud laenuga.

| (79) | Arriva esialgse pakkumisega võrreldes oli Taani valitsus saavutanud järgmised olulised muudatused:






  — | Combusi laenuandjad nõustusid ümberkorraldamisprotsessis osalema, vähendades osa neile võlgnetavatest summadest (kokku 100 miljoni Taani krooni võrra); |
| --- | --- | --- |

(79)

Arriva esialgse pakkumisega võrreldes oli Taani valitsus saavutanud järgmised olulised muudatused:

—

Combusi laenuandjad nõustusid ümberkorraldamisprotsessis osalema, vähendades osa neile võlgnetavatest summadest (kokku 100 miljoni Taani krooni võrra);

| — | 290 miljoni Taani krooni suuruse rahasüsti nõuet vähendati 240 miljoni Taani kroonini; |
| --- | --- |

—

290 miljoni Taani krooni suuruse rahasüsti nõuet vähendati 240 miljoni Taani kroonini;

| — | leping hõlmas kokku 57,5 miljoni Taani krooni ulatuses piiratud kattega tagatisi ja mitut piiramatut tagatist; |
| --- | --- |

—

leping hõlmas kokku 57,5 miljoni Taani krooni ulatuses piiratud kattega tagatisi ja mitut piiramatut tagatist;

| — | Taani valitsus tagas, et Combusi netovarade väärtus moodustas 31. detsembri 2000. aasta seisuga pärast lepingujärgseid mahakandmisi jms 31,8 miljonit Taani krooni; |
| --- | --- |

—

Taani valitsus tagas, et Combusi netovarade väärtus moodustas 31. detsembri 2000. aasta seisuga pärast lepingujärgseid mahakandmisi jms 31,8 miljonit Taani krooni;

| — | Arriva nõustus, et nõuded korrigeerimisteks kokku 109 miljoni Taani krooni ulatuses (mida mainiti 3. novembri 2000. aasta ettepanekus) ei olnud enam asjakohased. |
| --- | --- |

—

Arriva nõustus, et nõuded korrigeerimisteks kokku 109 miljoni Taani krooni ulatuses (mida mainiti 3. novembri 2000. aasta ettepanekus) ei olnud enam asjakohased.

| (80) | Kokkuvõttes saavutas transpordiministeerium seega läbirääkimistel eellepingu sisu üle edu, vähendades oluliselt hinnanõudeid võrrelduna Arriva 3. novembri 2000. aasta ettepanekuga. |
| --- | --- |

(80)

Kokkuvõttes saavutas transpordiministeerium seega läbirääkimistel eellepingu sisu üle edu, vähendades oluliselt hinnanõudeid võrrelduna Arriva 3. novembri 2000. aasta ettepanekuga.

| (81) | 13. detsembri 2000. aasta konfidentsiaalses eelnõus palus transpordiministeerium rahanduskomisjoni heakskiitu sellele, et riik võõrandab kõik Combusi aktsiad. Rahanduskomisjoni enamus kiitis konfidentsiaalse eelnõu samal päeval heaks. |
| --- | --- |

(81)

13. detsembri 2000. aasta konfidentsiaalses eelnõus palus transpordiministeerium rahanduskomisjoni heakskiitu sellele, et riik võõrandab kõik Combusi aktsiad. Rahanduskomisjoni enamus kiitis konfidentsiaalse eelnõu samal päeval heaks.

| (82) | Aktsiate müügi leping sõlmiti 15. jaanuaril 2001; Combus anti Arrivale üle 2. aprillil 2001 pärast komisjoni algse otsuse vastuvõtmist ning see jõustus tagasiulatuvalt 1. jaanuaril 2001. Transpordiministeerium ja Arriva lõpetasid tehingu 2. aprillil 2001. |
| --- | --- |

(82)

Aktsiate müügi leping sõlmiti 15. jaanuaril 2001; Combus anti Arrivale üle 2. aprillil 2001 pärast komisjoni algse otsuse vastuvõtmist ning see jõustus tagasiulatuvalt 1. jaanuaril 2001. Transpordiministeerium ja Arriva lõpetasid tehingu 2. aprillil 2001.

| (83) | Aktsiate müügi lepingu varasem kavand, mille Taani valitsus saatis komisjonile 18. detsembril 2000, sisaldas klauslit, mille kohaselt pidi Taani valitsus andma Arrivale tagatise avalik-õiguslike asutuste (näiteks konkurentsiasutused ja ELi komisjon) võimalike nõuete vastu. 23. jaanuari 2001. aasta kirjas teatas Taani valitsus komisjonile, et see klausel oli lõplikust aktsiate müügi lepingust välja jäetud. Muudatuse tingis asjaolu, et „Taani valitsus otsustas taotleda asjaomaste asutuste heakskiitu enne tehingu lõpetamist”. |
| --- | --- |

(83)

Aktsiate müügi lepingu varasem kavand, mille Taani valitsus saatis komisjonile 18. detsembril 2000, sisaldas klauslit, mille kohaselt pidi Taani valitsus andma Arrivale tagatise avalik-õiguslike asutuste (näiteks konkurentsiasutused ja ELi komisjon) võimalike nõuete vastu. 23. jaanuari 2001. aasta kirjas teatas Taani valitsus komisjonile, et see klausel oli lõplikust aktsiate müügi lepingust välja jäetud. Muudatuse tingis asjaolu, et „Taani valitsus otsustas taotleda asjaomaste asutuste heakskiitu enne tehingu lõpetamist”.

| (84) | Müügiprotsessi kohta koostas eriaruande ka Taani riigikontroll (21). |
| --- | --- |

(84)

Müügiprotsessi kohta koostas eriaruande ka Taani riigikontroll (21).

| (85) | Aruande kokkuvõttes (lehekülg 60) märgitakse järgmist:
  „Taani riigikontrolli uurimine näitas, et Arriva pakkumine oli madal, kuid et ükski tõsiselt võetav pakkumine ei olnud parem.
  Taani riigikontroll tegi kindlaks, et transpordiministeeriumi uurimiste kohaselt oli Combusi kõikide aktsiate müük parem variant kui äriühingu järkjärguline likvideerimine või saneerimine.
  Taani riigikontroll tegi kindlaks, et transpordiministeeriumi kaalutlused olid aktsiate müügi ettevalmistamisel ja elluviimisel hästi põhjendatud. Transpordiministeeriumil õnnestus läbirääkimiste teel vähendada Arriva hinda aktsiate ülevõtmise eest ning samuti kaasata aktsiatehingusse äriühingu laenuandjad. Kättesaadavate hinnangute ja andmete põhjal järeldab Taani riigikontroll, et lepingut võib pidada rahuldavaks. Seepärast pidi riik tegema Combusi 140 miljoni Taani krooni suuruse rahasüsti ja andma äriühingule seoses müügilepinguga ligikaudu 58 miljoni Taani krooni eest tagatisi.” |
| --- | --- |

(85)

Aruande kokkuvõttes (lehekülg 60) märgitakse järgmist:

„Taani riigikontrolli uurimine näitas, et Arriva pakkumine oli madal, kuid et ükski tõsiselt võetav pakkumine ei olnud parem.

Taani riigikontroll tegi kindlaks, et transpordiministeeriumi uurimiste kohaselt oli Combusi kõikide aktsiate müük parem variant kui äriühingu järkjärguline likvideerimine või saneerimine.

Taani riigikontroll tegi kindlaks, et transpordiministeeriumi kaalutlused olid aktsiate müügi ettevalmistamisel ja elluviimisel hästi põhjendatud. Transpordiministeeriumil õnnestus läbirääkimiste teel vähendada Arriva hinda aktsiate ülevõtmise eest ning samuti kaasata aktsiatehingusse äriühingu laenuandjad. Kättesaadavate hinnangute ja andmete põhjal järeldab Taani riigikontroll, et lepingut võib pidada rahuldavaks. Seepärast pidi riik tegema Combusi 140 miljoni Taani krooni suuruse rahasüsti ja andma äriühingule seoses müügilepinguga ligikaudu 58 miljoni Taani krooni eest tagatisi.”

| (86) | Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 66 tõstatas komisjon kahtlusi selle suhtes, kas Combusi müügihind Arrivale oli turuhind. Need kahtlused põhinesid eeskätt tähelepanekul, et Taani ajakirjanduse andmeil müüdi 1. mail 2001 – vähem kui kuu aega pärast müügilepingu sõlmimist Taani valitsuse ja Arriva vahel – 50 % Combusi aktsiatest Connexile müügihinnaga 223 miljonit Taani krooni. |
| --- | --- |

(86)

Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 66 tõstatas komisjon kahtlusi selle suhtes, kas Combusi müügihind Arrivale oli turuhind. Need kahtlused põhinesid eeskätt tähelepanekul, et Taani ajakirjanduse andmeil müüdi 1. mail 2001 – vähem kui kuu aega pärast müügilepingu sõlmimist Taani valitsuse ja Arriva vahel – 50 % Combusi aktsiatest Connexile müügihinnaga 223 miljonit Taani krooni.

| (87) | Taani valitsus ja Arriva esitasid komisjonile selles küsimuses lisateavet asjaolude kohta. |
| --- | --- |

(87)

Taani valitsus ja Arriva esitasid komisjonile selles küsimuses lisateavet asjaolude kohta.

| (88) | Arriva ja Connexi vaheliste läbirääkimiste protsess algas 2000. aastal. 10. oktoobril 2000 sõlmisid Arriva ja Connex oma Euroopa juhtkondade tasandil vastastikuse mõistmise memorandumi, milles kehtestati poolte koostöö põhimõtted Combusi ülevõtmise ettevalmistamisel. Algse idee järgi pidid äriühingud esitama ühise pakkumise. |
| --- | --- |

(88)

Arriva ja Connexi vaheliste läbirääkimiste protsess algas 2000. aastal. 10. oktoobril 2000 sõlmisid Arriva ja Connex oma Euroopa juhtkondade tasandil vastastikuse mõistmise memorandumi, milles kehtestati poolte koostöö põhimõtted Combusi ülevõtmise ettevalmistamisel. Algse idee järgi pidid äriühingud esitama ühise pakkumise.

| (89) | Enne asjaomase kavatsuste deklaratsiooni koostamist oli Connex sarnaselt Arrivaga osalenud Alfred Bergi kontrollitud sõelumisprotsessis, kuid äriühing oli otsustanud protsessi omaette mitte jätkata. Kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumiga said mõlemad pooled võimaluse tutvuda andmekoguga, et hinnata äriühingu väärtust ning ostuga seotud riske. |
| --- | --- |

(89)

Enne asjaomase kavatsuste deklaratsiooni koostamist oli Connex sarnaselt Arrivaga osalenud Alfred Bergi kontrollitud sõelumisprotsessis, kuid äriühing oli otsustanud protsessi omaette mitte jätkata. Kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumiga said mõlemad pooled võimaluse tutvuda andmekoguga, et hinnata äriühingu väärtust ning ostuga seotud riske.

| (90) | Arriva ja Connex arutasid andmekogust saadud teavet ning ilmnes, et kahe äriühingu ootused ja hinnangud Combusi suhtes erinesid oluliselt. Seega oli äriühingu negatiivne väärtus Arriva hinnangul ligikaudu 300 miljonit Taani krooni ja Connexi hinnangul ligikaudu 700 – 1 000 miljonit Taani krooni. |
| --- | --- |

(90)

Arriva ja Connex arutasid andmekogust saadud teavet ning ilmnes, et kahe äriühingu ootused ja hinnangud Combusi suhtes erinesid oluliselt. Seega oli äriühingu negatiivne väärtus Arriva hinnangul ligikaudu 300 miljonit Taani krooni ja Connexi hinnangul ligikaudu 700 – 1 000 miljonit Taani krooni.

| (91) | Kuna poolte arvamused ostuga seotud riskide suhtes seega märkimisväärselt erinesid, katkestati läbirääkimised äriühingu jaotamise üle ning Arriva jätkas läbirääkimisi Taani riigiga üksinda. Nagu eespool kirjeldatud, lõppesid need läbirääkimised Combusi eduka müümisega Arrivale 2001. aasta mais. |
| --- | --- |

(91)

Kuna poolte arvamused ostuga seotud riskide suhtes seega märkimisväärselt erinesid, katkestati läbirääkimised äriühingu jaotamise üle ning Arriva jätkas läbirääkimisi Taani riigiga üksinda. Nagu eespool kirjeldatud, lõppesid need läbirääkimised Combusi eduka müümisega Arrivale 2001. aasta mais.

| (92) | 2000. aasta detsembri lõpus jätkati Arriva ja Connexi vahelisi läbirääkimisi, seekord teatavate Combusi varade (st lepingute ja busside) Connexile müümise üle. Connexile anti täielik juurdepääs kontrollimenetluse käigus koostatud materjalile ning Arriva tutvustas Connexile enda koostatud ärimudeli üksikasju. Selle taustal allkirjastasid pooled 21. veebruaril 2001 eellepingu, milles lepiti müügihinnaks kokku 230 miljonit Taani krooni. See väärtus vastas asjaomaste varade (bussid, infrastruktuur ning kehtivad kahjumlikud avaliku teenindamise lepingud eelkõige Kopenhaageni piirkonnas) arvestuslikule väärtusele. |
| --- | --- |

(92)

2000. aasta detsembri lõpus jätkati Arriva ja Connexi vahelisi läbirääkimisi, seekord teatavate Combusi varade (st lepingute ja busside) Connexile müümise üle. Connexile anti täielik juurdepääs kontrollimenetluse käigus koostatud materjalile ning Arriva tutvustas Connexile enda koostatud ärimudeli üksikasju. Selle taustal allkirjastasid pooled 21. veebruaril 2001 eellepingu, milles lepiti müügihinnaks kokku 230 miljonit Taani krooni. See väärtus vastas asjaomaste varade (bussid, infrastruktuur ning kehtivad kahjumlikud avaliku teenindamise lepingud eelkõige Kopenhaageni piirkonnas) arvestuslikule väärtusele.

| (93) | Pärast edasisi läbirääkimisi, mis hõlmasid eelkõige üksikasjalikku rahavoogude analüüsi, kujunes lõplikuks hinnaks 30. aprillil 2001 sõlmitud müügilepingus 113,9 miljonit Taani krooni. Hinna vähendamine on tingitud asjaolust, et rahavoogude analüüs näitas esialgselt prognoositust palju suuremat kahjumit kehtivatest avaliku teenindamise lepingutest. Selle tagajärjel pidi Arriva Combusi raamatupidamisarvestuses kahjumlike avaliku teenindamise lepingute osas tehtud eraldised täielikult ära kasutama. |
| --- | --- |

(93)

Pärast edasisi läbirääkimisi, mis hõlmasid eelkõige üksikasjalikku rahavoogude analüüsi, kujunes lõplikuks hinnaks 30. aprillil 2001 sõlmitud müügilepingus 113,9 miljonit Taani krooni. Hinna vähendamine on tingitud asjaolust, et rahavoogude analüüs näitas esialgselt prognoositust palju suuremat kahjumit kehtivatest avaliku teenindamise lepingutest. Selle tagajärjel pidi Arriva Combusi raamatupidamisarvestuses kahjumlike avaliku teenindamise lepingute osas tehtud eraldised täielikult ära kasutama.

| (94) | Vastusena menetluse algatamise otsuse põhjendusele 118, milles komisjon kahtleb, kas Arriva suudab lepingud müüa, kui õiguslikud sätted ei võimalda neid lõpetada, selgitab Taani valitsus, et lepingute müümine tähendab üheselt mõistetavat teenuseosutaja muutumist, milleks on vaja teenuse kasutaja (omavalitsused ja maakonnad) nõusolekut ning mille puhul tuleb tagada bussiteenuste osutamine eelnevalt kinnitatud hinnaga ja eelnevalt kokkulepitud tingimustel. Seoses lepingute üleandmisega Arrivalt Connexile andsid asjaomased omavalitsused ja maakonnad selleks oma nõusoleku. |
| --- | --- |

(94)

Vastusena menetluse algatamise otsuse põhjendusele 118, milles komisjon kahtleb, kas Arriva suudab lepingud müüa, kui õiguslikud sätted ei võimalda neid lõpetada, selgitab Taani valitsus, et lepingute müümine tähendab üheselt mõistetavat teenuseosutaja muutumist, milleks on vaja teenuse kasutaja (omavalitsused ja maakonnad) nõusolekut ning mille puhul tuleb tagada bussiteenuste osutamine eelnevalt kinnitatud hinnaga ja eelnevalt kokkulepitud tingimustel. Seoses lepingute üleandmisega Arrivalt Connexile andsid asjaomased omavalitsused ja maakonnad selleks oma nõusoleku.

2.1.3.   1999. JA 2001. AASTA ÜMBERKORRALDAMISMEETMED

| (95) | 1999. ja 2001. aasta kapitalisüstidega kaasnesid ümberkorraldamismeetmed. Neid meetmeid kirjeldatakse üksikasjalikult järgmistes jagudes. |
| --- | --- |

(95)

1999. ja 2001. aasta kapitalisüstidega kaasnesid ümberkorraldamismeetmed. Neid meetmeid kirjeldatakse üksikasjalikult järgmistes jagudes.

| (96) | 2007. aasta aprillis esitasid Taani ametiasutused komisjonile neli eraldi teatist. Kolm neist – 26. aprilli 1999. aasta, 15. mai 1999. aasta ja 18. mai 1999. aasta teatise – oli kirjutanud Kromann & Münter ning ühe, 18. mai 1999. aasta teatise KPMG. Taani ametiasutused leiavad, et KPMG teatis kujutas endast 1999. aasta kapitalisüstiga seotud tegevuse ümberkorraldamise kava ning Kromann & Münteri kolm teatist rahalise ümberkorraldamise kava. |
| --- | --- |

(96)

2007. aasta aprillis esitasid Taani ametiasutused komisjonile neli eraldi teatist. Kolm neist – 26. aprilli 1999. aasta, 15. mai 1999. aasta ja 18. mai 1999. aasta teatise – oli kirjutanud Kromann & Münter ning ühe, 18. mai 1999. aasta teatise KPMG. Taani ametiasutused leiavad, et KPMG teatis kujutas endast 1999. aasta kapitalisüstiga seotud tegevuse ümberkorraldamise kava ning Kromann & Münteri kolm teatist rahalise ümberkorraldamise kava.

| (97) | Üks Combusi raamatupidamisettevõtjaid, KPMG, uuris 1999. aasta mais valitud bussilepingute kasumlikkust. Tulemused esitas ta 18. mai 1999. aasta märgukirjas „Valitud veoteenuselepingute kasumlikkus ajavahemikul 1999–2001”. |
| --- | --- |

(97)

Üks Combusi raamatupidamisettevõtjaid, KPMG, uuris 1999. aasta mais valitud bussilepingute kasumlikkust. Tulemused esitas ta 18. mai 1999. aasta märgukirjas „Valitud veoteenuselepingute kasumlikkus ajavahemikul 1999–2001”.

| (98) | Uurimine põhines Combusi 1999.–2001. aasta tegevuseelarvetel, mille Combusi nõukogu oli heaks kiitnud 1998. aasta novembris ning mida oli korrigeeritud juhtkonna 1999. aasta aprillis koostatud eelarveprognoosi põhjal. Raamatupidajad väitsid märgukirjas, et nende töö ei olnud kontrollida eelarveid. Märgukirja kohaselt tähendas see seda, et raamatupidajad ei hinnanud, kas eelarved tervikuna sisaldasid kogu teavet, mis oli vajalik Combusi oodatava arengu sõltumatuks hindamiseks, või kas eelarved kajastasid kõige tõenäolisemat arengut. |
| --- | --- |

(98)

Uurimine põhines Combusi 1999.–2001. aasta tegevuseelarvetel, mille Combusi nõukogu oli heaks kiitnud 1998. aasta novembris ning mida oli korrigeeritud juhtkonna 1999. aasta aprillis koostatud eelarveprognoosi põhjal. Raamatupidajad väitsid märgukirjas, et nende töö ei olnud kontrollida eelarveid. Märgukirja kohaselt tähendas see seda, et raamatupidajad ei hinnanud, kas eelarved tervikuna sisaldasid kogu teavet, mis oli vajalik Combusi oodatava arengu sõltumatuks hindamiseks, või kas eelarved kajastasid kõige tõenäolisemat arengut.

| (99) | Märgukirjas mainisid raamatupidajad, et kasumlikkust ei olnud võimalik hinnata lepingute kaupa, vaid pigem busside teeninduspiirkondade kaupa. Seega kujutas busside teeninduspiirkondade kasumlikkuse hinnang samaaegselt kaudset hinnangut teeninduspiirkonnaga seotud bussiteenuste osutamise lepingute kohta. Raamatupidajad uurisid viit teeninduspiirkonna tegevuseelarvet. |
| --- | --- |

(99)

Märgukirjas mainisid raamatupidajad, et kasumlikkust ei olnud võimalik hinnata lepingute kaupa, vaid pigem busside teeninduspiirkondade kaupa. Seega kujutas busside teeninduspiirkondade kasumlikkuse hinnang samaaegselt kaudset hinnangut teeninduspiirkonnaga seotud bussiteenuste osutamise lepingute kohta. Raamatupidajad uurisid viit teeninduspiirkonna tegevuseelarvet.

| (100) | Raamatupidajate uurimise kokkuvõte on esitatud tabelis 6.
  Tabel 6
  Ajavahemiku 1999–2001 koondeelarved









  (miljonit Taani krooni) |
| --- | --- |
| | Netokäive | Tulem enne tasaarvestuseraldisi | Eraldised 1998 | Tulem enne makse |
| Kopenhaageni teeninduspiirkond | 927,1 | –90,0 | 60,0 (22) | –30,0 |
| Sjællandi teeninduspiirkond | 230,4 | 4,8 | | 4,8 |
| Århusi teeninduspiirkond | 353,3 | 19,8 | | 19,8 |
| Vejle teeninduspiirkond | 351,0 | 0,5 | | 0,5 |
| Fyni teeninduspiirkond | 371,6 | 4,7 | | 4,7 |
| Valitud teeninduspiirkonnad kokku | 2 233,4 | –60,2 | | –0,2 |
| Muud teeninduspiirkonnad kokku | 725,2 | 34,4 | | 34,4 |
| Üldkulud | | –77,4 | | –77,4 |
| Teeninduspiirkonnad + üldkulud kokku | 2 958,6 | – 103,2 | 60 | 43,2 |
| Tõhustamine ja ratsionaliseerimine | | 105,9 | | 105,9 |
| Järgnev prognoositud tulem | 2 958,6 | 2,7 | 60 | 62,7 |
| Allikas: märgukiri valitud bussiteenuselepingute kasumlikkuse kohta ajavahemikul 1999–2001. |

(100)

Raamatupidajate uurimise kokkuvõte on esitatud tabelis 6.

Tabel 6

Ajavahemiku 1999–2001 koondeelarved

(miljonit Taani krooni)

Netokäive

Tulem enne tasaarvestuseraldisi

Eraldised 1998

Tulem enne makse

Kopenhaageni teeninduspiirkond

927,1

–90,0

60,0 (22)

–30,0

Sjællandi teeninduspiirkond

230,4

4,8

4,8

Århusi teeninduspiirkond

353,3

19,8

19,8

Vejle teeninduspiirkond

351,0

0,5

0,5

Fyni teeninduspiirkond

371,6

4,7

4,7

Valitud teeninduspiirkonnad kokku

2 233,4

–60,2

–0,2

Muud teeninduspiirkonnad kokku

725,2

34,4

34,4

Üldkulud

–77,4

–77,4

Teeninduspiirkonnad + üldkulud kokku

2 958,6

– 103,2

60

43,2

Tõhustamine ja ratsionaliseerimine

105,9

105,9

Järgnev prognoositud tulem

2 958,6

2,7

60

62,7

Allikas: märgukiri valitud bussiteenuselepingute kasumlikkuse kohta ajavahemikul 1999–2001.

| (101) | Tabelist nähtub, et Combusi nõukogu prognoosis ajavahemiku 1999–2001 tulemiks kokku 62,7 miljoni Taani krooni suurust kasumit. |
| --- | --- |

(101)

Tabelist nähtub, et Combusi nõukogu prognoosis ajavahemiku 1999–2001 tulemiks kokku 62,7 miljoni Taani krooni suurust kasumit.

| (102) | Nagu tabelis näidatud, ilmnes busside teeninduspiirkondade tegevuseelarvetest ja üldkuludest kokku 103,2 miljoni Taani krooni suurune puudujääk. 1999. aasta aprillis hindas juhtkond rakendatud või kavandatud tõhustamis- ja ratsionaliseerimismeetmeid arvestades, et ajavahemikul 1999–2001 oli võimalik saavutada kuni 105,9 miljoni Taani krooni suurune kokkuhoid. Kõnealused kulude kokkuhoiu meetmed olid järgmised:






  — | riigiteenistujatega seotud kokkuhoid, kuna nende staatus muutub riigiteenistujatest tavalisteks lepingulisteks töötajateks; |
| --- | --- | --- |

(102)

Nagu tabelis näidatud, ilmnes busside teeninduspiirkondade tegevuseelarvetest ja üldkuludest kokku 103,2 miljoni Taani krooni suurune puudujääk. 1999. aasta aprillis hindas juhtkond rakendatud või kavandatud tõhustamis- ja ratsionaliseerimismeetmeid arvestades, et ajavahemikul 1999–2001 oli võimalik saavutada kuni 105,9 miljoni Taani krooni suurune kokkuhoid. Kõnealused kulude kokkuhoiu meetmed olid järgmised:

—

riigiteenistujatega seotud kokkuhoid, kuna nende staatus muutub riigiteenistujatest tavalisteks lepingulisteks töötajateks;

| — | väiksemad haigushüvitised; |
| --- | --- |

—

väiksemad haigushüvitised;

| — | töökorralduse ja -tavade parandamine; |
| --- | --- |

—

töökorralduse ja -tavade parandamine;

| — | tööülesannete tõhusam kavandamine; |
| --- | --- |

—

tööülesannete tõhusam kavandamine;

| — | haldustöötajate arvu vähendamine; |
| --- | --- |

—

haldustöötajate arvu vähendamine;

| — | hoolduskulude vähendamine; |
| --- | --- |

—

hoolduskulude vähendamine;

| — | ostukulude vähendamine; |
| --- | --- |

—

ostukulude vähendamine;

| — | peakontori ümberkorraldamine. |
| --- | --- |

—

peakontori ümberkorraldamine.

| (103) | Hinnangulist kokkuhoidu ei esitatud eri teeninduspiirkondade kaupa, kuid märgukirja kohaselt leidis nõukogu, et väga olulise osa kokkuhoiust oleks võimalik saavutada Kopenhaageni teeninduspiirkonnas. |
| --- | --- |

(103)

Hinnangulist kokkuhoidu ei esitatud eri teeninduspiirkondade kaupa, kuid märgukirja kohaselt leidis nõukogu, et väga olulise osa kokkuhoiust oleks võimalik saavutada Kopenhaageni teeninduspiirkonnas.

| (104) | Kromann & Münteri kolmes teatises märgitakse, et õigusbüroo ja raamatupidajad uurisid äriühingu tegevuse hindamiseks tema lepingute representatiivse valimi kasumlikkust ning uurimise tulemusel leiti, et kahjumlike lepingute katmiseks nende ülejäänud kehtivusaja jooksul tuleks eraldada veel ligikaudu 65 miljoni Taani krooni suurune summa. Vastavalt sellele moodustas äriühingu omakapital 47 miljonit Taani krooni. Seega oli ilmne, et kui olukord märkimisväärselt ei muutu, ei suuda äriühing täita oma laenulepingute tingimusi ning raamatupidamise aastaaruannet ei saa esitada ilma raamatupidajate reservatsioonideta tegevuse jätkuvuse põhimõtte suhtes. |
| --- | --- |

(104)

Kromann & Münteri kolmes teatises märgitakse, et õigusbüroo ja raamatupidajad uurisid äriühingu tegevuse hindamiseks tema lepingute representatiivse valimi kasumlikkust ning uurimise tulemusel leiti, et kahjumlike lepingute katmiseks nende ülejäänud kehtivusaja jooksul tuleks eraldada veel ligikaudu 65 miljoni Taani krooni suurune summa. Vastavalt sellele moodustas äriühingu omakapital 47 miljonit Taani krooni. Seega oli ilmne, et kui olukord märkimisväärselt ei muutu, ei suuda äriühing täita oma laenulepingute tingimusi ning raamatupidamise aastaaruannet ei saa esitada ilma raamatupidajate reservatsioonideta tegevuse jätkuvuse põhimõtte suhtes.

| (105) | Nõustaja arvamuse kohaselt nõudis äriühingu ülesehitamine ligikaudu 300 miljoni Taani krooni suurust kapitalisüsti. Seda summat põhjendati järgmiselt:






  — | 31. detsembril 1999 pidi eri pangalaenude maksevõime nõue tõusma 10 protsendilt 20 protsendile, misõttu olnuks vaja kapitali suurendada (23); |
| --- | --- | --- |

(105)

Nõustaja arvamuse kohaselt nõudis äriühingu ülesehitamine ligikaudu 300 miljoni Taani krooni suurust kapitalisüsti. Seda summat põhjendati järgmiselt:

—

31. detsembril 1999 pidi eri pangalaenude maksevõime nõue tõusma 10 protsendilt 20 protsendile, misõttu olnuks vaja kapitali suurendada (23);

| — | kapitali suurendamine sellise summa võrra annaks vajaliku võõrkapitali ja omakapitali suhtarvu. |
| --- | --- |

—

kapitali suurendamine sellise summa võrra annaks vajaliku võõrkapitali ja omakapitali suhtarvu.

| (106) | Osutatud summas kapitalisüst võimaldaks nõustaja arvamuse kohaselt lahendada äriühingu finantsolukorra. |
| --- | --- |

(106)

Osutatud summas kapitalisüst võimaldaks nõustaja arvamuse kohaselt lahendada äriühingu finantsolukorra.

| (107) | Samaaegselt Combusi Arrivale müümise ettevalmistamisega oli Taani valitsus palunud Arrival koostada Combusi äriplaani ja ümberkorraldamiskava. 2001. aasta jaanuaris esitas Taani valitsus selle ümberkorraldamiskava komisjonile. Kava esitati kahes etapis, 8. ja 23. jaanuaril 2001. Esitatud dokumendid moodustasid osa käimasolnud kohtuasjast NN 127/00, mille tulemusel komisjon lõpuks oma algse otsuse tegi. |
| --- | --- |

(107)

Samaaegselt Combusi Arrivale müümise ettevalmistamisega oli Taani valitsus palunud Arrival koostada Combusi äriplaani ja ümberkorraldamiskava. 2001. aasta jaanuaris esitas Taani valitsus selle ümberkorraldamiskava komisjonile. Kava esitati kahes etapis, 8. ja 23. jaanuaril 2001. Esitatud dokumendid moodustasid osa käimasolnud kohtuasjast NN 127/00, mille tulemusel komisjon lõpuks oma algse otsuse tegi.

| (108) | Kõnealune ümberkorraldamiskava koosneb järgmistest osadest:






  — | turu-uuring; |
| --- | --- | --- |

(108)

Kõnealune ümberkorraldamiskava koosneb järgmistest osadest:

—

turu-uuring;

| — | Combusi tõsiste finantsraskusteni viinud asjaolude üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

—

Combusi tõsiste finantsraskusteni viinud asjaolude üksikasjalik kirjeldus;

| — | üksikasjalik kirjeldus kõikide nende muudatuste kohta, millega kavandatakse tagada äriühingu suutlikkus katta ise kõik oma kulud, muu hulgas osamaksetega seotud kulud ja finantskulud, ning olla pärast ümberkorraldamisprotsessi lõppu konkurentsivõimeline; |
| --- | --- |

—

üksikasjalik kirjeldus kõikide nende muudatuste kohta, millega kavandatakse tagada äriühingu suutlikkus katta ise kõik oma kulud, muu hulgas osamaksetega seotud kulud ja finantskulud, ning olla pärast ümberkorraldamisprotsessi lõppu konkurentsivõimeline;

| — | ümberkorraldamise rahastamise üksikasjalik kirjeldus. |
| --- | --- |

—

ümberkorraldamise rahastamise üksikasjalik kirjeldus.

| (109) | Turu-uuringus märgitakse, et pärast 1990. aastal alanud turu avamist on Taani bussiturg stabiliseerunud. |
| --- | --- |

(109)

Turu-uuringus märgitakse, et pärast 1990. aastal alanud turu avamist on Taani bussiturg stabiliseerunud.

| (110) | Bussiveoteenuste osutamise hinnad olid aastatel 1990–1997 pidevalt langenud. Selline suundumus on tõenäoliselt tingitud turu avamisest, mis algas 1990ndate alguses. Hindade madalseis saavutati ilmselt 1997. aastal; sellest ajast saadik on hinnad taastunud ning näitavad väikest, ent korrapärast kasvusuundumust. |
| --- | --- |

(110)

Bussiveoteenuste osutamise hinnad olid aastatel 1990–1997 pidevalt langenud. Selline suundumus on tõenäoliselt tingitud turu avamisest, mis algas 1990ndate alguses. Hindade madalseis saavutati ilmselt 1997. aastal; sellest ajast saadik on hinnad taastunud ning näitavad väikest, ent korrapärast kasvusuundumust.

| (111) | 1999. aastal domineerisid Taani avalike bussivedude turul neli suurt ettevõtjat. Kokku kuulus kõnealusele neljale ettevõtjale ligikaudu kaks kolmandikku sõlmitud lepingutest (24). |
| --- | --- |

(111)

1999. aastal domineerisid Taani avalike bussivedude turul neli suurt ettevõtjat. Kokku kuulus kõnealusele neljale ettevõtjale ligikaudu kaks kolmandikku sõlmitud lepingutest (24).

| (112) | Taani konkurentsiameti 2000. aasta aruande kohaselt, millele turu-uuringus viidatakse, ei iseloomusta Taani bussiturgu tõenäoliselt teenuste ülepakkumine. Kuna piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused toetavad bussiliine kuni enam kui 50 % ulatuses, pakuvad bussiettevõtjad bussiteenuseid üksnes siis, kui nad pakkumise võidavad. Seega sõlmib ettevõtja bussivedude osutamiseks vajaliku arvu busside ja bussijuhtidega seotud tehingud alles siis, kui on pakkumismenetluse käigus võitnud avaliku teenindamise lepingu. |
| --- | --- |

(112)

Taani konkurentsiameti 2000. aasta aruande kohaselt, millele turu-uuringus viidatakse, ei iseloomusta Taani bussiturgu tõenäoliselt teenuste ülepakkumine. Kuna piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused toetavad bussiliine kuni enam kui 50 % ulatuses, pakuvad bussiettevõtjad bussiteenuseid üksnes siis, kui nad pakkumise võidavad. Seega sõlmib ettevõtja bussivedude osutamiseks vajaliku arvu busside ja bussijuhtidega seotud tehingud alles siis, kui on pakkumismenetluse käigus võitnud avaliku teenindamise lepingu.

| (113) | Samuti jõuti Taani konkurentsiameti aruandes järeldusele, et turule sisenemise tõkked on väikesed, kuna:






  — | esiteks korraldatakse kõikide avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks iga viie aasta tagant pakkumine. Vastavalt sellele võivad uued turuletulijad taotleda igal aastal ligikaudu 20 % turust; |
| --- | --- | --- |

(113)

Samuti jõuti Taani konkurentsiameti aruandes järeldusele, et turule sisenemise tõkked on väikesed, kuna:

—

esiteks korraldatakse kõikide avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks iga viie aasta tagant pakkumine. Vastavalt sellele võivad uued turuletulijad taotleda igal aastal ligikaudu 20 % turust;

| — | teiseks ei ole ei bussid ega tööjõud liiga kallid ning neid on Taani turul vabalt saada. |
| --- | --- |

—

teiseks ei ole ei bussid ega tööjõud liiga kallid ning neid on Taani turul vabalt saada.

| (114) | Sellest tulenevalt järeldas Taani konkurentsiamet, et kõnealune turg on ostjaturg, kusjuures seda järeldust illustreerib hindade areng pärast Taani bussituru avamist. |
| --- | --- |

(114)

Sellest tulenevalt järeldas Taani konkurentsiamet, et kõnealune turg on ostjaturg, kusjuures seda järeldust illustreerib hindade areng pärast Taani bussituru avamist.

| (115) | Kõikide Combusi tõsiste finantsraskusteni viinud asjaolude üksikasjalikus kirjelduses osutatakse, et äriühingu finantsprobleemid olid tingitud Combusi agressiivsest laienemispoliitikast Taani bussiturul, eeskätt Kopenhaageni piirkonnas. Combus sõlmis lepinguid liiga madalate hindadega, tekitades seeläbi finantsprobleeme. Laienemispoliitika tulemusel osutas Combus suurel hulgal kahjumit tootvaid bussiteenuseid (25). |
| --- | --- |

(115)

Kõikide Combusi tõsiste finantsraskusteni viinud asjaolude üksikasjalikus kirjelduses osutatakse, et äriühingu finantsprobleemid olid tingitud Combusi agressiivsest laienemispoliitikast Taani bussiturul, eeskätt Kopenhaageni piirkonnas. Combus sõlmis lepinguid liiga madalate hindadega, tekitades seeläbi finantsprobleeme. Laienemispoliitika tulemusel osutas Combus suurel hulgal kahjumit tootvaid bussiteenuseid (25).

| (116) | 8. jaanuaril 2001 esitatud dokumendis mainitakse muu hulgas Arriva võetavaid meetmeid ja tema tehtavaid makseid seoses Combusi ostmisega. |
| --- | --- |

(116)

8. jaanuaril 2001 esitatud dokumendis mainitakse muu hulgas Arriva võetavaid meetmeid ja tema tehtavaid makseid seoses Combusi ostmisega.

| (117) | Kavandatud muudatuste üksikasjaliku kirjeldusega seoses on ümberkorraldamiskavas lühidalt kirjeldatud kuut kulude vähendamise meedet, mida Arriva kavatseb pärast Combusi ostmist võtta. Ümberkorraldamiskavaga nähakse ette ka hooldus- ja kütusekulude kasv, samuti teatavad Combusi ümberkorraldamisega seotud erakorralised kulud. |
| --- | --- |

(117)

Kavandatud muudatuste üksikasjaliku kirjeldusega seoses on ümberkorraldamiskavas lühidalt kirjeldatud kuut kulude vähendamise meedet, mida Arriva kavatseb pärast Combusi ostmist võtta. Ümberkorraldamiskavaga nähakse ette ka hooldus- ja kütusekulude kasv, samuti teatavad Combusi ümberkorraldamisega seotud erakorralised kulud.

| (118) | Kirjeldatud muudatuste puhul on kulud jaotatud tegevus- ja finantskuludeks ning Combusi ümberkorraldamisega seotud erakorralisteks kuludeks. |
| --- | --- |

(118)

Kirjeldatud muudatuste puhul on kulud jaotatud tegevus- ja finantskuludeks ning Combusi ümberkorraldamisega seotud erakorralisteks kuludeks.

| (119) | Tabelis 7 on esitatud lühike ülevaade tegevuskulude kasvust ja vähenemisest.
  Tabel 7
  Ettenähtud tegevuskulude kasv ja vähenemine (Taani krooni aastas)






  (Miljonit Taani krooni) |
| --- | --- |
| Kulude kasv |
| Hoolduskulude kasv | –28,0 |
| Kütusekulude kasv | –3,0 |
| | –31,0 |
| Kulude vähenemine |
| Haigushüvitiste vähenemine | 3,5 |
| Remondikulude vähenemine | 7,0 |
| Kindlustuskulude vähenemine | 2,0 |
| Ärirajatiste sulgemine ja võõrandamine | 3,0 |
| Peakontorite ühendamine | 39,0 |
| | +54,5 |
| Puhasmõju aastas | +23,5 |
| Allikas: Arriva |

(119)

Tabelis 7 on esitatud lühike ülevaade tegevuskulude kasvust ja vähenemisest.

Tabel 7

Ettenähtud tegevuskulude kasv ja vähenemine (Taani krooni aastas)

(Miljonit Taani krooni)

Kulude kasv

Hoolduskulude kasv

–28,0

Kütusekulude kasv

–3,0

–31,0

Kulude vähenemine

Haigushüvitiste vähenemine

3,5

Remondikulude vähenemine

7,0

Kindlustuskulude vähenemine

2,0

Ärirajatiste sulgemine ja võõrandamine

3,0

Peakontorite ühendamine

39,0

+54,5

Puhasmõju aastas

+23,5

Allikas: Arriva

| (120) | Nagu tabelist 7 ilmneb, vähendatakse üldisi tegevuskulusid töötajate haigushüvitiste, busside remondikulude, kindlustuskulude ja halduskulude vähendamise ning tarbetu infrastruktuuri müümise teel. |
| --- | --- |

(120)

Nagu tabelist 7 ilmneb, vähendatakse üldisi tegevuskulusid töötajate haigushüvitiste, busside remondikulude, kindlustuskulude ja halduskulude vähendamise ning tarbetu infrastruktuuri müümise teel.

| (121) | Töötajate haigushüvitistega seoses kinnitatakse ümberkorraldamiskavas, et Combusi töötajad on Arriva töötajatest sagedamini haiged. Arriva kavatseb võtta kasutusele oma meetodid haiguspuhkust suurel määral kasutavate töötajatega tegelemiseks. Sellega vähenevad kulud Arriva eelduste kohaselt kuni 3,5 miljonit Taani krooni. |
| --- | --- |

(121)

Töötajate haigushüvitistega seoses kinnitatakse ümberkorraldamiskavas, et Combusi töötajad on Arriva töötajatest sagedamini haiged. Arriva kavatseb võtta kasutusele oma meetodid haiguspuhkust suurel määral kasutavate töötajatega tegelemiseks. Sellega vähenevad kulud Arriva eelduste kohaselt kuni 3,5 miljonit Taani krooni.

| (122) | Busside remondikulude ja kindlustuskulude vähendamisega seoses kavatseb Arriva kehtestada oma meetodid ja kindlustuslepingud, et vähendada Combusi kulusid nendes valdkondades. Seeläbi vähenevad töötajate kindlustamise kulud Arriva eelduste kohaselt kuni 2 miljonit Taani krooni ning sõidukite kindlustamise kulud kuni 7 miljonit Taani krooni. |
| --- | --- |

(122)

Busside remondikulude ja kindlustuskulude vähendamisega seoses kavatseb Arriva kehtestada oma meetodid ja kindlustuslepingud, et vähendada Combusi kulusid nendes valdkondades. Seeläbi vähenevad töötajate kindlustamise kulud Arriva eelduste kohaselt kuni 2 miljonit Taani krooni ning sõidukite kindlustamise kulud kuni 7 miljonit Taani krooni.

| (123) | Halduskulude puhul eeldab Arriva, et äriühingute peakontorite ühendamise tulemusel hoitakse alates 2002. aastast kulusid kokku summas 39 miljonit Taani krooni. |
| --- | --- |

(123)

Halduskulude puhul eeldab Arriva, et äriühingute peakontorite ühendamise tulemusel hoitakse alates 2002. aastast kulusid kokku summas 39 miljonit Taani krooni.

| (124) | Lõpuks kavatseb Arriva müüa neli pärast ühinemist tarbetuks muutuvat depood. Sellega vähenevad kulud Arriva eelduste kohaselt kuni 3 miljonit Taani krooni aastas. Kokku moodustab Arriva ettenähtud kulude kokkuhoid 54,5 miljonit Taani krooni aastas. |
| --- | --- |

(124)

Lõpuks kavatseb Arriva müüa neli pärast ühinemist tarbetuks muutuvat depood. Sellega vähenevad kulud Arriva eelduste kohaselt kuni 3 miljonit Taani krooni aastas. Kokku moodustab Arriva ettenähtud kulude kokkuhoid 54,5 miljonit Taani krooni aastas.

| (125) | Teisalt näeb Arriva ette hoolduskulude kasvu. Combusi esitatud teabe põhjal moodustasid Combusi hoolduskulud 2000. aastal 70 000 Taani krooni bussi kohta. Arriva prognoosib nende kulude kasvu kuni 120 000 Taani kroonile linnaliinibussi kohta ja 80 000 Taani kroonile piirkondliku bussi kohta, mille tulemusel kasvavad hoolduskulud 28 miljoni Taani krooni võrra. Peale selle näeb Arriva ette kütusekulude kasvu 3 miljoni Taani krooni võrra aastas. |
| --- | --- |

(125)

Teisalt näeb Arriva ette hoolduskulude kasvu. Combusi esitatud teabe põhjal moodustasid Combusi hoolduskulud 2000. aastal 70 000 Taani krooni bussi kohta. Arriva prognoosib nende kulude kasvu kuni 120 000 Taani kroonile linnaliinibussi kohta ja 80 000 Taani kroonile piirkondliku bussi kohta, mille tulemusel kasvavad hoolduskulud 28 miljoni Taani krooni võrra. Peale selle näeb Arriva ette kütusekulude kasvu 3 miljoni Taani krooni võrra aastas.

| (126) | Finantskulude eeldatava vähenemisega seoses on Arriva lepingujärgselt kohustatud tasuma eraõiguslikele võlausaldajatele kogu Combusi võla jäägi. |
| --- | --- |

(126)

Finantskulude eeldatava vähenemisega seoses on Arriva lepingujärgselt kohustatud tasuma eraõiguslikele võlausaldajatele kogu Combusi võla jäägi.

| (127) | Siinkohal nähakse müügilepinguga ette, et Taani riik ja Combusi eraõiguslikud võlausaldajad kustutavad enne Combusi müümist Arrivale osaliselt äriühingu võla, mille tulemusel jääb äriühingu võlakoormaks 208 miljonit Taani krooni. Seejärel peab Arriva äriühingu ostmisel viivitamata selle võla jäägi tasuma. |
| --- | --- |

(127)

Siinkohal nähakse müügilepinguga ette, et Taani riik ja Combusi eraõiguslikud võlausaldajad kustutavad enne Combusi müümist Arrivale osaliselt äriühingu võla, mille tulemusel jääb äriühingu võlakoormaks 208 miljonit Taani krooni. Seejärel peab Arriva äriühingu ostmisel viivitamata selle võla jäägi tasuma.

| (128) | Ümberkorraldamiskavaga nähakse ette, et Arriva asendab võla eraõiguslike laenuandjate ees kontsernisisese laenuga. Kõnealuse kontsernisisese laenu aastased intressimaksed moodustavad 13,5 miljonit Taani krooni. |
| --- | --- |

(128)

Ümberkorraldamiskavaga nähakse ette, et Arriva asendab võla eraõiguslike laenuandjate ees kontsernisisese laenuga. Kõnealuse kontsernisisese laenu aastased intressimaksed moodustavad 13,5 miljonit Taani krooni.

| (129) | Combusi ümberkorraldamisega seotud erakorralised kulud moodustavad ajavahemikul 2001/2002 Arriva hinnangul 35,6 miljonit Taani krooni. Ligikaudu 15 miljonit Taani krooni on seotud üldkulude vähendamiseks vajalike vallandamistega (26). Ülejäänud summa on seotud asjaomaste äriühingute IT-süsteemide integreerimise (5 miljonit Taani krooni), bussijuhtide uute vormirõivaste ostmise (7,2 miljonit Taani krooni), ühinemise ja ümberkorraldamisega seotud õigus- ja majanduskulude (7 miljonit Taani krooni) ning muude pisikuludega (2,5 miljonit Taani krooni). |
| --- | --- |

(129)

Combusi ümberkorraldamisega seotud erakorralised kulud moodustavad ajavahemikul 2001/2002 Arriva hinnangul 35,6 miljonit Taani krooni. Ligikaudu 15 miljonit Taani krooni on seotud üldkulude vähendamiseks vajalike vallandamistega (26). Ülejäänud summa on seotud asjaomaste äriühingute IT-süsteemide integreerimise (5 miljonit Taani krooni), bussijuhtide uute vormirõivaste ostmise (7,2 miljonit Taani krooni), ühinemise ja ümberkorraldamisega seotud õigus- ja majanduskulude (7 miljonit Taani krooni) ning muude pisikuludega (2,5 miljonit Taani krooni).

| (130) | Samuti kavatseb Arriva kulude kokkuhoidmiseks lõpetada järgemööda kõik Combusi kahjumlikud lepingud. Peale selle teeb Arriva ettepaneku luua reservid seoses Kopenhaageni ja Ålborgi lepingute lõppemisega, sest asjaomaseid linnaliinibusse ei pruugi muudel liinidel kasutada saada, kuna need on aegunud (Kopenhaageni puhul moodustab reserv 45 miljonit Taani krooni) või liiga spetsiifilised teistes linnades kasutamiseks (Ålborgi puhul moodustab reserv 18 miljonit Taani krooni). |
| --- | --- |

(130)

Samuti kavatseb Arriva kulude kokkuhoidmiseks lõpetada järgemööda kõik Combusi kahjumlikud lepingud. Peale selle teeb Arriva ettepaneku luua reservid seoses Kopenhaageni ja Ålborgi lepingute lõppemisega, sest asjaomaseid linnaliinibusse ei pruugi muudel liinidel kasutada saada, kuna need on aegunud (Kopenhaageni puhul moodustab reserv 45 miljonit Taani krooni) või liiga spetsiifilised teistes linnades kasutamiseks (Ålborgi puhul moodustab reserv 18 miljonit Taani krooni).

| (131) | Ümberkorraldamiskava kohaselt hakkab Combusi majanduslik elujõulisus tänu Arriva võetud meetmetele taastuma alates 2006. aastast. Tabelis 8 on esitatud Combusi käibe ja kasumi/kahjumi prognoosid aastateks 2000–2007.
  Tabel 8
  Käibe ja kasumi/kahjumi prognoosid aastateks 2000–2007













  (miljonit Taani krooni) |
| --- | --- |
| Aasta | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| Käive | 1 089 | 1 055 | 934 | 824 | 696 | 440 | 206 | 60 |
| Kasum/kahjum | – 118 | –66 | –59 | –53 | –43 | –21 | +6 | +2 |

(131)

Ümberkorraldamiskava kohaselt hakkab Combusi majanduslik elujõulisus tänu Arriva võetud meetmetele taastuma alates 2006. aastast. Tabelis 8 on esitatud Combusi käibe ja kasumi/kahjumi prognoosid aastateks 2000–2007.

Tabel 8

Käibe ja kasumi/kahjumi prognoosid aastateks 2000–2007

(miljonit Taani krooni)

Aasta

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Käive

1 089

1 055

934

824

696

440

206

60

Kasum/kahjum

– 118

–66

–59

–53

–43

–21

+6

+2

| (132) | Ümberkorraldamine rahastatakse järgmistest vahenditest:






  — | Taani valitsuse antud ümberkorraldamisabi; |
| --- | --- | --- |

(132)

Ümberkorraldamine rahastatakse järgmistest vahenditest:

—

Taani valitsuse antud ümberkorraldamisabi;

| — | Combusi võla ümberkorraldamine ja |
| --- | --- |

—

Combusi võla ümberkorraldamine ja

| — | Combusi ja Arriva omafinantseering. |
| --- | --- |

—

Combusi ja Arriva omafinantseering.

| (133) | Taani valitsuse makse üksikasju selgitati eespool erastamisprotsessi kirjelduses. Ülevaatlik tabel maksete kohta on esitatud järgmises jaos. |
| --- | --- |

(133)

Taani valitsuse makse üksikasju selgitati eespool erastamisprotsessi kirjelduses. Ülevaatlik tabel maksete kohta on esitatud järgmises jaos.

| (134) | Combusi eraõiguslike võlausaldajate makse seisnes võlgade mahakandmises 100 miljoni Taani krooni ulatuses. |
| --- | --- |

(134)

Combusi eraõiguslike võlausaldajate makse seisnes võlgade mahakandmises 100 miljoni Taani krooni ulatuses.

| (135) | Combusi ja Arriva omafinantseering koosnes järgmistest elementidest:
  Arriva:






  — | ülejäänud laenude tasumine kohe pärast ostu; |
| --- | --- | --- |

(135)

Combusi ja Arriva omafinantseering koosnes järgmistest elementidest:

Arriva:

—

ülejäänud laenude tasumine kohe pärast ostu;

| — | 33,6 miljoni Taani krooni suurune otsene makse ümberkorraldamiskuludesse; |
| --- | --- |

—

33,6 miljoni Taani krooni suurune otsene makse ümberkorraldamiskuludesse;

| — | 50 % Combusi aktsiate müümine Connexile 113,9 miljoni Taani krooni eest; |
| --- | --- |

—

50 % Combusi aktsiate müümine Connexile 113,9 miljoni Taani krooni eest;

| — | müügihind 100 miljonit Taani krooni. |
| --- | --- |

—

müügihind 100 miljonit Taani krooni.

Combus:

| — | ümberkorraldamiskavaga ettenähtud kokkuhoid, mida on kirjeldatud eespool. |
| --- | --- |

—

ümberkorraldamiskavaga ettenähtud kokkuhoid, mida on kirjeldatud eespool.

2.1.4.   KOKKUVÕTE TAANI RIIGI RAHALISEST TOETUSEST COMBUSILE

| (136) | Algse otsuse tabelis 11 ning menetluse algatamise otsuse põhjenduses 68 ja tabelis 8 esitas komisjon kokkuvõtte ümberkorraldamismeetmetest, mida Taani riik oli Combusi suhtes rakendanud. Arvandmete vahel on ilmseid lahknevusi, mida saab seletada asjaoluga, et algse otsuse tabelis 7 on summad väljendatud 2001. aasta nüüdispuhasväärtuses, samas kui menetluse algatamise otsuse tabelis 8 on summad väljendatud reaalväärtuses. |
| --- | --- |

(136)

Algse otsuse tabelis 11 ning menetluse algatamise otsuse põhjenduses 68 ja tabelis 8 esitas komisjon kokkuvõtte ümberkorraldamismeetmetest, mida Taani riik oli Combusi suhtes rakendanud. Arvandmete vahel on ilmseid lahknevusi, mida saab seletada asjaoluga, et algse otsuse tabelis 7 on summad väljendatud 2001. aasta nüüdispuhasväärtuses, samas kui menetluse algatamise otsuse tabelis 8 on summad väljendatud reaalväärtuses.

| (137) | Oma tähelepanekutes juhtis Taani valitsus komisjoni tähelepanu asjaolule, et menetluse algatamise otsuse tabelis 8 kaks korda kajastatud summa 100 miljonit Taani krooni on eksitav, kuna Combus sai selle summa vaid ühel korral (27). Taani valitsuse tähelepanekut silmas pidades korrigeeris komisjon tabelit, nagu on näha alljärgnevast tabelist 9.
  Tabel 9
  Korrigeeritud kokkuvõte Taani riigi rahalisest toetusest Combusile (reaalväärtuses)







  Toetuse liik | Aasta | Summa
  (miljonit Taani krooni) |
| --- | --- | --- | --- |
| Eraldis riigiteenistujatele algbilansis (see makse lubati algse otsuse selle osaga, mida esimese astme kohus toetas) | 1995 | 140 |
| Ühekordne makse riigiteenistujatele seoses nende staatuse muutumisega (see makse lubati algse otsuse selle osaga, mida esimese astme kohus toetas) | 1999 | 100 |
| Kapitali suurendamine | 1999 | 200 |
| Allutatud laen
  (see allutatud laen kustutati 2001. aastal) | 1999 | 100 |
| Kapitali suurendamine | 2001 | 140 |
| Tagatised (vt üksikasjalikku kirjeldust tabeli 9 all) | 2001 ja järgnevad | 37,1 |
| Kokku | 1995–2001 | 717,1 |

(137)

Oma tähelepanekutes juhtis Taani valitsus komisjoni tähelepanu asjaolule, et menetluse algatamise otsuse tabelis 8 kaks korda kajastatud summa 100 miljonit Taani krooni on eksitav, kuna Combus sai selle summa vaid ühel korral (27). Taani valitsuse tähelepanekut silmas pidades korrigeeris komisjon tabelit, nagu on näha alljärgnevast tabelist 9.

Tabel 9

Korrigeeritud kokkuvõte Taani riigi rahalisest toetusest Combusile (reaalväärtuses)

Toetuse liik

Aasta

Summa

(miljonit Taani krooni)

Eraldis riigiteenistujatele algbilansis (see makse lubati algse otsuse selle osaga, mida esimese astme kohus toetas)

1995

140

Ühekordne makse riigiteenistujatele seoses nende staatuse muutumisega (see makse lubati algse otsuse selle osaga, mida esimese astme kohus toetas)

1999

100

Kapitali suurendamine

1999

200

Allutatud laen

(see allutatud laen kustutati 2001. aastal)

1999

100

Kapitali suurendamine

2001

140

Tagatised (vt üksikasjalikku kirjeldust tabeli 9 all)

2001 ja järgnevad

37,1

Kokku

1995–2001

717,1

| (138) | Menetluse algatamise otsuse tabelis 8 esitas komisjon seoses Arrivaga müügilepingu sõlmimisega 2001. aastal antud tagatiste maksimumsumma. |
| --- | --- |

(138)

Menetluse algatamise otsuse tabelis 8 esitas komisjon seoses Arrivaga müügilepingu sõlmimisega 2001. aastal antud tagatiste maksimumsumma.

| (139) | Allpool tabelis 10 esitab komisjon maksimumsumma kõrval teavitamise eesmärgil ka tegelikud summad, mis 2005. aasta veebruari lõpus tagatiste raames maksti.
  Tabel 10
  Kokkuvõte nõuetest ja antud tagatiste raames tehtud maksetest







  Tagatis | Maksimumsumma | Makstud summa |
| --- | --- | --- | --- |
| Keskkonnakulud | 22,5 miljonit Taani krooni | Makseid ei ole tehtud |
| Omakapitali vähenemine | 35,5 miljonit Taani krooni | 20,5 miljonit Taani krooni |
| Lisakohustused seoses omakapitali tagatisega | 0,9 miljonit Taani krooni | 0,9 miljonit Taani krooni |
| Maksunõuded Combusi üleandmisele eelnenud perioodist | Piiramatu | Esitatud on nõudeid 6,2 miljoni Taani krooni maksmiseks (juhtumit arutatakse praegu maksukohtus) |
| Äriühingus eelnevalt töötanud riigiteenistujatega seotud kahjud | Piiramatu | Nõudeid ei ole esitatud ega makseid tehtud |
| Combus Internationali (Comfort Bus Danmark A/S) müügiga seotud kahjud | Piiramatu | 9,5 miljonit Taani krooni (äriühingu Comfort Bus Denmark A/S u/k. dividendimakse osaline tagasimaksmine) |
| Kõik äriühingu Combus A/S auditikontrolliga seotud kahjud | Piiramatu | Nõudeid ei ole esitatud ega makseid tehtud |
| Kokku | | 37,1 miljonit Taani krooni |

(139)

Allpool tabelis 10 esitab komisjon maksimumsumma kõrval teavitamise eesmärgil ka tegelikud summad, mis 2005. aasta veebruari lõpus tagatiste raames maksti.

Tabel 10

Kokkuvõte nõuetest ja antud tagatiste raames tehtud maksetest

Tagatis

Maksimumsumma

Makstud summa

Keskkonnakulud

22,5 miljonit Taani krooni

Makseid ei ole tehtud

Omakapitali vähenemine

35,5 miljonit Taani krooni

20,5 miljonit Taani krooni

Lisakohustused seoses omakapitali tagatisega

0,9 miljonit Taani krooni

0,9 miljonit Taani krooni

Maksunõuded Combusi üleandmisele eelnenud perioodist

Piiramatu

Esitatud on nõudeid 6,2 miljoni Taani krooni maksmiseks (juhtumit arutatakse praegu maksukohtus)

Äriühingus eelnevalt töötanud riigiteenistujatega seotud kahjud

Piiramatu

Nõudeid ei ole esitatud ega makseid tehtud

Combus Internationali (Comfort Bus Danmark A/S) müügiga seotud kahjud

Piiramatu

9,5 miljonit Taani krooni (äriühingu Comfort Bus Denmark A/S u/k. dividendimakse osaline tagasimaksmine)

Kõik äriühingu Combus A/S auditikontrolliga seotud kahjud

Piiramatu

Nõudeid ei ole esitatud ega makseid tehtud

Kokku

37,1 miljonit Taani krooni

| (140) | Kaks eelmist tabelit võib kokku võtta järgmiselt:
  Tabel 11
  Kokkuvõte riigi toetusest







  Meede ja aasta | Summa
  (miljonit Taani krooni) | Märkus |
| --- | --- | --- | --- |
| Kapitali suurendamine, 1999 | 200 | |
| Allutatud laen, 1999 | 100 | Kustutati 2001. aastal |
| Kapitali suurendamine, 2001 | 140 | |
| Tagatistena makstud summa kokku, 2001 | 37,1 | Piiratud tagatiste ülemmäär oli 58,9 miljonit Taani krooni, millest on sisse nõutud 21,4 miljonit Taani krooni; piiramatutest tagatistest on sisse nõutud 15,7 miljonit Taani krooni |
| Kokku, 1999 | 300 | Väljendatud 1999. aasta reaalväärtuses |
| Kokku, 2001 | 177,1 | Väljendatud 2001. aasta reaalväärtuses |

(140)

Kaks eelmist tabelit võib kokku võtta järgmiselt:

Tabel 11

Kokkuvõte riigi toetusest

Meede ja aasta

Summa

(miljonit Taani krooni)

Märkus

Kapitali suurendamine, 1999

200

Allutatud laen, 1999

100

Kustutati 2001. aastal

Kapitali suurendamine, 2001

140

Tagatistena makstud summa kokku, 2001

37,1

Piiratud tagatiste ülemmäär oli 58,9 miljonit Taani krooni, millest on sisse nõutud 21,4 miljonit Taani krooni; piiramatutest tagatistest on sisse nõutud 15,7 miljonit Taani krooni

Kokku, 1999

300

Väljendatud 1999. aasta reaalväärtuses

Kokku, 2001

177,1

Väljendatud 2001. aasta reaalväärtuses

| (141) | Eespool esitatud arvandmed erinevad mõnevõrra nii algse otsuse tabelis 7 kui ka menetluse algatamise otsuses esitatud arvandmetest. Erinevusi saab selgitada asjaoluga, et algses otsuses olid summad konverteeritud 2001. aasta nüüdispuhasväärtusesse ning nii algses otsuses kui ka menetluse algatamise otsuses ei olnud tagatiste rahalise väärtuse arvutamine järjekindel. |
| --- | --- |

(141)

Eespool esitatud arvandmed erinevad mõnevõrra nii algse otsuse tabelis 7 kui ka menetluse algatamise otsuses esitatud arvandmetest. Erinevusi saab selgitada asjaoluga, et algses otsuses olid summad konverteeritud 2001. aasta nüüdispuhasväärtusesse ning nii algses otsuses kui ka menetluse algatamise otsuses ei olnud tagatiste rahalise väärtuse arvutamine järjekindel.

2.1.5.   ARRIVA/COMBUSI OLUKORRA SÜNDMUSTE KÄIK PÄRAST ERASTAMIST

| (142) | Pärast müügilepingu sõlmimist 2. aprillil 2001 (28) astus Arriva järgmised sammud:






  — | Combusest sai Arriva 100 %-line tütarettevõtja; |
| --- | --- | --- |

(142)

Pärast müügilepingu sõlmimist 2. aprillil 2001 (28) astus Arriva järgmised sammud:

—

Combusest sai Arriva 100 %-line tütarettevõtja;

| — | 11. aprilli 2001. aasta kokkuleppe kohaselt omandas teine Arriva 100 protsendiline tütarettevõtja, Arriva Scandinavia A/S, Combusilt varasid ja rahalisi kohustusi ühe Arriva Scandinavia aktsia eest, mille nimiväärtus on 1 000 Taani krooni. Kokkuleppes sisalduvad varad ja kohustused on loetletud ja täpsustatud müügilepingus. Need hõlmavad kõiki asjaomasel päeval Combusi raamatupidamisarvestuses kajastatud varasid ja kohustusi; |
| --- | --- |

—

11. aprilli 2001. aasta kokkuleppe kohaselt omandas teine Arriva 100 protsendiline tütarettevõtja, Arriva Scandinavia A/S, Combusilt varasid ja rahalisi kohustusi ühe Arriva Scandinavia aktsia eest, mille nimiväärtus on 1 000 Taani krooni. Kokkuleppes sisalduvad varad ja kohustused on loetletud ja täpsustatud müügilepingus. Need hõlmavad kõiki asjaomasel päeval Combusi raamatupidamisarvestuses kajastatud varasid ja kohustusi;

| — | 1. mail 2001 kandis Arriva Scandinavia A/S 50 % varadest, mis Combusile selle müümise ajal Arrivale kuulusid (st lepingud, bussid ja infrastruktuur), üle Connexile, kes maksis nende eest sularahas 113,9 miljonit Taani krooni (vt üksikasjalikku selgitust eespool). |
| --- | --- |

—

1. mail 2001 kandis Arriva Scandinavia A/S 50 % varadest, mis Combusile selle müümise ajal Arrivale kuulusid (st lepingud, bussid ja infrastruktuur), üle Connexile, kes maksis nende eest sularahas 113,9 miljonit Taani krooni (vt üksikasjalikku selgitust eespool).

3.   KOMISJONI KAHTLUSED

| (143) | Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 121 avaldab komisjon kahtlust viies küsimuses. Esiteks kaheldi, kas 1999. ja 2001. aasta ümberkorraldamismeetmed moodustasid kaks eraldi meedet või tuleks neid hinnata ühe meetmena. Ülejäänud neli küsimust on seotud erainvestori kriteeriumiga ning ümberkorraldamismeetmete hindamisega 1994. ja/või 1999. aasta ümberkorraldamissuuniste alusel, juhul kui meetmed on riigiabi. |
| --- | --- |

(143)

Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 121 avaldab komisjon kahtlust viies küsimuses. Esiteks kaheldi, kas 1999. ja 2001. aasta ümberkorraldamismeetmed moodustasid kaks eraldi meedet või tuleks neid hinnata ühe meetmena. Ülejäänud neli küsimust on seotud erainvestori kriteeriumiga ning ümberkorraldamismeetmete hindamisega 1994. ja/või 1999. aasta ümberkorraldamissuuniste alusel, juhul kui meetmed on riigiabi.

4.   TAANI JA HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

4.1.   TAANI VALITSUSE VASTUS

| (144) | Taani valitsuse märkused käsitlevad Combusi avaliku teenindamise lepingute lõpetamise võimalust, erainvestori põhimõtet ja abi kokkusobivust 1999. aasta ümberkorraldamissuunistega. |
| --- | --- |

(144)

Taani valitsuse märkused käsitlevad Combusi avaliku teenindamise lepingute lõpetamise võimalust, erainvestori põhimõtet ja abi kokkusobivust 1999. aasta ümberkorraldamissuunistega.

4.1.1.   COMBUSI AVALIKU TEENINDAMISE LEPINGUTE LÕPETAMINE

| (145) | Taani valitsus leiab, et vastupidiselt menetluse algatamise otsuses esitatud komisjoni väidetele ei saa määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 14 kohaselt sõlmitud avaliku teenindamise lepinguid enne tähtaega lõpetada. |
| --- | --- |

(145)

Taani valitsus leiab, et vastupidiselt menetluse algatamise otsuses esitatud komisjoni väidetele ei saa määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 14 kohaselt sõlmitud avaliku teenindamise lepinguid enne tähtaega lõpetada.

| (146) | Siinkohal rõhutab Taani valitsus, et ilmselgelt on komisjon oma menetluse algatamise otsuses määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 14 lõiget 4 vääralt tõlgendanud. Taani valitsus juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et nagu kõnealuses sättes mainitud, võib veoteenuse artikli 14 lõike 4 kohaselt lõpetada üksnes siis, kui veoteenus ei ole lepingusüsteemi ega avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud. Combusi sõlmitud lepingud olid hõlmatud lepingusüsteemiga, kuna tegemist oli pakkumisvoorude käigus sõlmitud üldlepingutega. Seda kinnitas esimese astme kohus Combusi kohtuotsuse punktis 78 ja järgnevates punktides. Seepärast ei saanud lepinguid artikli 14 lõike 4 alusel lõpetada. |
| --- | --- |

(146)

Siinkohal rõhutab Taani valitsus, et ilmselgelt on komisjon oma menetluse algatamise otsuses määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 14 lõiget 4 vääralt tõlgendanud. Taani valitsus juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et nagu kõnealuses sättes mainitud, võib veoteenuse artikli 14 lõike 4 kohaselt lõpetada üksnes siis, kui veoteenus ei ole lepingusüsteemi ega avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud. Combusi sõlmitud lepingud olid hõlmatud lepingusüsteemiga, kuna tegemist oli pakkumisvoorude käigus sõlmitud üldlepingutega. Seda kinnitas esimese astme kohus Combusi kohtuotsuse punktis 78 ja järgnevates punktides. Seepärast ei saanud lepinguid artikli 14 lõike 4 alusel lõpetada.

| (147) | Kui Combus oleks siiski sõlmitud veolepingud ilma õigusliku aluseta katkestanud või peatanud või püüdnud neid muul viisil lõpetada, oleks äriühing Taani tsiviilõiguse alusel olnud süüdi lepingu rikkumises. |
| --- | --- |

(147)

Kui Combus oleks siiski sõlmitud veolepingud ilma õigusliku aluseta katkestanud või peatanud või püüdnud neid muul viisil lõpetada, oleks äriühing Taani tsiviilõiguse alusel olnud süüdi lepingu rikkumises.

4.1.2.   TURUMAJANDUSLIKU INVESTEERIMISE PÕHIMÕTTE KOHALDAMINE

| (148) | Taani valitsus leiab, et meetmeid, mida Taani valitsus käesolevas juhtumis võttis, tuleb käsitada turumajandusliku investeerimise põhimõttele vastavate investeeringutena. |
| --- | --- |

(148)

Taani valitsus leiab, et meetmeid, mida Taani valitsus käesolevas juhtumis võttis, tuleb käsitada turumajandusliku investeerimise põhimõttele vastavate investeeringutena.

| (149) | Vastusena menetluse algatamise otsuse põhjendusele 89, kus komisjon väitis, et erainvestor oleks võinud käituda sarnaselt Taani riigiga juhul, kui äriühingu ümberkorraldamine selle müümise eesmärgil oleks olnud vähem kulukas kui äriühingu pankrotti laskmine, möönab Taani valitsus, et kõnealuse juhtumi puhul ei oleks pankrotiga kaasnev otsene kahju ületanud müümisel saadud kahju. |
| --- | --- |

(149)

Vastusena menetluse algatamise otsuse põhjendusele 89, kus komisjon väitis, et erainvestor oleks võinud käituda sarnaselt Taani riigiga juhul, kui äriühingu ümberkorraldamine selle müümise eesmärgil oleks olnud vähem kulukas kui äriühingu pankrotti laskmine, möönab Taani valitsus, et kõnealuse juhtumi puhul ei oleks pankrotiga kaasnev otsene kahju ületanud müümisel saadud kahju.

| (150) | Olenemata asjaolust, et nimiväärtuses oli äriühingu müümine seega kallim kui tema pankrotti laskmine, eelistas Taani valitsus sellest hoolimata äriühingu müümist. Tegelikult leidis Taani valitsus nõustajate esitatud analüüsi põhjal, et äriühingu pankrotti minek oleks varjatud kaudsete kulude ja edasistele erastamistele avalduva kahjuliku mõju tõttu olnud pikas perspektiivis tõenäoliselt kallim. Nende kaalutluste toonitamiseks esitab Taani valitsus Combusi erastamise otsuse kohta n-ö kontsernipõhise hinnangu ning väidab, et tulevasi erastamisi silmas pidades oli oluline säilitada riigi maine. |
| --- | --- |

(150)

Olenemata asjaolust, et nimiväärtuses oli äriühingu müümine seega kallim kui tema pankrotti laskmine, eelistas Taani valitsus sellest hoolimata äriühingu müümist. Tegelikult leidis Taani valitsus nõustajate esitatud analüüsi põhjal, et äriühingu pankrotti minek oleks varjatud kaudsete kulude ja edasistele erastamistele avalduva kahjuliku mõju tõttu olnud pikas perspektiivis tõenäoliselt kallim. Nende kaalutluste toonitamiseks esitab Taani valitsus Combusi erastamise otsuse kohta n-ö kontsernipõhise hinnangu ning väidab, et tulevasi erastamisi silmas pidades oli oluline säilitada riigi maine.

| (151) | Taani valitsuse seisukoha järgi ei saa liikmesriikide investeeringuid lihtsalt võrrelda tavaliste erainvestorite investeeringutega, kuna harilikult taotlevad viimased investeeringute tasuvust palju lühema aja jooksul. Siinkohal leiab Taani valitsus, et Euroopa Kohus on mitmes kohtuasjas nõustunud, et suurema tõenäosusega käitub riik investorina samamoodi kui valdusettevõtja või eraõiguslik kontsern, kes rakendab äriühingu globaalset või sektoristrateegiat arvestavat pikemaajalist investeerimispoliitikat (29). Eeskätt tsiteerib Taani valitsus kohtuasja C-305/89, Itaalia vs. komisjon (30):
  „Erainvestori käitumine, millega tuleb võrrelda majanduspoliitika eesmärke silmas pidava avalik-õigusliku investori sekkumist, ei pea tingimata olema tavalise investori käitumine, kes teeb kapitalipaigutusi nende vähem või rohkem lühiajalist tasuvust silmas pidades, kuid see peab olema vähemalt eraõigusliku valdusettevõtja või globaalset või sektori struktuuripoliitikat järgiva ning investeeritud kapitali pikaajalise tasuvuse väljavaadetest juhinduva eraõigusliku kontserni käitumine.” |
| --- | --- |

(151)

Taani valitsuse seisukoha järgi ei saa liikmesriikide investeeringuid lihtsalt võrrelda tavaliste erainvestorite investeeringutega, kuna harilikult taotlevad viimased investeeringute tasuvust palju lühema aja jooksul. Siinkohal leiab Taani valitsus, et Euroopa Kohus on mitmes kohtuasjas nõustunud, et suurema tõenäosusega käitub riik investorina samamoodi kui valdusettevõtja või eraõiguslik kontsern, kes rakendab äriühingu globaalset või sektoristrateegiat arvestavat pikemaajalist investeerimispoliitikat (29). Eeskätt tsiteerib Taani valitsus kohtuasja C-305/89, Itaalia vs. komisjon (30):

„Erainvestori käitumine, millega tuleb võrrelda majanduspoliitika eesmärke silmas pidava avalik-õigusliku investori sekkumist, ei pea tingimata olema tavalise investori käitumine, kes teeb kapitalipaigutusi nende vähem või rohkem lühiajalist tasuvust silmas pidades, kuid see peab olema vähemalt eraõigusliku valdusettevõtja või globaalset või sektori struktuuripoliitikat järgiva ning investeeritud kapitali pikaajalise tasuvuse väljavaadetest juhinduva eraõigusliku kontserni käitumine.”

| (152) | Taani valitsus väidab, et kasutas sama lähenemisviisi Combusi pankrotti laskmise võimaluse hindamisel. |
| --- | --- |

(152)

Taani valitsus väidab, et kasutas sama lähenemisviisi Combusi pankrotti laskmise võimaluse hindamisel.

| (153) | Taani valitsus jääb riigi maine arvestamise asjus kindlaks menetluse algatamise otsuse põhjendustes 86 ja 87 esitatud seisukohale ning sellega seoses esitatud viidetele kohtuasjale C-303/88, Itaalia vs. komisjon. |
| --- | --- |

(153)

Taani valitsus jääb riigi maine arvestamise asjus kindlaks menetluse algatamise otsuse põhjendustes 86 ja 87 esitatud seisukohale ning sellega seoses esitatud viidetele kohtuasjale C-303/88, Itaalia vs. komisjon.

| (154) | Taani valitsus meenutab, et komisjon on varem märkinud (näiteks esimese astme kohtus menetlusse astumisel, mida on tsiteeritud Combusi kohtuotsuse punkti 106 viimases alapunktis), et „avaliku sektori osaluse vähenemine aitab tavaliselt edendada vabakaubandust”. |
| --- | --- |

(154)

Taani valitsus meenutab, et komisjon on varem märkinud (näiteks esimese astme kohtus menetlusse astumisel, mida on tsiteeritud Combusi kohtuotsuse punkti 106 viimases alapunktis), et „avaliku sektori osaluse vähenemine aitab tavaliselt edendada vabakaubandust”.

| (155) | Taani valitsuse jaoks on riigi kui äriühingu omaniku kuvandi ja avalik-õiguslike äriühingute erastamise vaheline seos seega selge: üksnes juhul, kui riigil lubatakse kaitsta oma mainet äriühingu omaniku ning tõsise ja vastutustundliku investorina, on võimalik tagada edaspidine erastamine, mis toob kaasa tihedama konkurentsi ja turuolukorra paranemise kõikjal ELis asjaomasel turul tegutsevate ettevõtjate jaoks. |
| --- | --- |

(155)

Taani valitsuse jaoks on riigi kui äriühingu omaniku kuvandi ja avalik-õiguslike äriühingute erastamise vaheline seos seega selge: üksnes juhul, kui riigil lubatakse kaitsta oma mainet äriühingu omaniku ning tõsise ja vastutustundliku investorina, on võimalik tagada edaspidine erastamine, mis toob kaasa tihedama konkurentsi ja turuolukorra paranemise kõikjal ELis asjaomasel turul tegutsevate ettevõtjate jaoks.

| (156) | Taani valitsuse sõnul põhinesid Combusi ümberkorraldamise ja erastamisega seotud abimeetmed suurel määral riigi kui tööandja, investori ja äriühingu omaniku maine arvessevõtmisel. Kui riik oleks lubanud Combusil pankrotti minna, oleks see tõenäoliselt kahjulikult mõjutanud riigi omanduses olevatele äriühingutele nii Taani kui ka välismaistes finantsasutustes pakutavaid intressimäärasid ja üldisi laenutingimusi. |
| --- | --- |

(156)

Taani valitsuse sõnul põhinesid Combusi ümberkorraldamise ja erastamisega seotud abimeetmed suurel määral riigi kui tööandja, investori ja äriühingu omaniku maine arvessevõtmisel. Kui riik oleks lubanud Combusil pankrotti minna, oleks see tõenäoliselt kahjulikult mõjutanud riigi omanduses olevatele äriühingutele nii Taani kui ka välismaistes finantsasutustes pakutavaid intressimäärasid ja üldisi laenutingimusi.

| (157) | Siinkohal selgitab Taani valitsus, et viimaste aastate jooksul on Taani erastanud mitu riigi omanduses olevat äriühingut ja kavatseb erastamist jätkata. Üks äriühinguid, kes pärast Combusi erastamist erastamise eesmärgil aktsiaseltsiks muudeti, on Post Danmark A/S (31). Taani riik sõlmis hiljuti tingimustega seotud kokkuleppe 25 % äriühingu aktsiate müümiseks. CVC kontserni kuuluvale Post Investile müüdud 22 % aktsiate (ülejäänud 3 % pakutakse töötajatele) müügihind on 1,27 miljardit Taani krooni. |
| --- | --- |

(157)

Siinkohal selgitab Taani valitsus, et viimaste aastate jooksul on Taani erastanud mitu riigi omanduses olevat äriühingut ja kavatseb erastamist jätkata. Üks äriühinguid, kes pärast Combusi erastamist erastamise eesmärgil aktsiaseltsiks muudeti, on Post Danmark A/S (31). Taani riik sõlmis hiljuti tingimustega seotud kokkuleppe 25 % äriühingu aktsiate müümiseks. CVC kontserni kuuluvale Post Investile müüdud 22 % aktsiate (ülejäänud 3 % pakutakse töötajatele) müügihind on 1,27 miljardit Taani krooni.

| (158) | Enne äriühingu muutmist aktsiaseltsiks ja selle osalist erastamist sõlmiti 2001. aastal lepped riigiteenistujatega. Tol ajal oli Post Danmarkil kokku umbes 30 000 töötajat, kellest ligikaudu 11 800 olid riigiteenistujad. Riigiteenistujatele pakuti töösuhet kollektiivlepingu alusel, säilitades neile samas õiguse riigiteenistuja pensionile. Sellega nõustus suur enamus – 96 %. See tähendab, et üle 10 500 riigiteenistuja valis töötamise kollektiivlepingu alusel sellise mudeli järgi, mille kohaselt Post Danmark maksis neile ühekordselt 50 000 Taani krooni suuruse summa. Samas nõustusid nad sellega, et neile määratavaid ülesandeid võib tõlgendada varasemast laiemalt. Ülejäänud ligikaudu 650 riigiteenistujat soovis kollektiivlepingu alusel töösuhet sellise mudeli järgi, mille kohaselt pakuti neile täiel määral samu tingimusi kui riigiteenistuja staatuses. Selle mudeliga mingeid ühekordseid makseid ei kaasnenud. Väike osa riigiteenistujatest, ligikaudu 480 inimest, soovis säilitada oma teenistussuhte riigiga. Post Danmark A/Si asutamisel suunas riik nad seega tööle aktsiaseltsi. |
| --- | --- |

(158)

Enne äriühingu muutmist aktsiaseltsiks ja selle osalist erastamist sõlmiti 2001. aastal lepped riigiteenistujatega. Tol ajal oli Post Danmarkil kokku umbes 30 000 töötajat, kellest ligikaudu 11 800 olid riigiteenistujad. Riigiteenistujatele pakuti töösuhet kollektiivlepingu alusel, säilitades neile samas õiguse riigiteenistuja pensionile. Sellega nõustus suur enamus – 96 %. See tähendab, et üle 10 500 riigiteenistuja valis töötamise kollektiivlepingu alusel sellise mudeli järgi, mille kohaselt Post Danmark maksis neile ühekordselt 50 000 Taani krooni suuruse summa. Samas nõustusid nad sellega, et neile määratavaid ülesandeid võib tõlgendada varasemast laiemalt. Ülejäänud ligikaudu 650 riigiteenistujat soovis kollektiivlepingu alusel töösuhet sellise mudeli järgi, mille kohaselt pakuti neile täiel määral samu tingimusi kui riigiteenistuja staatuses. Selle mudeliga mingeid ühekordseid makseid ei kaasnenud. Väike osa riigiteenistujatest, ligikaudu 480 inimest, soovis säilitada oma teenistussuhte riigiga. Post Danmark A/Si asutamisel suunas riik nad seega tööle aktsiaseltsi.

| (159) | Seoses Post Danmark A/Si loomisega eraldati ligikaudu 1,7 miljardi Taani krooni (pärast maksude mahaarvamist 1,190 miljardi Taani krooni) suurune algbilanss kindlustusmatemaatiliselt arvutatud ühekordseks makseks riigile, et muu hulgas vähendada tulevasi iga-aastasi pensionimakseid 20 portsendilt palgast 12 protsendile palgast nende endiste ja järelejäänud riigiteenistujate puhul, kelle eest äriühing pidi veel pensionimakseid tasuma. See summa maksti 2002. aastal. Seeläbi saavutati endiste riigiteenistujate ning kollektiivlepingu alusel töötavate isikute võrdne kohtlemine pensionide maksmisel. |
| --- | --- |

(159)

Seoses Post Danmark A/Si loomisega eraldati ligikaudu 1,7 miljardi Taani krooni (pärast maksude mahaarvamist 1,190 miljardi Taani krooni) suurune algbilanss kindlustusmatemaatiliselt arvutatud ühekordseks makseks riigile, et muu hulgas vähendada tulevasi iga-aastasi pensionimakseid 20 portsendilt palgast 12 protsendile palgast nende endiste ja järelejäänud riigiteenistujate puhul, kelle eest äriühing pidi veel pensionimakseid tasuma. See summa maksti 2002. aastal. Seeläbi saavutati endiste riigiteenistujate ning kollektiivlepingu alusel töötavate isikute võrdne kohtlemine pensionide maksmisel.

| (160) | Taani valitsuse arvamuse kohaselt oleks tema positsioon Post Danmarki riigiteenistujatega peetud läbirääkimistel olnud äärmiselt keeruline ja läbirääkimiste tulemused palju kulukamad, kui Taani valitsus oleks lasknud Combusil pankrotti minna ning tekitanud seega massiliselt töötuid nende riigiteenistujate hulgas, kes olid enne Combusi erastamist loobunud oma riigiteenistuja staatusest. |
| --- | --- |

(160)

Taani valitsuse arvamuse kohaselt oleks tema positsioon Post Danmarki riigiteenistujatega peetud läbirääkimistel olnud äärmiselt keeruline ja läbirääkimiste tulemused palju kulukamad, kui Taani valitsus oleks lasknud Combusil pankrotti minna ning tekitanud seega massiliselt töötuid nende riigiteenistujate hulgas, kes olid enne Combusi erastamist loobunud oma riigiteenistuja staatusest.

| (161) | Siinkohal rõhutab Taani valitsus, et töötamine riigiteenistujana tähendab seda, et üksikule riigiteenistujale on põhimõtteliselt tagatud töökoht kuni pensionieani ja sellele järgnev eluaegne pension. Kollektiivlepingu alusel töötamisele üle minnes nendest õigustest loobutakse. Kui riigiäriühingud erasektori kontrolli alla antakse, võivad riigiteenistujad üleviimist põhjendamatuks pidada ja taotleda seepärast töölt vabastamist. Sellega kaasnevad erakordselt suured hüvitised üksikutele riigiteenistujatele. |
| --- | --- |

(161)

Siinkohal rõhutab Taani valitsus, et töötamine riigiteenistujana tähendab seda, et üksikule riigiteenistujale on põhimõtteliselt tagatud töökoht kuni pensionieani ja sellele järgnev eluaegne pension. Kollektiivlepingu alusel töötamisele üle minnes nendest õigustest loobutakse. Kui riigiäriühingud erasektori kontrolli alla antakse, võivad riigiteenistujad üleviimist põhjendamatuks pidada ja taotleda seepärast töölt vabastamist. Sellega kaasnevad erakordselt suured hüvitised üksikutele riigiteenistujatele.

| (162) | Seetõttu on Taanile rahalisest seisukohast äärmiselt oluline, et enne riigi omanduses olevate äriühingute erastamist jõutaks kõikide riigiteenistujatega mõistliku hüvitise eest kokkuleppele kollektiivlepingu alusel töötamisele ülemineku suhtes. |
| --- | --- |

(162)

Seetõttu on Taanile rahalisest seisukohast äärmiselt oluline, et enne riigi omanduses olevate äriühingute erastamist jõutaks kõikide riigiteenistujatega mõistliku hüvitise eest kokkuleppele kollektiivlepingu alusel töötamisele ülemineku suhtes.

| (163) | Taani valitsus leiab, et riigiteenistujate nõutava hüvitise summa sõltub suurel määral sellest, kas neil on pärast kollektiivlepingu alusel töötamisele üleminekut põhjendatud kindlustunne oma töökoha säilimise suhtes. Kui riik jätaks endised riigiteenistujad hätta, lastes äriühingul peatselt pärast riigiteenistujatega kollektiivlepingu alusel töötamisele ülemineku lepingute sõlmimist pankrotti minna, nõuaksid sarnases olukorras riigiteenistujad edaspidi oma staatusest loobumise eest tõenäoliselt oluliselt suuremaid hüvitisi. |
| --- | --- |

(163)

Taani valitsus leiab, et riigiteenistujate nõutava hüvitise summa sõltub suurel määral sellest, kas neil on pärast kollektiivlepingu alusel töötamisele üleminekut põhjendatud kindlustunne oma töökoha säilimise suhtes. Kui riik jätaks endised riigiteenistujad hätta, lastes äriühingul peatselt pärast riigiteenistujatega kollektiivlepingu alusel töötamisele ülemineku lepingute sõlmimist pankrotti minna, nõuaksid sarnases olukorras riigiteenistujad edaspidi oma staatusest loobumise eest tõenäoliselt oluliselt suuremaid hüvitisi.

| (164) | Siinkohal toob Taani valitsus näiteks ka teatavate Banedanmarki osakondade müügi (32). Banedanmarki nõustamisosakond müüdi 1. juulil 2001 äriühingule WS Atkins International Limited (33). Müügihind oli sularahas 70 miljonit Taani krooni. Lisaks müügihinnale tehti riigile ligikaudu 35 miljoni Taani krooni suurune lisamakse. |
| --- | --- |

(164)

Siinkohal toob Taani valitsus näiteks ka teatavate Banedanmarki osakondade müügi (32). Banedanmarki nõustamisosakond müüdi 1. juulil 2001 äriühingule WS Atkins International Limited (33). Müügihind oli sularahas 70 miljonit Taani krooni. Lisaks müügihinnale tehti riigile ligikaudu 35 miljoni Taani krooni suurune lisamakse.

| (165) | Banedanmarki nõustamisosakonnas oli 326 töötajat, kellest 66 olid riigiteenistujad. Nõustamisosakonna üleminekul jäid viimased põhimõtteliselt Banedanmarki riigiteenistujateks, kuna riigiteenistuja staatuse alusel ei olnud neil kohustust minna üle uue tööandja alluvusse. Siiski oli võimalus suunata üksikud riigiteenistujad vabatahtlikult ostja teenistusse. |
| --- | --- |

(165)

Banedanmarki nõustamisosakonnas oli 326 töötajat, kellest 66 olid riigiteenistujad. Nõustamisosakonna üleminekul jäid viimased põhimõtteliselt Banedanmarki riigiteenistujateks, kuna riigiteenistuja staatuse alusel ei olnud neil kohustust minna üle uue tööandja alluvusse. Siiski oli võimalus suunata üksikud riigiteenistujad vabatahtlikult ostja teenistusse.

| (166) | Nendele riigiteenistujatele, kes soovisid minna üle ostjaga sõlmitavale kollektiivlepingule, pakkus Banedanmark töölepingu lõpetamisel 15 kuu palka. Leppe pakkumine kehtis kuni aasta pärast ülemineku kuupäeva. Kui kõik riigiteenistujad oleksid läinud üle kollektiivlepingu alusel töötamisele, oleksid riigiteenistujatega lepete sõlmimise kulud (mis oleks tulnud tasuda müügitulust) moodustanud 23 miljonit Taani krooni. |
| --- | --- |

(166)

Nendele riigiteenistujatele, kes soovisid minna üle ostjaga sõlmitavale kollektiivlepingule, pakkus Banedanmark töölepingu lõpetamisel 15 kuu palka. Leppe pakkumine kehtis kuni aasta pärast ülemineku kuupäeva. Kui kõik riigiteenistujad oleksid läinud üle kollektiivlepingu alusel töötamisele, oleksid riigiteenistujatega lepete sõlmimise kulud (mis oleks tulnud tasuda müügitulust) moodustanud 23 miljonit Taani krooni.

| (167) | Praegu soovib Taani Banedanmarkis müüa terve tsiviilehituse osakonna (34). 2004. aastal oli tsiviilehituse osakonna käive ligikaudu 1,3 miljonit Taani krooni ning aasta lõpu seisuga töötas seal 1 470 töötajat, kellest 740 olid riigiteenistujad. Tsiviilehituse osakonna müümise korral ei ole riigiteenistujad kohustatud ostjaga töösuhet sõlmima ning sellele küsimusele tuleb leida lahendus nagu kõikide teiste erastamiste puhulgi. |
| --- | --- |

(167)

Praegu soovib Taani Banedanmarkis müüa terve tsiviilehituse osakonna (34). 2004. aastal oli tsiviilehituse osakonna käive ligikaudu 1,3 miljonit Taani krooni ning aasta lõpu seisuga töötas seal 1 470 töötajat, kellest 740 olid riigiteenistujad. Tsiviilehituse osakonna müümise korral ei ole riigiteenistujad kohustatud ostjaga töösuhet sõlmima ning sellele küsimusele tuleb leida lahendus nagu kõikide teiste erastamiste puhulgi.

| (168) | Samuti kaalutakse Taani raudteeäriühingu DSB erastamist. DSB on sõltumatu avalik-õiguslik äriühing, kes pakub läbirääkimiste käigus Taani riigiga sõlmitud veolepingu põhjal avaliku teenusena reisijatevedu. Äriühingu 8 500 töötajast on ligikaudu pooled riigiteenistujad. DSB erastamisel peaks kõik need riigiteenistujad üle minema kollektiivlepingu tingimustel töötamisele. |
| --- | --- |

(168)

Samuti kaalutakse Taani raudteeäriühingu DSB erastamist. DSB on sõltumatu avalik-õiguslik äriühing, kes pakub läbirääkimiste käigus Taani riigiga sõlmitud veolepingu põhjal avaliku teenusena reisijatevedu. Äriühingu 8 500 töötajast on ligikaudu pooled riigiteenistujad. DSB erastamisel peaks kõik need riigiteenistujad üle minema kollektiivlepingu tingimustel töötamisele.

| (169) | Taani leiab, et kui riik oleks lubanud Combusil pärast riigiteenistujatele kollektiivlepingutele ülemineku hüvitamist pankrotti minna, oleks olnud võimatu veenda riigiteenistujaid tulevaste erastamiste korral riigiteenistuse asemel kollektiivlepingutele üle minema. |
| --- | --- |

(169)

Taani leiab, et kui riik oleks lubanud Combusil pärast riigiteenistujatele kollektiivlepingutele ülemineku hüvitamist pankrotti minna, oleks olnud võimatu veenda riigiteenistujaid tulevaste erastamiste korral riigiteenistuse asemel kollektiivlepingutele üle minema.

| (170) | Seega ei oleks riik saanud riigiteenistujatega riigi omanduses olevaid äriühinguid erastada või igal juhul oleks võimalused selleks olnud oluliselt kehvemad. Taani leiab, et parimal juhul oleks Combusi pankrott kahjustanud riigi usaldusväärsust ning selle tagajärjel oleksid riigiteenistujad nõudnud kollektiivlepingu alusel töötamisele üleminekul ja oma riigiteenistuja õigustest loobumisel paremaid tingimusi märkimisväärselt suuremate hüvitiste kujul. Post Danmarki näitel oleks ainuüksi selle äriühingu riigiteenistujate hüvitise kahekordistamine tähendanud Taani riigile veel 500 miljoni Taani krooni väljamaksmist. |
| --- | --- |

(170)

Seega ei oleks riik saanud riigiteenistujatega riigi omanduses olevaid äriühinguid erastada või igal juhul oleks võimalused selleks olnud oluliselt kehvemad. Taani leiab, et parimal juhul oleks Combusi pankrott kahjustanud riigi usaldusväärsust ning selle tagajärjel oleksid riigiteenistujad nõudnud kollektiivlepingu alusel töötamisele üleminekul ja oma riigiteenistuja õigustest loobumisel paremaid tingimusi märkimisväärselt suuremate hüvitiste kujul. Post Danmarki näitel oleks ainuüksi selle äriühingu riigiteenistujate hüvitise kahekordistamine tähendanud Taani riigile veel 500 miljoni Taani krooni väljamaksmist.

| (171) | Taani valitsus rõhutab siinkohal ka tõika, et oli juba lasknud pankrotti vastselt aktsiaseltsiks muudetud äriühingu Statens Konfektion, mis muudeti aktsiaseltsiks 1992. aastal. Enne aktsiaseltsiks muutmist pakuti kõikidele riigiteenistujatele kollektiivlepingu alusel töötamisele üleminekut vastutasuks rahalise hüvitise eest. Kui relvajõud, kes olid äriühingu suurim klient, otsustasid seejärel korraldada oma tarnelepingute sõlmimiseks pakkumismenetlusi, kadus äriühingu tegevusbaas. Seepärast läks äriühing 1992. aastal pankrotti, mis tekitas teravat kriitikat Taani valitsuse aadressil, sealhulgas nüüd kollektiivlepingu alusel töötavatelt inimestelt. |
| --- | --- |

(171)

Taani valitsus rõhutab siinkohal ka tõika, et oli juba lasknud pankrotti vastselt aktsiaseltsiks muudetud äriühingu Statens Konfektion, mis muudeti aktsiaseltsiks 1992. aastal. Enne aktsiaseltsiks muutmist pakuti kõikidele riigiteenistujatele kollektiivlepingu alusel töötamisele üleminekut vastutasuks rahalise hüvitise eest. Kui relvajõud, kes olid äriühingu suurim klient, otsustasid seejärel korraldada oma tarnelepingute sõlmimiseks pakkumismenetlusi, kadus äriühingu tegevusbaas. Seepärast läks äriühing 1992. aastal pankrotti, mis tekitas teravat kriitikat Taani valitsuse aadressil, sealhulgas nüüd kollektiivlepingu alusel töötavatelt inimestelt.

| (172) | Taani valitsus leiab, et Statens Konfektioni kogemust silmas pidades ei olnud tal Combusi müümisel valikut, kuna järjekordne pankrott oleks mõjunud hävitavalt tulevaste erastamiste ettevalmistamise käigus riigiteenistujatega peetavatele läbirääkimistele. |
| --- | --- |

(172)

Taani valitsus leiab, et Statens Konfektioni kogemust silmas pidades ei olnud tal Combusi müümisel valikut, kuna järjekordne pankrott oleks mõjunud hävitavalt tulevaste erastamiste ettevalmistamise käigus riigiteenistujatega peetavatele läbirääkimistele.

| (173) | Peale selle selgitab Taani valitsus, et kui riigiteenistujaid ei saa erastamise käigus kollektiivlepingu alusel töötamisele üle viia, on sageli ainus võimalus riigiteenistujate vallandamine, kuna neile ei ole nende töövaldkonnas võimalik pakkuda muud tööd, mida nad oleksid kohustatud vastu võtma. Seoses Post Danmarki aktsiate müügiga hinnati riigiteenistuja vallandamise kuluks 2 miljonit Taani krooni. Selline kulu iga riigiteenistuja kohta mõjuks tulevaste erastamiste käigus laastavalt riigi erastamisplaanidele ning selleks kulutatavad summad vähendaksid suurel määral erastamisest saadavat rahalist kasu. On selge, et selline kulu oleks riigile palju suurem finantskohustus kui Combusi tehtud kapitalisüstid. |
| --- | --- |

(173)

Peale selle selgitab Taani valitsus, et kui riigiteenistujaid ei saa erastamise käigus kollektiivlepingu alusel töötamisele üle viia, on sageli ainus võimalus riigiteenistujate vallandamine, kuna neile ei ole nende töövaldkonnas võimalik pakkuda muud tööd, mida nad oleksid kohustatud vastu võtma. Seoses Post Danmarki aktsiate müügiga hinnati riigiteenistuja vallandamise kuluks 2 miljonit Taani krooni. Selline kulu iga riigiteenistuja kohta mõjuks tulevaste erastamiste käigus laastavalt riigi erastamisplaanidele ning selleks kulutatavad summad vähendaksid suurel määral erastamisest saadavat rahalist kasu. On selge, et selline kulu oleks riigile palju suurem finantskohustus kui Combusi tehtud kapitalisüstid.

| (174) | Lisaks riigiteenistujate staatuse muutmise küsimusele äriühingute erastamiseks ettevalmistamisel leiab Taani, et Combusi pankrott oleks kahjustanud riigi mainet vastutustundliku investorina ning mõjutanud kahjulikult kogu riigi finantstegevust ja tulevasi investeerimisvõimalusi. Eeskätt leiab Taani valitsus, et pankrott oleks avaldanud kahjulikku mõju teistele riigi omanduses olevatele äriühingutele pakutavatele intressimääradele ja üldistele laenutingimustele. |
| --- | --- |

(174)

Lisaks riigiteenistujate staatuse muutmise küsimusele äriühingute erastamiseks ettevalmistamisel leiab Taani, et Combusi pankrott oleks kahjustanud riigi mainet vastutustundliku investorina ning mõjutanud kahjulikult kogu riigi finantstegevust ja tulevasi investeerimisvõimalusi. Eeskätt leiab Taani valitsus, et pankrott oleks avaldanud kahjulikku mõju teistele riigi omanduses olevatele äriühingutele pakutavatele intressimääradele ja üldistele laenutingimustele.

| (175) | Kokkuvõttes on Taani valitsus seisukohal, et riik, pidades eelkõige silmas seoses riigiteenistujatega ilmnenud konkreetset probleemi, ei oleks käitunud vastutustundliku ja usaldusväärse investorina, kui ta oleks lasknud Combusil pankrotti minna. |
| --- | --- |

(175)

Kokkuvõttes on Taani valitsus seisukohal, et riik, pidades eelkõige silmas seoses riigiteenistujatega ilmnenud konkreetset probleemi, ei oleks käitunud vastutustundliku ja usaldusväärse investorina, kui ta oleks lasknud Combusil pankrotti minna.

| (176) | Menetluse algatamise otsuse põhjendusega 88 seoses, kus komisjon mainib, et Euroopa Kohus nõustub riigi maine arvestamisega kapitalisüsti põhjendusena vaid siis, kui äriühingul on väljavaated teenida piisavat kasumit, et sarnases olukorras erainvestor nõustuks võtma kapitalisüsti tegemise ajal esinenud riske, täheldab Taani, et Combusi ostmisega võttis Arriva tegelikult äriühinguga seotud riskid enda kanda. |
| --- | --- |

(176)

Menetluse algatamise otsuse põhjendusega 88 seoses, kus komisjon mainib, et Euroopa Kohus nõustub riigi maine arvestamisega kapitalisüsti põhjendusena vaid siis, kui äriühingul on väljavaated teenida piisavat kasumit, et sarnases olukorras erainvestor nõustuks võtma kapitalisüsti tegemise ajal esinenud riske, täheldab Taani, et Combusi ostmisega võttis Arriva tegelikult äriühinguga seotud riskid enda kanda.

4.1.3.   KOKKUSOBIVUS 1999. AASTA ÜMBERKORRALDAMISSUUNISTEGA

| (177) | Taani valitsus leiab, et vaidlustatud meetmed vastavad kõikidele 1999. aasta ümberkorraldamissuunistes kehtestatud tingimustele. Nende punktide kohta, mille puhul komisjon oli oma ametliku menetluse algatamise otsuses kahtlusi avaldanud, esitab Taani valitsus järgmised tähelepanekud. |
| --- | --- |

(177)

Taani valitsus leiab, et vaidlustatud meetmed vastavad kõikidele 1999. aasta ümberkorraldamissuunistes kehtestatud tingimustele. Nende punktide kohta, mille puhul komisjon oli oma ametliku menetluse algatamise otsuses kahtlusi avaldanud, esitab Taani valitsus järgmised tähelepanekud.

| (178) | Seoses küsimusega, kas 1999. aasta ja 2001. aasta abimeetmed moodustasid ühe meetme või kaks eraldi meedet, kinnitab Taani valitsus, et kõnealused meetmed olid nii ajalise järjestuse kui ka eesmärgi poolest nii tihedalt seotud, et neid tuleks käsitada ühe abimeetmena. Seepärast tuleks selle abimeetme suhtes kohaldada 1999. aasta ümberkorraldamissuuniseid. Taani põhjendab oma seisukohta mitme argumendiga. |
| --- | --- |

(178)

Seoses küsimusega, kas 1999. aasta ja 2001. aasta abimeetmed moodustasid ühe meetme või kaks eraldi meedet, kinnitab Taani valitsus, et kõnealused meetmed olid nii ajalise järjestuse kui ka eesmärgi poolest nii tihedalt seotud, et neid tuleks käsitada ühe abimeetmena. Seepärast tuleks selle abimeetme suhtes kohaldada 1999. aasta ümberkorraldamissuuniseid. Taani põhjendab oma seisukohta mitme argumendiga.

| (179) | Taani valitsus märgib sellega seoses, et algse otsuse punktis 3.4.6 väitis komisjon ühekordse abi küsimuse kohta järgmist:
  „Combusi puhul viitavad nii Taani valitsuse tehtud kapitalisüstide ajaline järjestus ja eesmärk kui ka Combusi olukord sellele, et neid kahte meedet tuleks käsitada kestva ümberkorraldamisprotsessi osana. Eelkõige oli 1999. aastal tehtud esimese kapitalisüsti eesmärk vähendada äriühingu eelmiste aastate suurest kahjumist tulenevaid võlgu. Samuti tehti jõupingutusi bussijuhtide lepingute muutmiseks. Selge eesmärk oli äriühingu erastamine, mis moodustab ümberkorraldamisstrateegia viimase osa.” |
| --- | --- |

(179)

Taani valitsus märgib sellega seoses, et algse otsuse punktis 3.4.6 väitis komisjon ühekordse abi küsimuse kohta järgmist:

„Combusi puhul viitavad nii Taani valitsuse tehtud kapitalisüstide ajaline järjestus ja eesmärk kui ka Combusi olukord sellele, et neid kahte meedet tuleks käsitada kestva ümberkorraldamisprotsessi osana. Eelkõige oli 1999. aastal tehtud esimese kapitalisüsti eesmärk vähendada äriühingu eelmiste aastate suurest kahjumist tulenevaid võlgu. Samuti tehti jõupingutusi bussijuhtide lepingute muutmiseks. Selge eesmärk oli äriühingu erastamine, mis moodustab ümberkorraldamisstrateegia viimase osa.”

| (180) | Komisjon jäi sellele seisukohale ka esimese astme kohtule esitatud repliigi punktides 50 ja 54. Sellega seoses rõhutab Taani valitsus, et komisjoni hinnangut, mille kohaselt meetmed on ühekordsed, Combusi kohtuotsuses ilmselt ei kritiseeritud (35). |
| --- | --- |

(180)

Komisjon jäi sellele seisukohale ka esimese astme kohtule esitatud repliigi punktides 50 ja 54. Sellega seoses rõhutab Taani valitsus, et komisjoni hinnangut, mille kohaselt meetmed on ühekordsed, Combusi kohtuotsuses ilmselt ei kritiseeritud (35).

| (181) | Taani valitsus meenutab, et kohtuasjas T-11/95, BP Chemicals, (36) leidis esimese astme kohus, et ühe makse teisest eraldamise põhjendatuse hindamisel tuleb arvesse võtta kapitalisüstide ajalist järjestust ja nende eesmärki ning äriühingu olukorda kuupäevadel, kui langetati otsused üksikute kapitalisüstide tegemiseks. |
| --- | --- |

(181)

Taani valitsus meenutab, et kohtuasjas T-11/95, BP Chemicals, (36) leidis esimese astme kohus, et ühe makse teisest eraldamise põhjendatuse hindamisel tuleb arvesse võtta kapitalisüstide ajalist järjestust ja nende eesmärki ning äriühingu olukorda kuupäevadel, kui langetati otsused üksikute kapitalisüstide tegemiseks.

| (182) | Kahel meetmel oli sama eesmärk. Poliitiline kokkulepe Combusi ümberkorraldamiseks ja äriühingu aktsiate müügiks sõlmiti 26. novembril 1998, kui toonane valitsus saavutas opositsiooniga kokkuleppe 1999. aasta eelarve suhtes. Nagu rahanduskomisjoni 27. mai 1999. aasta eelnõus selgelt öeldud, oli 1999. aasta kapitalisüsti eesmärk Combusi ümberkorraldamine enne aktsiate müüki, st äriühingu täielikku erastamist. |
| --- | --- |

(182)

Kahel meetmel oli sama eesmärk. Poliitiline kokkulepe Combusi ümberkorraldamiseks ja äriühingu aktsiate müügiks sõlmiti 26. novembril 1998, kui toonane valitsus saavutas opositsiooniga kokkuleppe 1999. aasta eelarve suhtes. Nagu rahanduskomisjoni 27. mai 1999. aasta eelnõus selgelt öeldud, oli 1999. aasta kapitalisüsti eesmärk Combusi ümberkorraldamine enne aktsiate müüki, st äriühingu täielikku erastamist.

| (183) | Äriühing vajas erastamiseks ümberkorraldamist seepärast, et tema majanduslik olukord oli oluliselt halvenenud. Seetõttu määrati kindlaks, et 31. detsembri 1999. aasta seisuga moodustas Combusi omakapital ligikaudu 47 miljonit Taani krooni, mida tuleks võrrelda äriühingu laenuandjate nõutava omakapitaliga, mis on vähemalt 125 miljonit Taani krooni. |
| --- | --- |

(183)

Äriühing vajas erastamiseks ümberkorraldamist seepärast, et tema majanduslik olukord oli oluliselt halvenenud. Seetõttu määrati kindlaks, et 31. detsembri 1999. aasta seisuga moodustas Combusi omakapital ligikaudu 47 miljonit Taani krooni, mida tuleks võrrelda äriühingu laenuandjate nõutava omakapitaliga, mis on vähemalt 125 miljonit Taani krooni.

| (184) | Poliitilist kokkulepet erastamise kohta oli seepärast võimalik saavutada üksnes siis, kui Taani valitsus tagas kuni ostja leidmiseni Combusile tegevuse jätkamiseks piisava kapitalibaasi. |
| --- | --- |

(184)

Poliitilist kokkulepet erastamise kohta oli seepärast võimalik saavutada üksnes siis, kui Taani valitsus tagas kuni ostja leidmiseni Combusile tegevuse jätkamiseks piisava kapitalibaasi.

| (185) | 2001. aasta abil oli täpselt sama eesmärk kui 1999. aasta kapitalisüstil. 2000. aastal leiti potentsiaalne ostja ning viimasena mitmest Combusi kõikide aktsiate müüki võimaldavast majanduslikust sammust kavatseti kustutada 1999. aastast pärinev allutatud laen ja anda tagatisi. 2001. aasta meede oli seega viimane etapp äriühingu müügikõlblikuks muutmisel. |
| --- | --- |

(185)

2001. aasta abil oli täpselt sama eesmärk kui 1999. aasta kapitalisüstil. 2000. aastal leiti potentsiaalne ostja ning viimasena mitmest Combusi kõikide aktsiate müüki võimaldavast majanduslikust sammust kavatseti kustutada 1999. aastast pärinev allutatud laen ja anda tagatisi. 2001. aasta meede oli seega viimane etapp äriühingu müügikõlblikuks muutmisel.

| (186) | Seepärast oli kahe meetme eesmärk täpselt sama: muuta Combus müügikõlblikumaks, et äriühing erastada. Seega oli 1999. aasta ja 2001. aasta meetmete vahel otsene ja ilmne õiguslik, rahaline ja loogiline seos. |
| --- | --- |

(186)

Seepärast oli kahe meetme eesmärk täpselt sama: muuta Combus müügikõlblikumaks, et äriühing erastada. Seega oli 1999. aasta ja 2001. aasta meetmete vahel otsene ja ilmne õiguslik, rahaline ja loogiline seos.

| (187) | Kaks meedet on ajaliselt tihedalt seotud. Combusi erastamise poliitilise kokkuleppe tulemusel võeti vastu rahanduskomisjoni 27. mai 1999. aasta eelnõu. Taani valitsus tegi selle kohaselt äriühingusse kokku 300 miljoni Taani krooni suuruse rahasüsti, millest 100 miljonit Taani krooni moodustas allutatud laenukapital. Allutatud laenukapital anti äriühingule 30. mai 1999. aasta laenulepinguga. |
| --- | --- |

(187)

Kaks meedet on ajaliselt tihedalt seotud. Combusi erastamise poliitilise kokkuleppe tulemusel võeti vastu rahanduskomisjoni 27. mai 1999. aasta eelnõu. Taani valitsus tegi selle kohaselt äriühingusse kokku 300 miljoni Taani krooni suuruse rahasüsti, millest 100 miljonit Taani krooni moodustas allutatud laenukapital. Allutatud laenukapital anti äriühingule 30. mai 1999. aasta laenulepinguga.

| (188) | Rahanduskomisjoni 13. detsembri 2000. aasta eelnõuga anti transpordiministeeriumile luba müüa täielikult Taani riigile kuuluva aktsiaseltsi Combus kõik aktsiad. |
| --- | --- |

(188)

Rahanduskomisjoni 13. detsembri 2000. aasta eelnõuga anti transpordiministeeriumile luba müüa täielikult Taani riigile kuuluva aktsiaseltsi Combus kõik aktsiad.

| (189) | Samuti lubati transpordiministril anda ostjatele seoses müügilepingu sõlmimisega mitu tagatist. Eelnõus osutatud tagatised moodustasid osa 15. jaanuari 2001. aasta müügilepingu alusest. Taani parlamendi rahanduskomisjoni teavitati nendest tagatistest 25. juuni 2002. aasta eelnõuga nr 190. |
| --- | --- |

(189)

Samuti lubati transpordiministril anda ostjatele seoses müügilepingu sõlmimisega mitu tagatist. Eelnõus osutatud tagatised moodustasid osa 15. jaanuari 2001. aasta müügilepingu alusest. Taani parlamendi rahanduskomisjoni teavitati nendest tagatistest 25. juuni 2002. aasta eelnõuga nr 190.

| (190) | Esimese kapitalisüsti tegemise otsuse kuupäevast kulus Combusi müümiseni veidi enam kui 18 kuud. Võttes arvesse äriühingu suurust ja tema olulisust Taani riigile ning keerulisi menetlusi huvitatud ostjatelt pakkumiste saamiseks jne, olid kaks kapitalisüsti Taani valitsuse arvamuse kohaselt ajaliselt nii tihedalt seotud, et siin ei saa olla mingit kahtlust, et tegemist on ainult ühe rahalise meetmega. |
| --- | --- |

(190)

Esimese kapitalisüsti tegemise otsuse kuupäevast kulus Combusi müümiseni veidi enam kui 18 kuud. Võttes arvesse äriühingu suurust ja tema olulisust Taani riigile ning keerulisi menetlusi huvitatud ostjatelt pakkumiste saamiseks jne, olid kaks kapitalisüsti Taani valitsuse arvamuse kohaselt ajaliselt nii tihedalt seotud, et siin ei saa olla mingit kahtlust, et tegemist on ainult ühe rahalise meetmega.

| (191) | Taani valitsuse arvamuse kohaselt on oluline asjaolu, et 2001. aasta meetme rakendamise otsuse kuupäev sõltus üksnes sellest, millal Taani valitsusel oli piisav alus müügiga seotud vajaliku kapitalisüsti, tagatiste ja muu hindamiseks. Seepärast sõltus 2001. aasta meetme kuupäev täielikult müügiprotsessi kestusest ja tulemusest. |
| --- | --- |

(191)

Taani valitsuse arvamuse kohaselt on oluline asjaolu, et 2001. aasta meetme rakendamise otsuse kuupäev sõltus üksnes sellest, millal Taani valitsusel oli piisav alus müügiga seotud vajaliku kapitalisüsti, tagatiste ja muu hindamiseks. Seepärast sõltus 2001. aasta meetme kuupäev täielikult müügiprotsessi kestusest ja tulemusest.

| (192) | Sellega seoses meenutab Taani valitsus samuti BP Chemicalsi kohtuasja üksikasju: esimene kapitalisüst tehti 1. oktoobril 1992, teise kapitalisüsti kiitis nõukogu heaks 2. detsembril 1993 ning kolmanda kapitalisüsti 29. juunil 1994. |
| --- | --- |

(192)

Sellega seoses meenutab Taani valitsus samuti BP Chemicalsi kohtuasja üksikasju: esimene kapitalisüst tehti 1. oktoobril 1992, teise kapitalisüsti kiitis nõukogu heaks 2. detsembril 1993 ning kolmanda kapitalisüsti 29. juunil 1994.

| (193) | Kohtuotsuse punktis 178 osutas kohus sellele, et otsused kolme kapitalisüsti kohta tehti suhteliselt lühikese aja jooksul alates 1992. aasta oktoobrist kuni 1994. aasta juulini. Teise ja kolmanda kapitalisüsti ajalise seose kohta märkis kohus, et need olid teineteisele ajaliselt väga lähedal. |
| --- | --- |

(193)

Kohtuotsuse punktis 178 osutas kohus sellele, et otsused kolme kapitalisüsti kohta tehti suhteliselt lühikese aja jooksul alates 1992. aasta oktoobrist kuni 1994. aasta juulini. Teise ja kolmanda kapitalisüsti ajalise seose kohta märkis kohus, et need olid teineteisele ajaliselt väga lähedal.

| (194) | Siinkohal rõhutab Taani valitsus, et 2001. aasta kapitalisüsti ei oleks saanud varem teha, sest müügiga seotud kapitaliseerimise vajaduse ulatust ei olnud võimalik kindlaks määrata enne, kui läbirääkimised ostjaga olid lõppenud. |
| --- | --- |

(194)

Siinkohal rõhutab Taani valitsus, et 2001. aasta kapitalisüsti ei oleks saanud varem teha, sest müügiga seotud kapitaliseerimise vajaduse ulatust ei olnud võimalik kindlaks määrata enne, kui läbirääkimised ostjaga olid lõppenud.

| (195) | Combusi olukord kapitalisüstide tegemise kuupäevadel. Taani kinnitab komisjoni menetluse algatamise otsuse põhjenduses 75 esitatud kirjeldust, mille kohaselt Combus oli 1999. ja 2001. aastal tõsistes finantsraskustes, mis oli tingitud peamiselt äriühingu eelmistel aastatel sõlmitud kahjumlikest bussiveolepingutest. Komisjon järeldab, et Combusi finantsolukord püsis nendel kuupäevadel seega muutumatuna. |
| --- | --- |

(195)

Combusi olukord kapitalisüstide tegemise kuupäevadel. Taani kinnitab komisjoni menetluse algatamise otsuse põhjenduses 75 esitatud kirjeldust, mille kohaselt Combus oli 1999. ja 2001. aastal tõsistes finantsraskustes, mis oli tingitud peamiselt äriühingu eelmistel aastatel sõlmitud kahjumlikest bussiveolepingutest. Komisjon järeldab, et Combusi finantsolukord püsis nendel kuupäevadel seega muutumatuna.

| (196) | Peale selle selgitab Taani valitsus, et aastatel 1998–2000 oli Combusil märkimisväärne arvestuslik puudujääk, mis oli peaaegu täielikult tingitud Kopenhaageni piirkonna kahjumlikest lepingutest. Samuti eraldati aastatel 1998 ja 1999 raamatupidamisarvestuses märkimisväärsed summad, vastavalt 65 000 000 ja 53 637 000 Taani krooni, et katta tulevast kahju kahjumlikelt lepingutelt. Kahjumlike lepingute jaoks eraldiste tegemise nõue tulenes asjaolust, et äriühing oli bussiveoteenuste osutamise lepingutega seotud kuni nende lõppemiseni. |
| --- | --- |

(196)

Peale selle selgitab Taani valitsus, et aastatel 1998–2000 oli Combusil märkimisväärne arvestuslik puudujääk, mis oli peaaegu täielikult tingitud Kopenhaageni piirkonna kahjumlikest lepingutest. Samuti eraldati aastatel 1998 ja 1999 raamatupidamisarvestuses märkimisväärsed summad, vastavalt 65 000 000 ja 53 637 000 Taani krooni, et katta tulevast kahju kahjumlikelt lepingutelt. Kahjumlike lepingute jaoks eraldiste tegemise nõue tulenes asjaolust, et äriühing oli bussiveoteenuste osutamise lepingutega seotud kuni nende lõppemiseni.

| (197) | Taani valitsus leiab, et kohtu väide BP Chemicalsi kohtuasjas, mille kohaselt tuleb otsustades, kas tegemist on ühe ja sama meetmega, arvesse võtta „olukorda kuupäevadel, kui langetati otsused üksikute kapitalisüstide tegemiseks”, peab olema tingitud vajadusest uurida, kas üksikute kapitalisüstide vahele jääva ajavahemiku jooksul on äriühingu rahalises olukorras toimunud muutusi, mis näitaksid, et olenemata oma ajalisest ja suhtelisest seotusest on meetmed tegelikult tingitud eri vajadustest. Taani valitsuse seisukohast see käesoleva juhtumi puhul nii ei ole ja seda järgmises punktis kirjeldatud põhjustel. |
| --- | --- |

(197)

Taani valitsus leiab, et kohtu väide BP Chemicalsi kohtuasjas, mille kohaselt tuleb otsustades, kas tegemist on ühe ja sama meetmega, arvesse võtta „olukorda kuupäevadel, kui langetati otsused üksikute kapitalisüstide tegemiseks”, peab olema tingitud vajadusest uurida, kas üksikute kapitalisüstide vahele jääva ajavahemiku jooksul on äriühingu rahalises olukorras toimunud muutusi, mis näitaksid, et olenemata oma ajalisest ja suhtelisest seotusest on meetmed tegelikult tingitud eri vajadustest. Taani valitsuse seisukohast see käesoleva juhtumi puhul nii ei ole ja seda järgmises punktis kirjeldatud põhjustel.

| (198) | Nii 1999. aasta kui ka 2001. aasta kapitalisüstide eesmärk oli rahuldada kapitalivajadus, mis oli tekkinud seetõttu, et äriühing oli sõlminud enne 1999. aastat kahjumlikke lepinguid. Nende tegemine kahes etapis oli tingitud üksnes asjaolust, et tegelik vajadus kapitali järele ilmnes alles ostja Arrivaga peetud läbirääkimiste lõppedes, kuigi objektiivselt vaadelduna oli see vajadus olemas juba esimese kapitalisüsti tegemise ajal 1999. aastal. |
| --- | --- |

(198)

Nii 1999. aasta kui ka 2001. aasta kapitalisüstide eesmärk oli rahuldada kapitalivajadus, mis oli tekkinud seetõttu, et äriühing oli sõlminud enne 1999. aastat kahjumlikke lepinguid. Nende tegemine kahes etapis oli tingitud üksnes asjaolust, et tegelik vajadus kapitali järele ilmnes alles ostja Arrivaga peetud läbirääkimiste lõppedes, kuigi objektiivselt vaadelduna oli see vajadus olemas juba esimese kapitalisüsti tegemise ajal 1999. aastal.

| (199) | Järeldus. Seepärast on Taani valitsus seisukohal, et täidetud on kõik kriteeriumid, mida peeti BP Chemicalsi kohtuotsuses oluliseks hindamisel, kas mitu ajaliselt eraldiseisvat kapitalisüsti moodustavad ühe ja sama finantsmeetme. Seepärast vastavad 1999. aasta ja 2001. aasta kapitalisüstid koos ümberkorraldamissuunistes kehtestatud ühekordse abi nõudele. |
| --- | --- |

(199)

Järeldus. Seepärast on Taani valitsus seisukohal, et täidetud on kõik kriteeriumid, mida peeti BP Chemicalsi kohtuotsuses oluliseks hindamisel, kas mitu ajaliselt eraldiseisvat kapitalisüsti moodustavad ühe ja sama finantsmeetme. Seepärast vastavad 1999. aasta ja 2001. aasta kapitalisüstid koos ümberkorraldamissuunistes kehtestatud ühekordse abi nõudele.

| (200) | Valitsuse arvamuse kohaselt oli Combus pärast 1999. aasta ja 2001. aasta kapitalisüste majanduslikult elujõuline. Asjaolu, et enne 2006. aastat ei olnud võimalik kasumit saavutada, oli tingitud üksnes kahjumlikest lepingutest, mille Combus oli litsentside andmise voorudes sõlminud. |
| --- | --- |

(200)

Valitsuse arvamuse kohaselt oli Combus pärast 1999. aasta ja 2001. aasta kapitalisüste majanduslikult elujõuline. Asjaolu, et enne 2006. aastat ei olnud võimalik kasumit saavutada, oli tingitud üksnes kahjumlikest lepingutest, mille Combus oli litsentside andmise voorudes sõlminud.

| (201) | Taani valitsuse arvamuse kohaselt tõestab Combusi kõikide aktsiate müük Arrivale, et Combus oli pärast ümberkorraldamisabi saamist täielikult elujõuline. Selline erainvestor nagu Arriva ei oleks võtnud Combusi ostmisel märkimisväärset finantsriski, kui ta ei oleks pärast põhjalikku kontrollimenetlust leidnud, et tavapärastes turumajanduslikes tingimustes on Combus rahuldava tulevase tulu saavutamise potentsiaaliga elujõuline äriühing. |
| --- | --- |

(201)

Taani valitsuse arvamuse kohaselt tõestab Combusi kõikide aktsiate müük Arrivale, et Combus oli pärast ümberkorraldamisabi saamist täielikult elujõuline. Selline erainvestor nagu Arriva ei oleks võtnud Combusi ostmisel märkimisväärset finantsriski, kui ta ei oleks pärast põhjalikku kontrollimenetlust leidnud, et tavapärastes turumajanduslikes tingimustes on Combus rahuldava tulevase tulu saavutamise potentsiaaliga elujõuline äriühing.

| (202) | Valitsus märgib, et menetluse algatamise otsuse põhjendustes 107 ja 108 tõstatas komisjon küsimuse esiteks lepingute lõpetamise ning teiseks kogunenud puudujäägi ja makstud abi erinevuse kohta. |
| --- | --- |

(202)

Valitsus märgib, et menetluse algatamise otsuse põhjendustes 107 ja 108 tõstatas komisjon küsimuse esiteks lepingute lõpetamise ning teiseks kogunenud puudujäägi ja makstud abi erinevuse kohta.

| (203) | Taani valitsuse märkusi avaliku teenindamise lepingute lõpetamise võimaluse kohta on eespool juba lühidalt kirjeldatud. |
| --- | --- |

(203)

Taani valitsuse märkusi avaliku teenindamise lepingute lõpetamise võimaluse kohta on eespool juba lühidalt kirjeldatud.

| (204) | Ajavahemiku 2000–2005 kogunenud 360 miljoni Taani krooni suuruse puudujäägi ja 2001. aastal makstud kokku 291 miljoni Taani krooni suuruse abi erinevuse kohta täheldab valitsus, et komisjoni väide peab tulenema arusaamatusest. |
| --- | --- |

(204)

Ajavahemiku 2000–2005 kogunenud 360 miljoni Taani krooni suuruse puudujäägi ja 2001. aastal makstud kokku 291 miljoni Taani krooni suuruse abi erinevuse kohta täheldab valitsus, et komisjoni väide peab tulenema arusaamatusest.

| (205) | Ajavahemiku 2000–2005 kogunenud puudujäägi summa on õige, kuid Combusile 2001. aastal antud vahendid ületavad seda kogunenud puudujääki. Valitsuse antud vahendid moodustasid 291 miljonit Taani krooni; vt märkused selle kohta, et antud abi summa arvutamisel tuleb ilmselgelt arvestada tagatiste alusel tegelikult makstud summat. |
| --- | --- |

(205)

Ajavahemiku 2000–2005 kogunenud puudujäägi summa on õige, kuid Combusile 2001. aastal antud vahendid ületavad seda kogunenud puudujääki. Valitsuse antud vahendid moodustasid 291 miljonit Taani krooni; vt märkused selle kohta, et antud abi summa arvutamisel tuleb ilmselgelt arvestada tagatiste alusel tegelikult makstud summat.

| (206) | Veelgi olulisem kaalutlus on aga see, et valitsuse makstud summale tuleks lisada 100 miljonit Taani krooni, mille ulatuses laenuandjad võlgu kustutasid. Seega ületas 2001. aastal antud kapital ajavahemikuks 2000–2005 prognoositud kogunenud puudujääki. |
| --- | --- |

(206)

Veelgi olulisem kaalutlus on aga see, et valitsuse makstud summale tuleks lisada 100 miljonit Taani krooni, mille ulatuses laenuandjad võlgu kustutasid. Seega ületas 2001. aastal antud kapital ajavahemikuks 2000–2005 prognoositud kogunenud puudujääki.

| (207) | Esiteks leiab Taani valitsus, et 1999. aasta ümberkorraldamissuuniseid tuleb tõlgendada nii, et selliste meetmete rakendamine, mille eesmärk on võimalikult palju leevendada konkurentsi moonutavat mõju konkurentidele, on vabatahtlik ning seda tuleb nõuda üksnes siis, kui sellised meetmed on vajalikud. Seda rõhutatakse suuniste punktis 35 ja terve punkti 39 alapunktis ii. Peale selle toonitab Taani valitsus, et komisjon ei taotlenud ega nõudnud oma algset otsust vastu võttes Arrivalt temapoolseid kontsessioone ega selliste meetmete rakendamist, mis võiksid müügiga kaasneda võivaid konkurentsimoonutusi leevendada. |
| --- | --- |

(207)

Esiteks leiab Taani valitsus, et 1999. aasta ümberkorraldamissuuniseid tuleb tõlgendada nii, et selliste meetmete rakendamine, mille eesmärk on võimalikult palju leevendada konkurentsi moonutavat mõju konkurentidele, on vabatahtlik ning seda tuleb nõuda üksnes siis, kui sellised meetmed on vajalikud. Seda rõhutatakse suuniste punktis 35 ja terve punkti 39 alapunktis ii. Peale selle toonitab Taani valitsus, et komisjon ei taotlenud ega nõudnud oma algset otsust vastu võttes Arrivalt temapoolseid kontsessioone ega selliste meetmete rakendamist, mis võiksid müügiga kaasneda võivaid konkurentsimoonutusi leevendada.

| (208) | Teiseks rõhutab Taani valitsus, et bussiveosektoris puudub struktuuriline ülepakkumine. Peale selle tuletab valitsus meelde, et Taani konkurentsiasutuste väitel toimib turul eriti aktiivne ja tõhus konkurents ning tänu Euroopa pakkumiseeskirjadega tagatud madalatele turulepääsemise tõketele on turule väga lihtne siseneda. Vastavalt sellele leiab Taani valitsus, et abi võimaliku kahjuliku mõju leevendamiseks polnud vajadust, kuna sellise kahjuliku mõju kohta ei ole mingeid tõendeid. |
| --- | --- |

(208)

Teiseks rõhutab Taani valitsus, et bussiveosektoris puudub struktuuriline ülepakkumine. Peale selle tuletab valitsus meelde, et Taani konkurentsiasutuste väitel toimib turul eriti aktiivne ja tõhus konkurents ning tänu Euroopa pakkumiseeskirjadega tagatud madalatele turulepääsemise tõketele on turule väga lihtne siseneda. Vastavalt sellele leiab Taani valitsus, et abi võimaliku kahjuliku mõju leevendamiseks polnud vajadust, kuna sellise kahjuliku mõju kohta ei ole mingeid tõendeid.

| (209) | Kolmandaks rõhutab Taani valitsus, et Combusi tehtud kapitalisüstid vastasid äriühingu negatiivsele turuhinnale, mis määrati kindlaks täielikult avatud pakkumisvooru käigus, kus kõik huvitatud ostjad said pakkumisi esitada, ning seega ei tekitanud abimeede turul konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(209)

Kolmandaks rõhutab Taani valitsus, et Combusi tehtud kapitalisüstid vastasid äriühingu negatiivsele turuhinnale, mis määrati kindlaks täielikult avatud pakkumisvooru käigus, kus kõik huvitatud ostjad said pakkumisi esitada, ning seega ei tekitanud abimeede turul konkurentsimoonutusi.

| (210) | Neljandaks leiab Taani valitsus, et järgnev paljude varade ja kohustuste müük Connexile oli meede, mis suudab leevendada võimalikku kahjulikku mõju turutingimustele. Müües vähemalt 50 % Combusi varadest Connexile, korvas Arriva kahtlemata kõik võimalikud konkurentsieelised, mille äriühing Combusi ostmisel sai. Connexiga tehtud müügitehingu kaudu piiras Arriva oluliselt ka oma turuosa Kopenhaageni piirkonnas. |
| --- | --- |

(210)

Neljandaks leiab Taani valitsus, et järgnev paljude varade ja kohustuste müük Connexile oli meede, mis suudab leevendada võimalikku kahjulikku mõju turutingimustele. Müües vähemalt 50 % Combusi varadest Connexile, korvas Arriva kahtlemata kõik võimalikud konkurentsieelised, mille äriühing Combusi ostmisel sai. Connexiga tehtud müügitehingu kaudu piiras Arriva oluliselt ka oma turuosa Kopenhaageni piirkonnas.

| (211) | Lõpuks väidab Taani valitsus, et kahjumlikud lepingud lõpevad hiljemalt 2006. aastal ning edaspidi korraldatakse nende puhul kõikidele turuosalistele avatud avalikke pakkumisi. Isegi kui esineks kahjulik mõju konkurentsile – mis Taani valitsuse arvamuse kohaselt oleks igal juhul minimaalne –, oleks selle kestus piiratud. |
| --- | --- |

(211)

Lõpuks väidab Taani valitsus, et kahjumlikud lepingud lõpevad hiljemalt 2006. aastal ning edaspidi korraldatakse nende puhul kõikidele turuosalistele avatud avalikke pakkumisi. Isegi kui esineks kahjulik mõju konkurentsile – mis Taani valitsuse arvamuse kohaselt oleks igal juhul minimaalne –, oleks selle kestus piiratud.

| (212) | Taani valitsus leiab, et abimeetmed piirdusid absoluutse miinimumiga ning vastavad seega 1999. aasta ümberkorraldamissuuniste asjaomaste tingimustega. |
| --- | --- |

(212)

Taani valitsus leiab, et abimeetmed piirdusid absoluutse miinimumiga ning vastavad seega 1999. aasta ümberkorraldamissuuniste asjaomaste tingimustega.

| (213) | 1999. aasta kapitalisüsti summat soovitas õigusbüroo Kromann & Münter pärast KPMG teostatud uuringut seoses Combusi ümberkorraldamisega ning selle hinnanguga nõustus Taani valitsuse finantsnõustaja Alfred Berg. |
| --- | --- |

(213)

1999. aasta kapitalisüsti summat soovitas õigusbüroo Kromann & Münter pärast KPMG teostatud uuringut seoses Combusi ümberkorraldamisega ning selle hinnanguga nõustus Taani valitsuse finantsnõustaja Alfred Berg.

| (214) | 2001. aasta kapitalisüsti kohta selgitab Taani valitsus, et summad otsustati nii äriühingu finantsseisundi kui ka Taani valitsuse läbirääkimiste põhjal Arriva ja teiste potentsiaalsete ostjatega. Kuna vajaliku kapitalisüsti summa määrati kindlaks pärast läbirääkimisi huvitatud ostjatega – kes olid end avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva müügiprotsessi osalisteks registreerinud –, olid abimeetmed kooskõlas äriühingu turuhinnaga ja piirdusid seega iseenesestmõistetavalt rangelt hädavajalikuga. |
| --- | --- |

(214)

2001. aasta kapitalisüsti kohta selgitab Taani valitsus, et summad otsustati nii äriühingu finantsseisundi kui ka Taani valitsuse läbirääkimiste põhjal Arriva ja teiste potentsiaalsete ostjatega. Kuna vajaliku kapitalisüsti summa määrati kindlaks pärast läbirääkimisi huvitatud ostjatega – kes olid end avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva müügiprotsessi osalisteks registreerinud –, olid abimeetmed kooskõlas äriühingu turuhinnaga ja piirdusid seega iseenesestmõistetavalt rangelt hädavajalikuga.

| (215) | Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 119 väitis komisjon, et abisaaja peab tegema ümberkorraldamiskava jaoks makse. Komisjon väitis, et selliseks makseks loetakse seda, et Arriva võttis üle osa Combusi võlgadest. Sellega seoses palus komisjon teavet Combusi ja/või Arriva muude maksete kohta. |
| --- | --- |

(215)

Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 119 väitis komisjon, et abisaaja peab tegema ümberkorraldamiskava jaoks makse. Komisjon väitis, et selliseks makseks loetakse seda, et Arriva võttis üle osa Combusi võlgadest. Sellega seoses palus komisjon teavet Combusi ja/või Arriva muude maksete kohta.

| (216) | Taani valitsus leiab, et ümberkorraldamiskavas ette nähtud kokkuhoid ja ratsionaliseerimine kujutab endast ümberkorraldamissuuniste punkti 40 kohaselt abisaaja makset. Muud maksed on Taani valitsuse seisukohast 100 miljoni Taani krooni suurune müügihind, müügitulu 50 % Combusi müügist Connexile (113,9 miljonit Taani krooni) ja Arriva otsene makse ümberkorraldamiskuludesse (33,6 miljonit Taani krooni). |
| --- | --- |

(216)

Taani valitsus leiab, et ümberkorraldamiskavas ette nähtud kokkuhoid ja ratsionaliseerimine kujutab endast ümberkorraldamissuuniste punkti 40 kohaselt abisaaja makset. Muud maksed on Taani valitsuse seisukohast 100 miljoni Taani krooni suurune müügihind, müügitulu 50 % Combusi müügist Connexile (113,9 miljonit Taani krooni) ja Arriva otsene makse ümberkorraldamiskuludesse (33,6 miljonit Taani krooni).

4.2.   DANSKE BUSVOGNMÆNDI ESITATUD MÄRKUSED

4.2.1.   TURUMAJANDUSLIKU INVESTEERIMISE PÕHIMÕTTE JÄRGIMINE

| (217) | Danske Busvognmænd leiab, et Combusi elujõulisuse ja kasumlikkuse saavutamise väljavaateid ei ole tõendatud. Viidates Combusi kohtuotsuse punktile 19, leiab Danske Busvognmænd vastupidiselt, et ilmselgelt ei oleks erainvestor käitunud samamoodi nagu käitus Taani valitsus abi andes. |
| --- | --- |

(217)

Danske Busvognmænd leiab, et Combusi elujõulisuse ja kasumlikkuse saavutamise väljavaateid ei ole tõendatud. Viidates Combusi kohtuotsuse punktile 19, leiab Danske Busvognmænd vastupidiselt, et ilmselgelt ei oleks erainvestor käitunud samamoodi nagu käitus Taani valitsus abi andes.

| (218) | Komisjoni esitatud asjaolude kõrval viitab Danske Busvognmænd kolmele aruandele, mis pärast Combusi kohtuotsust Taanis avaldati (37). Danske Busvognmændi sõnul kinnitavad need kolm aruannet, et erainvestor ei oleks sarnases olukorras käitunud samamoodi kui Taani valitsus. |
| --- | --- |

(218)

Komisjoni esitatud asjaolude kõrval viitab Danske Busvognmænd kolmele aruandele, mis pärast Combusi kohtuotsust Taanis avaldati (37). Danske Busvognmændi sõnul kinnitavad need kolm aruannet, et erainvestor ei oleks sarnases olukorras käitunud samamoodi kui Taani valitsus.

| (219) | Danske Busvognmænd tuletab meelde, et Taani valitsus tugines 1999. aasta maikuus Combusile 300 miljoni Taani krooni ulatuses majandusabi andes turumajandusliku investeerimise põhimõttele (vt hagiavaldus lk 22, märkus 36). Tollane transpordiminister oli teinud järgmise avalduse:
  „Kokkuvõtteks leian ma, et transpordiministeeriumi kapitalisüstide puhul äriühingusse Combus A/S ei ole tegemist riigiabiga ning et seetõttu ei pea komisjonile sellest teatama, kuna ministeerium lasi koostada hinnangu, millest ilmnes, et kõnealused kapitalisüstid olid vajalikud ja piisavad selleks, et äriühingu saaks kasumliku tegutsemise eesmärgil ümber korraldada, ning et võis eeldada, et investeeritud lisakapital tasub end ära kasumi või intresside ning tagasimakse kujul. Seepärast on kõnealune investeering minu hinnangul kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega.” |
| --- | --- |

(219)

Danske Busvognmænd tuletab meelde, et Taani valitsus tugines 1999. aasta maikuus Combusile 300 miljoni Taani krooni ulatuses majandusabi andes turumajandusliku investeerimise põhimõttele (vt hagiavaldus lk 22, märkus 36). Tollane transpordiminister oli teinud järgmise avalduse:

„Kokkuvõtteks leian ma, et transpordiministeeriumi kapitalisüstide puhul äriühingusse Combus A/S ei ole tegemist riigiabiga ning et seetõttu ei pea komisjonile sellest teatama, kuna ministeerium lasi koostada hinnangu, millest ilmnes, et kõnealused kapitalisüstid olid vajalikud ja piisavad selleks, et äriühingu saaks kasumliku tegutsemise eesmärgil ümber korraldada, ning et võis eeldada, et investeeritud lisakapital tasub end ära kasumi või intresside ning tagasimakse kujul. Seepärast on kõnealune investeering minu hinnangul kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega.”

| (220) | Danske Busvognmænd tuletab meelde, et seejärel arutas kõnealust küsimust Taani riigikontroll (vt lisa A, 22), ning osutab järeldustele (V peatüki lk 37 ja 39 ning eelkõige lk 41 ja 43), milles Taani riigikontroll selgitas eeskätt järgmist:
  „Riigikontrolli uurimisest ilmnes, et äriühingule Combus antud kapitalisüstide toimiku ettevalmistamisel pidi transpordiministeerium olema kursis sellega, et kõnealune äriühing on halvasti juhitud ning et majandusotsuste vastuvõtmiseks puuduvad kindlad alused, eelkõige seoses kontrolliga bussiveolepingute kasumlikkuse ja üldkulude muutumise üle.” |
| --- | --- |

(220)

Danske Busvognmænd tuletab meelde, et seejärel arutas kõnealust küsimust Taani riigikontroll (vt lisa A, 22), ning osutab järeldustele (V peatüki lk 37 ja 39 ning eelkõige lk 41 ja 43), milles Taani riigikontroll selgitas eeskätt järgmist:

„Riigikontrolli uurimisest ilmnes, et äriühingule Combus antud kapitalisüstide toimiku ettevalmistamisel pidi transpordiministeerium olema kursis sellega, et kõnealune äriühing on halvasti juhitud ning et majandusotsuste vastuvõtmiseks puuduvad kindlad alused, eelkõige seoses kontrolliga bussiveolepingute kasumlikkuse ja üldkulude muutumise üle.”

| (221) | Danske Busvognmænd leiab, et investeeringute tasuvuse suhtes valitses selline ebakindlus, et turumajandusliku investeerimise põhimõtet ei ole võimalik kohaldada. Tema arvates tehti 300 miljoni Taani krooni suurune kapitalisüst 1999. aasta mais äriühingu peatse pankroti vältimiseks (vt repliigi punkt 38 ja selles sisalduvad tsitaadid). |
| --- | --- |

(221)

Danske Busvognmænd leiab, et investeeringute tasuvuse suhtes valitses selline ebakindlus, et turumajandusliku investeerimise põhimõtet ei ole võimalik kohaldada. Tema arvates tehti 300 miljoni Taani krooni suurune kapitalisüst 1999. aasta mais äriühingu peatse pankroti vältimiseks (vt repliigi punkt 38 ja selles sisalduvad tsitaadid).

| (222) | Danske Busvognmænd leiab, et järgnevalt ei arenenud asjad nii, nagu transpordiminister seda ametlikult väidab. Alates 2001. aasta kevadest tuli süstida uut kapitali ja kustutada võlgu kokku 240 miljoni Taani krooni ulatuses. Samuti pidid eraõiguslikud võlausaldajad leidma lahenduse seoses oma nõuetega 100 miljoni Taani krooni suuruses summas. |
| --- | --- |

(222)

Danske Busvognmænd leiab, et järgnevalt ei arenenud asjad nii, nagu transpordiminister seda ametlikult väidab. Alates 2001. aasta kevadest tuli süstida uut kapitali ja kustutada võlgu kokku 240 miljoni Taani krooni ulatuses. Samuti pidid eraõiguslikud võlausaldajad leidma lahenduse seoses oma nõuetega 100 miljoni Taani krooni suuruses summas.

| (223) | Danske Busvognmænd järeldab, et ükski turumajanduslik investor ei oleks toiminud riigiga sarnasel viisil, kuna kapitalilt ei saanud oodata mingit tulu. Tavapärastes turutingimustes tegutsev erainvestor oleks Danske Busvognmændi arvates üritanud kahjumlikud lepingud lõpetada ning lasknud need sõlmida teistel äriühingutel, et tagada sel viisil Combuse kasumlikkus. |
| --- | --- |

(223)

Danske Busvognmænd järeldab, et ükski turumajanduslik investor ei oleks toiminud riigiga sarnasel viisil, kuna kapitalilt ei saanud oodata mingit tulu. Tavapärastes turutingimustes tegutsev erainvestor oleks Danske Busvognmændi arvates üritanud kahjumlikud lepingud lõpetada ning lasknud need sõlmida teistel äriühingutel, et tagada sel viisil Combuse kasumlikkus.

| (224) | Selle väite kinnituseks tuletab Danske Busvognmænd meelde, et kohtuasja T-157/01 punktis 94 leiab esimese astme kohus, „et Taani bussiveoturg on võimeline kiiresti kohanduma transpordiasutuste nõudmistega ning et ühe pakkuja likvideerimise korral võib kuni uue pakkumismenetluse väljakuulutamiseni hõlpsalt kasutada teiste äriühingute teenuseid. Seetõttu oleksid teised ettevõtjad võinud Combuse likvideerimise korral tema veolepingud üle võtta”. |
| --- | --- |

(224)

Selle väite kinnituseks tuletab Danske Busvognmænd meelde, et kohtuasja T-157/01 punktis 94 leiab esimese astme kohus, „et Taani bussiveoturg on võimeline kiiresti kohanduma transpordiasutuste nõudmistega ning et ühe pakkuja likvideerimise korral võib kuni uue pakkumismenetluse väljakuulutamiseni hõlpsalt kasutada teiste äriühingute teenuseid. Seetõttu oleksid teised ettevõtjad võinud Combuse likvideerimise korral tema veolepingud üle võtta”.

| (225) | Danske Busvognmændi jaoks on seega selge, et erainvestor oleks analüüsinud põhjalikumalt võimalust kehtivad lepingud loovutada või äriühing pankrotti lasta. Sellist hindamist ei toimunud. On selge, et paljud teised bussiveoturul tegutsevad ettevõtjad oleksid olnud huvitatud bussiliinide ülevõtmisest. Eelkõige pealinna piirkonnas oli Combusil raskusi, kuna tema pakkumine oli eriti madal ning ta oli sunnitud ehitama rajatisi, mida tal ei olnud (garaažid jms). Arvatavasti oleks Arriva olnud huvitatud nende lepingute ülevõtmisest, mille saamist Combus takistanud oli, kuna Arrival olid vajalikud rajatised (garaažid, infrastruktuur jms) olemas ning seetõttu oleks ta saanud pakkuda veoteenust parema hinnaga. |
| --- | --- |

(225)

Danske Busvognmændi jaoks on seega selge, et erainvestor oleks analüüsinud põhjalikumalt võimalust kehtivad lepingud loovutada või äriühing pankrotti lasta. Sellist hindamist ei toimunud. On selge, et paljud teised bussiveoturul tegutsevad ettevõtjad oleksid olnud huvitatud bussiliinide ülevõtmisest. Eelkõige pealinna piirkonnas oli Combusil raskusi, kuna tema pakkumine oli eriti madal ning ta oli sunnitud ehitama rajatisi, mida tal ei olnud (garaažid jms). Arvatavasti oleks Arriva olnud huvitatud nende lepingute ülevõtmisest, mille saamist Combus takistanud oli, kuna Arrival olid vajalikud rajatised (garaažid, infrastruktuur jms) olemas ning seetõttu oleks ta saanud pakkuda veoteenust parema hinnaga.

| (226) | Danske Busvognmænd leiab, et Euroopa Kohtu teatavad avaldused osutavad sellele, et turumajandusliku investeerimise põhimõttega võib olla kooskõlas äriühingule abi andmine selle müümise ajal, kuna asjaomase äriühingu pankrotti laskmine osutunuks kulukamaks. Selleks et kõnealuse meetme saaks turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt põhjendatuks lugeda, peavad olemas olema tõendid usaldusväärsete majandusandmete kujul, millest nähtuks, et asjaomane meede annab riigiasutuste jaoks likvideerimise või pankrotiga võrreldes parema tulemuse. Danske Busvognmændi hinnangul ei ole Taani ametiasutused esitanud ühtegi dokumenti, mis tõendaks, et Combusi tegevuses hoidmise ja müümise asemel oleks riigi jaoks olnud kulukam Combus likvideerida või see pankrotti lasta. Danske Busvognmænd leiab vastupidi, et Combusi likvideerimine või selle pankrotti laskmine oleks olnud riigi jaoks kasulikum. Lepingute üleandmine teistele veoettevõtjatele oleks võimaldanud vältida järgnenud suuri tegevuskahjumeid ja suuri nõudeid ning teisele poolele oleks saanud materjali ja rajatised müüa realistlike hindade juures. |
| --- | --- |

(226)

Danske Busvognmænd leiab, et Euroopa Kohtu teatavad avaldused osutavad sellele, et turumajandusliku investeerimise põhimõttega võib olla kooskõlas äriühingule abi andmine selle müümise ajal, kuna asjaomase äriühingu pankrotti laskmine osutunuks kulukamaks. Selleks et kõnealuse meetme saaks turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt põhjendatuks lugeda, peavad olemas olema tõendid usaldusväärsete majandusandmete kujul, millest nähtuks, et asjaomane meede annab riigiasutuste jaoks likvideerimise või pankrotiga võrreldes parema tulemuse. Danske Busvognmændi hinnangul ei ole Taani ametiasutused esitanud ühtegi dokumenti, mis tõendaks, et Combusi tegevuses hoidmise ja müümise asemel oleks riigi jaoks olnud kulukam Combus likvideerida või see pankrotti lasta. Danske Busvognmænd leiab vastupidi, et Combusi likvideerimine või selle pankrotti laskmine oleks olnud riigi jaoks kasulikum. Lepingute üleandmine teistele veoettevõtjatele oleks võimaldanud vältida järgnenud suuri tegevuskahjumeid ja suuri nõudeid ning teisele poolele oleks saanud materjali ja rajatised müüa realistlike hindade juures.

4.2.2.   1999. AASTA ÜMBERKORRALDAMISSUUNISTE JÄRGIMINE

| (227) | Danske Busvognmænd leiab, et 1999. aasta ümberkorraldamissuunistes kehtestatud tingimused ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(227)

Danske Busvognmænd leiab, et 1999. aasta ümberkorraldamissuunistes kehtestatud tingimused ei ole täidetud.

| (228) | Danske Busvognmænd leiab, et abimeetmed moodustavad kaks eraldi meedet. Tema sõnul ei ole ei Taani valitsus ega Arriva tõendanud, et abimeetmed moodustavad ühe abimeetme kaks osa. Pigem viitab käesolev juhtum selgelt asjaolule, et Combus oli halvasti juhitud äriühing, millest Taani valitsus täiesti teadlik oli, ning et 1999. aastal anti Combusile abi ilma korraliku hindamise ja järelkontrollita, millest oli tingitud ka vajadus rahalise lisatoetuse järele 2001. aastal. |
| --- | --- |

(228)

Danske Busvognmænd leiab, et abimeetmed moodustavad kaks eraldi meedet. Tema sõnul ei ole ei Taani valitsus ega Arriva tõendanud, et abimeetmed moodustavad ühe abimeetme kaks osa. Pigem viitab käesolev juhtum selgelt asjaolule, et Combus oli halvasti juhitud äriühing, millest Taani valitsus täiesti teadlik oli, ning et 1999. aastal anti Combusile abi ilma korraliku hindamise ja järelkontrollita, millest oli tingitud ka vajadus rahalise lisatoetuse järele 2001. aastal.

| (229) | Danske Busvognmænd leiab, et Taani valitsus ei esitanud enne esimest kapitalisüsti 1999. aastal mingit ümberkorraldamiskava. Tema arvamuse kohaselt ei ole võimalik esitada ümberkorraldamiskava tagantjärele (38). Danske Busvognmænd vaidleb siinkohal vastu komisjoni seisukohale, mida on lühidalt kirjeldatud menetluse algatamise otsuse põhjendustes 36, 48 ja 49. |
| --- | --- |

(229)

Danske Busvognmænd leiab, et Taani valitsus ei esitanud enne esimest kapitalisüsti 1999. aastal mingit ümberkorraldamiskava. Tema arvamuse kohaselt ei ole võimalik esitada ümberkorraldamiskava tagantjärele (38). Danske Busvognmænd vaidleb siinkohal vastu komisjoni seisukohale, mida on lühidalt kirjeldatud menetluse algatamise otsuse põhjendustes 36, 48 ja 49.

| (230) | Danske Busvognmænd vaidlustab väite, mille kohaselt Combus oleks kunagi kasumlikuks ja seega avalik-õigusliku äriühinguna majanduslikult elujõuliseks muutunud. Ta leiab, et majanduslik elujõulisus suudeti saavutada üksnes äriühingu müümisega Arrivale. Siinkohal viitab Danske Busvognmænd komisjoni menetluse algatamise otsusele ja esimese astme kohtu seisukohale Combusi kohtuotsuse punktides 115–116. |
| --- | --- |

(230)

Danske Busvognmænd vaidlustab väite, mille kohaselt Combus oleks kunagi kasumlikuks ja seega avalik-õigusliku äriühinguna majanduslikult elujõuliseks muutunud. Ta leiab, et majanduslik elujõulisus suudeti saavutada üksnes äriühingu müümisega Arrivale. Siinkohal viitab Danske Busvognmænd komisjoni menetluse algatamise otsusele ja esimese astme kohtu seisukohale Combusi kohtuotsuse punktides 115–116.

| (231) | Danske Busvognmænd on seisukohal, et Combusile antud abimeetmed moonutasid turul de facto konkurentsi, kuna need andsid Arrivale võimaluse omandada Combusi ostmise kaudu kuni ligikaudu 70 protsendiline turuosa. Selle tulemusel saavutas Arriva Taani turul juhtpositsiooni. Samal ajal olid mitu bussiettevõtjat pankroti äärel. Danske Busvognmændi vaatenurgast ei teinud Taani valitsus konkurentsimoonutuste vältimiseks mitte midagi; Combus ei loobunud ühestki oma lepingust, kui talle 1999. aastal abi anti, ja tänu 2001. aasta meetmetele sai Arriva isegi kasumit. Selle tulemusel sai Arriva kasumit Combusi teatava osa Connexile müümisest, tekitades konkurentidele ebasoodsa olukorra. |
| --- | --- |

(231)

Danske Busvognmænd on seisukohal, et Combusile antud abimeetmed moonutasid turul de facto konkurentsi, kuna need andsid Arrivale võimaluse omandada Combusi ostmise kaudu kuni ligikaudu 70 protsendiline turuosa. Selle tulemusel saavutas Arriva Taani turul juhtpositsiooni. Samal ajal olid mitu bussiettevõtjat pankroti äärel. Danske Busvognmændi vaatenurgast ei teinud Taani valitsus konkurentsimoonutuste vältimiseks mitte midagi; Combus ei loobunud ühestki oma lepingust, kui talle 1999. aastal abi anti, ja tänu 2001. aasta meetmetele sai Arriva isegi kasumit. Selle tulemusel sai Arriva kasumit Combusi teatava osa Connexile müümisest, tekitades konkurentidele ebasoodsa olukorra.

| (232) | Pidades silmas suuniseid ja tingimust leevendada võimalikult ulatuslikult igasuguseid põhjendamatuid konkurentsimoonutusi, oleks Combus pidanud vähemalt oma lepingutest loobuma. Selles küsimuses jagab Danske Busvognmænd komisjoni seisukohta, mida on kirjeldatud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 112. |
| --- | --- |

(232)

Pidades silmas suuniseid ja tingimust leevendada võimalikult ulatuslikult igasuguseid põhjendamatuid konkurentsimoonutusi, oleks Combus pidanud vähemalt oma lepingutest loobuma. Selles küsimuses jagab Danske Busvognmænd komisjoni seisukohta, mida on kirjeldatud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 112.

| (233) | Danske Busvognmænd leiab, et Combusi müümisel ei arvestanud Taani valitsus seda küsimust üldse ning et ei ole sugugi kindel, kas müük toimus turuhinna eest, mis oleks parim viis välja selgitada, kas abi piirdus miinimumiga. |
| --- | --- |

(233)

Danske Busvognmænd leiab, et Combusi müümisel ei arvestanud Taani valitsus seda küsimust üldse ning et ei ole sugugi kindel, kas müük toimus turuhinna eest, mis oleks parim viis välja selgitada, kas abi piirdus miinimumiga.

| (234) | Danske Busvognmænd leiab, et Taani valitsus on sõnaselgelt tunnistanud, et puudus kontroll selle üle, et osutatud abi piirduks vajaliku miinimumiga. Selleks tsiteerib ta Combuse kohtuotsuse lisa K 6. lehekülge, kus Taani valitsus teatab: „Kokkulepitud kapitalisüst, mida Arriva aktsiate ülevõtmiseks taotlenud on, põhineb ärimudelil, mis ei ole müüjale loomulikult teada.” Samuti teatab ta lisa I 6. leheküljel:„ ... Valitsus leiab, et Arriva taotletud kapitalisüst kajastab äriühingu praegust turuväärtust, jne.” |
| --- | --- |

(234)

Danske Busvognmænd leiab, et Taani valitsus on sõnaselgelt tunnistanud, et puudus kontroll selle üle, et osutatud abi piirduks vajaliku miinimumiga. Selleks tsiteerib ta Combuse kohtuotsuse lisa K 6. lehekülge, kus Taani valitsus teatab: „Kokkulepitud kapitalisüst, mida Arriva aktsiate ülevõtmiseks taotlenud on, põhineb ärimudelil, mis ei ole müüjale loomulikult teada.” Samuti teatab ta lisa I 6. leheküljel:„ ... Valitsus leiab, et Arriva taotletud kapitalisüst kajastab äriühingu praegust turuväärtust, jne.”

| (235) | Danske Busvognmændi arvates on kaalukaid põhjusi, et sügavalt kahelda selles, kas Combusile seoses selle müümisega Arrivale antud riigiabi piirdub miinimumiga. Ta leiab vastupidiselt, et Arriva tegi hea tehingu ning osutab sellega seoses oma 24. veebruari 2003. aasta hagiavalduse 8. peatükile. Danske Busvognmænd märgib, et Taani valitsusele oli soovitatud kasutada müümisel sõltumatute ekspertide abi, nagu komisjon vara võõrandamise korral sageli ette näeb, ilma et teatavas valdkonnas oleks toimunud läbipaistvatel tingimustel müüki või kõikidele konkurentidele avatud menetlusi. |
| --- | --- |

(235)

Danske Busvognmændi arvates on kaalukaid põhjusi, et sügavalt kahelda selles, kas Combusile seoses selle müümisega Arrivale antud riigiabi piirdub miinimumiga. Ta leiab vastupidiselt, et Arriva tegi hea tehingu ning osutab sellega seoses oma 24. veebruari 2003. aasta hagiavalduse 8. peatükile. Danske Busvognmænd märgib, et Taani valitsusele oli soovitatud kasutada müümisel sõltumatute ekspertide abi, nagu komisjon vara võõrandamise korral sageli ette näeb, ilma et teatavas valdkonnas oleks toimunud läbipaistvatel tingimustel müüki või kõikidele konkurentidele avatud menetlusi.

4.3.   ARRIVA ESITATUD MÄRKUSED

| (236) | Komisjonile esitas märkusi ka Arriva Denmark A/S. Märkustes käsitleti ainult üht faktilist küsimust, nimelt Arriva ja Connexi kokkulepitud müügihinda, ning seega on neid lühidalt kirjeldatud käesoleva otsuse II osas. |
| --- | --- |

(236)

Komisjonile esitas märkusi ka Arriva Denmark A/S. Märkustes käsitleti ainult üht faktilist küsimust, nimelt Arriva ja Connexi kokkulepitud müügihinda, ning seega on neid lühidalt kirjeldatud käesoleva otsuse II osas.

5.   TAANI VALITSUSE VASTUS DANSKE BUSVOGNMÆNDI JA ARRIVA ESITATUD MÄRKUSTELE

5.1.   TURUMAJANDUSLIKU INVESTEERIMISE PÕHIMÕTE

| (237) | Esiteks leiab Taani valitsus, et Taani riigikontrolli aruannet kontekstiväliselt tsiteerides loob Danske Busvognmænd moonutatud pildi. Taani valitsuse sõnul pärineb tsiteeritud lõik aruande 47. leheküljelt, pealkirja alt „Taani riigikontrolli märkused”, ning on seotud faktilise teabega, mis oli aluseks transpordiministeeriumi poolt parlamendi rahanduskomisjonile esitatud eelnõule, mis omakorda moodustas Combusi tehtud 300 miljoni Taani krooni suuruse kapitalisüsti õigusliku aluse. |
| --- | --- |

(237)

Esiteks leiab Taani valitsus, et Taani riigikontrolli aruannet kontekstiväliselt tsiteerides loob Danske Busvognmænd moonutatud pildi. Taani valitsuse sõnul pärineb tsiteeritud lõik aruande 47. leheküljelt, pealkirja alt „Taani riigikontrolli märkused”, ning on seotud faktilise teabega, mis oli aluseks transpordiministeeriumi poolt parlamendi rahanduskomisjonile esitatud eelnõule, mis omakorda moodustas Combusi tehtud 300 miljoni Taani krooni suuruse kapitalisüsti õigusliku aluse.

| (238) | 47. leheküljel nendib riigikontroll eelnõu aluse kohta järgmist:
  „Eelnõus sisalduva teabe põhjal tuleb mõista, et arvestades 65 miljoni Taani krooni suurust eraldist äriühingu 1998. aasta raamatupidamisaruandes, on mulje Combusi finantsolukorrast 1998. aasta lõpus mõistlikult täpne ja seega ka põhjendatud lähtepunkt äriühingu kapitalivajaduse väljaselgitamisele. Transpordiministeerium aga ei maininud, et finantsteave, mille põhjal määrati kindlaks 65 miljoni Taani krooni suurune eraldis, oli saadud üksnes äriühingu nõukogu esitatud eelarvete, prognooside ja kavandatud kokkuhoiu põhjal.
  Taani riigikontroll on seisukohal, et transpordiministeerium vastutas saadud materjali hindamise eest, et esitada ministrile ja rahanduskomisjonile kogu eelnõuga seotud vajalik teave. Olemasolevatel alustel ei oleks transpordiministeerium tohtinud eelnõu esitada. Teise võimalusena oleks ministeerium, võttes arvesse Combusi kiire kapitalisüsti tegemise vajadust, pidanud toonitama, et eelnõu põhineb üksnes üldeelarvetel ja äriühingu tehtud prognoosidel.” |
| --- | --- |

(238)

47. leheküljel nendib riigikontroll eelnõu aluse kohta järgmist:

„Eelnõus sisalduva teabe põhjal tuleb mõista, et arvestades 65 miljoni Taani krooni suurust eraldist äriühingu 1998. aasta raamatupidamisaruandes, on mulje Combusi finantsolukorrast 1998. aasta lõpus mõistlikult täpne ja seega ka põhjendatud lähtepunkt äriühingu kapitalivajaduse väljaselgitamisele. Transpordiministeerium aga ei maininud, et finantsteave, mille põhjal määrati kindlaks 65 miljoni Taani krooni suurune eraldis, oli saadud üksnes äriühingu nõukogu esitatud eelarvete, prognooside ja kavandatud kokkuhoiu põhjal.

Taani riigikontroll on seisukohal, et transpordiministeerium vastutas saadud materjali hindamise eest, et esitada ministrile ja rahanduskomisjonile kogu eelnõuga seotud vajalik teave. Olemasolevatel alustel ei oleks transpordiministeerium tohtinud eelnõu esitada. Teise võimalusena oleks ministeerium, võttes arvesse Combusi kiire kapitalisüsti tegemise vajadust, pidanud toonitama, et eelnõu põhineb üksnes üldeelarvetel ja äriühingu tehtud prognoosidel.”

| (239) | Taani valitsuse sõnul ei kritiseerinud seega riigikontroll asjaolu, et ministeerium soovitas 300 miljoni Taani krooni suurust kapitalisüsti, vaid pigem asjaolu, et ministeerium ei toonitanud rahanduskomisjonile, et eelnõu põhines Combusi nõukogu koostatud eelarvetel ja prognoosidel. Kuna kapitalisüsti oli kiiresti vaja, ei olnud transpordiministeeriumil muud võimalust, kui soovitada summat, mida peeti vajalikuks pankroti vältimiseks ja seega ka Combusi edasiseks müümiseks. |
| --- | --- |

(239)

Taani valitsuse sõnul ei kritiseerinud seega riigikontroll asjaolu, et ministeerium soovitas 300 miljoni Taani krooni suurust kapitalisüsti, vaid pigem asjaolu, et ministeerium ei toonitanud rahanduskomisjonile, et eelnõu põhines Combusi nõukogu koostatud eelarvetel ja prognoosidel. Kuna kapitalisüsti oli kiiresti vaja, ei olnud transpordiministeeriumil muud võimalust, kui soovitada summat, mida peeti vajalikuks pankroti vältimiseks ja seega ka Combusi edasiseks müümiseks.

| (240) | Teiseks rõhutab Taani valitsus, et Danske Busvognmændi märkused on eranditult suunatud küsimusele, mil määral oleks erainvestor teinud 1999. aastal samasuguse kapitalisüsti eelduse põhjal, et Combusi tulevane kasum iseenesest oleks sobilik tootlus investeeringult. |
| --- | --- |

(240)

Teiseks rõhutab Taani valitsus, et Danske Busvognmændi märkused on eranditult suunatud küsimusele, mil määral oleks erainvestor teinud 1999. aastal samasuguse kapitalisüsti eelduse põhjal, et Combusi tulevane kasum iseenesest oleks sobilik tootlus investeeringult.

| (241) | Taani valitsuse seisukoht turumajandusliku investeerimise põhimõtte küsimuses ei lähtu aga üksnes otsesest tulust, mida riigi investeeringult põhjendatult oodata saab. Vastupidi, arvesse tuleb võtta ka pankrotiga kaasnevat kaudset kahju ja negatiivset mõju muu hulgas tulevastele erastamistele. |
| --- | --- |

(241)

Taani valitsuse seisukoht turumajandusliku investeerimise põhimõtte küsimuses ei lähtu aga üksnes otsesest tulust, mida riigi investeeringult põhjendatult oodata saab. Vastupidi, arvesse tuleb võtta ka pankrotiga kaasnevat kaudset kahju ja negatiivset mõju muu hulgas tulevastele erastamistele.

| (242) | Kolmandaks lükkab Taani valitsus ümber väite, et oli ostjaid, kes tundsid huvi kahjumlike lepingute omandamise vastu. Isegi kui selliseid ostjaid oleks olnud, oleks lepingute üleminek tähendanud lepingutelt saadava kahjumi kohest kinnitamist ning seega Combusi jaoks viivitamatuid ja arvestamatuid rahalisi tagajärgi. |
| --- | --- |

(242)

Kolmandaks lükkab Taani valitsus ümber väite, et oli ostjaid, kes tundsid huvi kahjumlike lepingute omandamise vastu. Isegi kui selliseid ostjaid oleks olnud, oleks lepingute üleminek tähendanud lepingutelt saadava kahjumi kohest kinnitamist ning seega Combusi jaoks viivitamatuid ja arvestamatuid rahalisi tagajärgi.

| (243) | Samuti ei nõustu Taani valitsus sellega, et mõni bussiettevõtja oleks kahjumlikud lepingud üle võtnud lepingute negatiivsest väärtusest suurema hinna eest. Seepärast oleks lepinguid saanud müüa üksnes negatiivse ostuhinnaga. Igal juhul ei oleks üksikute lepingute ja/või üksikute põhivarade või äritegevuses kasutatavate varade müük olnud kasumlikum lahendus kui äriühingu müük tervikuna. Seda seisukohta kinnitab Taani riigikontroll (39). |
| --- | --- |

(243)

Samuti ei nõustu Taani valitsus sellega, et mõni bussiettevõtja oleks kahjumlikud lepingud üle võtnud lepingute negatiivsest väärtusest suurema hinna eest. Seepärast oleks lepinguid saanud müüa üksnes negatiivse ostuhinnaga. Igal juhul ei oleks üksikute lepingute ja/või üksikute põhivarade või äritegevuses kasutatavate varade müük olnud kasumlikum lahendus kui äriühingu müük tervikuna. Seda seisukohta kinnitab Taani riigikontroll (39).

| (244) | Viidates Combusi kohtuotsuse punktile 94, väidab Danske Busvognmænd, et teised ettevõtjad oleksid võinud Combusi pankroti korral veolepingud lühikese aja jooksul üle võtta. Taani valitsus leiab, et see võib tõsi olla, kuid et see ei mõjuta õiguslikku hinnangut selle kohta, kas riik käitus kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. See teave võib olla aga kasulik küsimuse puhul, mil määral mõjutaks Combusi pankrotti minek avalike veoteenuste haldamist ja veoteenuste võimalikke häireid. |
| --- | --- |

(244)

Viidates Combusi kohtuotsuse punktile 94, väidab Danske Busvognmænd, et teised ettevõtjad oleksid võinud Combusi pankroti korral veolepingud lühikese aja jooksul üle võtta. Taani valitsus leiab, et see võib tõsi olla, kuid et see ei mõjuta õiguslikku hinnangut selle kohta, kas riik käitus kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. See teave võib olla aga kasulik küsimuse puhul, mil määral mõjutaks Combusi pankrotti minek avalike veoteenuste haldamist ja veoteenuste võimalikke häireid.

5.2.   ÜMBERKORRALDAMISABI

| (245) | Seoses Danske Busvognmændi esitatud väidetega märgib Taani valitsus, et ükski reservatsioon edasise abi maksmise kohta ei mõjuta seda, kas mitut abisummat saab käsitada ühe abimeetmena, mis on välja makstud rohkem kui ühe osamaksena. Vastupidi, siinkohal on otsustavaks teguriks üldine hinnang sellele, kas üksikud abisummad on ajaliselt ja eesmärgi poolest seotud sellisel viisil, et neid saab käsitada ühe abimeetmena. |
| --- | --- |

(245)

Seoses Danske Busvognmændi esitatud väidetega märgib Taani valitsus, et ükski reservatsioon edasise abi maksmise kohta ei mõjuta seda, kas mitut abisummat saab käsitada ühe abimeetmena, mis on välja makstud rohkem kui ühe osamaksena. Vastupidi, siinkohal on otsustavaks teguriks üldine hinnang sellele, kas üksikud abisummad on ajaliselt ja eesmärgi poolest seotud sellisel viisil, et neid saab käsitada ühe abimeetmena.

| (246) | Taani valitsus nõustub, et komisjonile ei olnud esitatud mingit ümberkorraldamiskava 300 miljoni Taani krooni suuruse kapitalisüsti tegemise ajaks ega selleks ajaks, kui Arrivaga 2000. aasta novembris müügi põhimõtete suhtes kokkuleppele jõuti. |
| --- | --- |

(246)

Taani valitsus nõustub, et komisjonile ei olnud esitatud mingit ümberkorraldamiskava 300 miljoni Taani krooni suuruse kapitalisüsti tegemise ajaks ega selleks ajaks, kui Arrivaga 2000. aasta novembris müügi põhimõtete suhtes kokkuleppele jõuti.

| (247) | Taani valitsus ei jaga siiski Danske Busvognmændi tõlgendust Euroopa Kohtu otsusest kohtuasjas C-17/99, Prantsusmaa vs. komisjon, mille kohaselt ei saa komisjonile ümberkorraldamiskava esitada pärast seda, kui liikmesriik on abi juba andnud. |
| --- | --- |

(247)

Taani valitsus ei jaga siiski Danske Busvognmændi tõlgendust Euroopa Kohtu otsusest kohtuasjas C-17/99, Prantsusmaa vs. komisjon, mille kohaselt ei saa komisjonile ümberkorraldamiskava esitada pärast seda, kui liikmesriik on abi juba andnud.

| (248) | Esiteks rõhutab Taani valitsus, et 1999. aasta ümberkorraldamissuunised ei sisalda mingeid eeskirju ega juhtnööre selle kohta, millal ümberkorraldamiskava komisjonile esitada tuleb. Ainus selge tingimus on see, et komisjon ei saa ümberkorraldamisabi heaks kiita, kui ta ei ole eelnevalt ümberkorraldamiskava kätte saanud. |
| --- | --- |

(248)

Esiteks rõhutab Taani valitsus, et 1999. aasta ümberkorraldamissuunised ei sisalda mingeid eeskirju ega juhtnööre selle kohta, millal ümberkorraldamiskava komisjonile esitada tuleb. Ainus selge tingimus on see, et komisjon ei saa ümberkorraldamisabi heaks kiita, kui ta ei ole eelnevalt ümberkorraldamiskava kätte saanud.

| (249) | Taani valitsus leiab, et isegi juhtudel, kui abimeetmeid on rakendatud ilma komisjoni neist kõigepealt teavitamata, peab komisjon kontrollima, kas abi vastab heakskiitmise tingimustele. See on sätestatud muu hulgas määruse (EÜ) nr 659/1999 (edaspidi „menetlusmäärus”) artikli 13 lõikes 2. Taani valitsuse arvamuse kohaselt on seepärast täiesti rahuldav, kui komisjon saab kätte ümberkorraldamiskava, mis kiidetakse heaks enne, kui komisjon teeb otsuse riigiabi ühisturuga kokkusobivuse kohta. |
| --- | --- |

(249)

Taani valitsus leiab, et isegi juhtudel, kui abimeetmeid on rakendatud ilma komisjoni neist kõigepealt teavitamata, peab komisjon kontrollima, kas abi vastab heakskiitmise tingimustele. See on sätestatud muu hulgas määruse (EÜ) nr 659/1999 (edaspidi „menetlusmäärus”) artikli 13 lõikes 2. Taani valitsuse arvamuse kohaselt on seepärast täiesti rahuldav, kui komisjon saab kätte ümberkorraldamiskava, mis kiidetakse heaks enne, kui komisjon teeb otsuse riigiabi ühisturuga kokkusobivuse kohta.

| (250) | Kohtuasja C-17/99, Prantsusmaa vs. komisjon, (40) punkti 43 asjus rõhutab Taani valitsus, et vastavalt punktile 41 märkis komisjon kohtuasja objektiks oleva otsuse kohta, et „Prantsuse valitsus ei esitanud komisjonile usaldusväärset ümberkorraldamiskava” ja et „[e]ga ole Prantsuse ametiasutused sellist kava komisjonile esitanud alates menetluse algatamisest”. |
| --- | --- |

(250)

Kohtuasja C-17/99, Prantsusmaa vs. komisjon, (40) punkti 43 asjus rõhutab Taani valitsus, et vastavalt punktile 41 märkis komisjon kohtuasja objektiks oleva otsuse kohta, et „Prantsuse valitsus ei esitanud komisjonile usaldusväärset ümberkorraldamiskava” ja et „[e]ga ole Prantsuse ametiasutused sellist kava komisjonile esitanud alates menetluse algatamisest”.

| (251) | Taani valitsuse jaoks ilmneb komisjoni kasutatud sõnastusest selgelt, et 1999. aasta ümberkorraldamissuuniste ümberkorraldamiskava käsitlevate tingimuste täitmiseks oleks olnud piisav, kui ümberkorraldamiskava oleks esitatud pärast ametliku menetluse algatamist. Otsustavaks teguriks ei ole seepärast mitte ümberkorraldamiskava esitamise aeg, vaid asjaolu, et see esitatakse enne, kui komisjon oma lõpliku otsuse teeb. |
| --- | --- |

(251)

Taani valitsuse jaoks ilmneb komisjoni kasutatud sõnastusest selgelt, et 1999. aasta ümberkorraldamissuuniste ümberkorraldamiskava käsitlevate tingimuste täitmiseks oleks olnud piisav, kui ümberkorraldamiskava oleks esitatud pärast ametliku menetluse algatamist. Otsustavaks teguriks ei ole seepärast mitte ümberkorraldamiskava esitamise aeg, vaid asjaolu, et see esitatakse enne, kui komisjon oma lõpliku otsuse teeb.

| (252) | Seepärast leiab Taani valitsus, et 8. ja 23. jaanuari 2001. aasta ümberkorraldamiskavad esitati õigel ajal ning et need vastasid 1999. aasta ümberkorraldamissuuniste tingimustele. |
| --- | --- |

(252)

Seepärast leiab Taani valitsus, et 8. ja 23. jaanuari 2001. aasta ümberkorraldamiskavad esitati õigel ajal ning et need vastasid 1999. aasta ümberkorraldamissuuniste tingimustele.

| (253) | 2007. aasta veebruaris ja aprillis esitatud dokumentides rõhutab Taani valitsus, et rahaline ja tegevuslik ümberkorraldamiskava olid kättesaadavad siis, kui Taani parlamendi rahanduskomisjon 1999. aasta kapitalisüsti heaks kiitis. |
| --- | --- |

(253)

2007. aasta veebruaris ja aprillis esitatud dokumentides rõhutab Taani valitsus, et rahaline ja tegevuslik ümberkorraldamiskava olid kättesaadavad siis, kui Taani parlamendi rahanduskomisjon 1999. aasta kapitalisüsti heaks kiitis.

| (254) | Taani valitsus leiab, et Arriva ja Connexi vaheline müügitehing ei toonud kaasa kasumit, mis oleks Combusi Arrivale müümise ajal ületanud Taani valitsuse ning Arriva prognoose ja arvutusi. |
| --- | --- |

(254)

Taani valitsus leiab, et Arriva ja Connexi vaheline müügitehing ei toonud kaasa kasumit, mis oleks Combusi Arrivale müümise ajal ületanud Taani valitsuse ning Arriva prognoose ja arvutusi.

| (255) | Vastuseks Danske Busvognmændi väitele, mille kohaselt ei toimunud müük avaliku pakkumise teel, väidab Taani valitsus, et müügiprotsess oli äärmiselt pikaajaline, konkurentsile avatud, mittediskrimineeriv ja läbipaistev ning et lõpphind ei erinenud oluliselt algsest pakkumisest. |
| --- | --- |

(255)

Vastuseks Danske Busvognmændi väitele, mille kohaselt ei toimunud müük avaliku pakkumise teel, väidab Taani valitsus, et müügiprotsess oli äärmiselt pikaajaline, konkurentsile avatud, mittediskrimineeriv ja läbipaistev ning et lõpphind ei erinenud oluliselt algsest pakkumisest.

| (256) | Vastuseks väitele, mille kohaselt turuhinda ei kontrollitud sõltumatult, rõhutab Taani valitsus, et parlamendi rahanduskomisjon pidi müügi riigi finantsnõustaja Alfred Bergi finantsanalüüsi põhjal heaks kiitma. Taani valitsus leiab, et see on piisav kontroll. Taani valitsuse arvamuse kohaselt ei sisalda Danske Busvognmændi tsiteeritud lõigud esimese astme kohtu kohtuasja lisast mingeid väiteid selle kohta, et abi piirdumist miinimumiga ei kontrollitud. |
| --- | --- |

(256)

Vastuseks väitele, mille kohaselt turuhinda ei kontrollitud sõltumatult, rõhutab Taani valitsus, et parlamendi rahanduskomisjon pidi müügi riigi finantsnõustaja Alfred Bergi finantsanalüüsi põhjal heaks kiitma. Taani valitsus leiab, et see on piisav kontroll. Taani valitsuse arvamuse kohaselt ei sisalda Danske Busvognmændi tsiteeritud lõigud esimese astme kohtu kohtuasja lisast mingeid väiteid selle kohta, et abi piirdumist miinimumiga ei kontrollitud.

| (257) | Peale selle selgitab Taani valitsus, et pärast müüki toimus kolm müügihinna sõltumatut uurimist, nimelt „Äriühingu Combus A/S kontrolliaruanne”, „Õigusnõustaja kontroll riigi juhtimistegevuse kohta äriühingu Combus A/S omanikuna” ja „Riigikontrolli aruanne”. |
| --- | --- |

(257)

Peale selle selgitab Taani valitsus, et pärast müüki toimus kolm müügihinna sõltumatut uurimist, nimelt „Äriühingu Combus A/S kontrolliaruanne”, „Õigusnõustaja kontroll riigi juhtimistegevuse kohta äriühingu Combus A/S omanikuna” ja „Riigikontrolli aruanne”.

| (258) | Seda silmas pidades ei nõustu Taani valitsus väitega, et abi piirdumist miinimumiga ei kontrollitud. Danske Busvognmændi viited kohtuasja lisadele K ja I ei mõjuta mingil määral küsimust, kas abi piirdus miinimumiga. Kõnealused tsitaadid näitavad aga selgelt, et äriühingu müük Arrivale valmistati ette ärimudeli põhjal ning et müügihind kajastas turuhinda. |
| --- | --- |

(258)

Seda silmas pidades ei nõustu Taani valitsus väitega, et abi piirdumist miinimumiga ei kontrollitud. Danske Busvognmændi viited kohtuasja lisadele K ja I ei mõjuta mingil määral küsimust, kas abi piirdus miinimumiga. Kõnealused tsitaadid näitavad aga selgelt, et äriühingu müük Arrivale valmistati ette ärimudeli põhjal ning et müügihind kajastas turuhinda.

| (259) | Lõpuks ei leia Taani valitsus, et sõltumatute audiitorite abi kasutamise tulemuseks oleks olnud teistsugune hinnang või Combusi aktsiate teistsugune müügihind. Taani valitsuse jaoks oli turutest otsustav kontroll. |
| --- | --- |

(259)

Lõpuks ei leia Taani valitsus, et sõltumatute audiitorite abi kasutamise tulemuseks oleks olnud teistsugune hinnang või Combusi aktsiate teistsugune müügihind. Taani valitsuse jaoks oli turutest otsustav kontroll.

6.   KOMISJONI ÕIGUSLIK HINNANG

6.1.   HINNANG ABI OLEMASOLULE EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 87 LÕIKE 1 TÄHENDUSES

| (260) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikega 1 nähakse ette, et „kui EÜ asutamislepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(260)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikega 1 nähakse ette, et „kui EÜ asutamislepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

6.1.1.   SISSEJUHATAV KÜSIMUS: KAS 1999. JA 2001. AASTA MEETMED MOODUSTAVAD ÜHE MEETME VÕI KAKS ERALDI MEEDET, MIDA TULEB EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 87 LÕIKE 1 ALUSEL HINNATA?

| (261) | Nagu eespool kirjeldatud, sai Combus Taani valitsuselt rahalist toetust kapitalisüstidena (1999. ja 2001. aastal), allutatud laenuna (1999. aastal), allutatud laenu järgneva konverteerimisena aktsiakapitaliks ja ostjale antud tagatistena (2001. aastal). Seepärast on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisel oluline välja selgitada, kas erastamisprotsessi käigus vastavalt aastatel 1999 ja 2001 antud rahaline toetus moodustab ühe meetme kaks osa või kaks eraldi meedet. |
| --- | --- |

(261)

Nagu eespool kirjeldatud, sai Combus Taani valitsuselt rahalist toetust kapitalisüstidena (1999. ja 2001. aastal), allutatud laenuna (1999. aastal), allutatud laenu järgneva konverteerimisena aktsiakapitaliks ja ostjale antud tagatistena (2001. aastal). Seepärast on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisel oluline välja selgitada, kas erastamisprotsessi käigus vastavalt aastatel 1999 ja 2001 antud rahaline toetus moodustab ühe meetme kaks osa või kaks eraldi meedet.

| (262) | BP Chemicalsi kohtuasjas leidis esimese astme kohus, et selle väljaselgitamiseks on asjakohased järgmised kaalutlused:






  — | asjaomaste kapitalisüstide ajaline järjestus; |
| --- | --- | --- |

(262)

BP Chemicalsi kohtuasjas leidis esimese astme kohus, et selle väljaselgitamiseks on asjakohased järgmised kaalutlused:

—

asjaomaste kapitalisüstide ajaline järjestus;

| — | nende eesmärk; |
| --- | --- |

—

nende eesmärk;

| — | äriühingu olukord ajal, kui kapitalisüsti tegemise otsus langetati (41). |
| --- | --- |

—

äriühingu olukord ajal, kui kapitalisüsti tegemise otsus langetati (41).

| (263) | Alljärgnevalt hindab komisjon Taani valitsuse ja kolmandate isikute tähelepanekuid arvesse võttes, kas käesoleva juhtumi puhul on täidetud kriteeriumid, mille esimese astme kohus BP Chemicalsi kohtuasjas kehtestas. |
| --- | --- |

(263)

Alljärgnevalt hindab komisjon Taani valitsuse ja kolmandate isikute tähelepanekuid arvesse võttes, kas käesoleva juhtumi puhul on täidetud kriteeriumid, mille esimese astme kohus BP Chemicalsi kohtuasjas kehtestas.

| (264) | Meetmed võeti vastavalt 27. mail 1999 ja 15. jaanuaril 2001. Seega oli kahe otsuse vahe ligikaudu 18 kuud. |
| --- | --- |

(264)

Meetmed võeti vastavalt 27. mail 1999 ja 15. jaanuaril 2001. Seega oli kahe otsuse vahe ligikaudu 18 kuud.

| (265) | Taani valitsus väidab, et erastamisprotsessi keerukust silmas pidades on 18 kuud mõistlikult lühike ajavahemik. Valitsus viitab siinkohal ka BP Chemicalsi kohtuasjale, mille puhul oli abi esimese ja viimase osa vaheline aeg 22 kuud. |
| --- | --- |

(265)

Taani valitsus väidab, et erastamisprotsessi keerukust silmas pidades on 18 kuud mõistlikult lühike ajavahemik. Valitsus viitab siinkohal ka BP Chemicalsi kohtuasjale, mille puhul oli abi esimese ja viimase osa vaheline aeg 22 kuud.

| (266) | Komisjoni Taani valitsuse esitatud argumendid ei veena. Esiteks on BP Chemicalsi kohtuasja ja käesoleva juhtumi vahel oluline faktiline erinevus. BP Chemicalsi puhul tegi avalik-õiguslik äriühing ENI aastatel 1992, 1993 ja 1994 kolm kapitalisüsti äriühingusse ENIChem. Esimese astme kohus pidi kontrollima, kas komisjon oli hinnanud õigesti, et kolmas kapitalisüst vastas erainvestori kriteeriumile, samas kui esimest kahte kapitalisüsti tuli käsitada riigiabina. Meetmete ajalise järjestuse kohta leidis esimese astme kohus, et kolmas kapitalisüst oli juba ette nähtud ümberkorraldamiskavaga, mille ENI nõukogu võttis vastu 1993. aasta detsembris teise kapitalisüstiga samal päeval. Tegelik otsus kolmanda kapitalisüsti lubamiseks tehti vähem kui kuu aega hiljem, 1994. aasta jaanuaris. |
| --- | --- |

(266)

Komisjoni Taani valitsuse esitatud argumendid ei veena. Esiteks on BP Chemicalsi kohtuasja ja käesoleva juhtumi vahel oluline faktiline erinevus. BP Chemicalsi puhul tegi avalik-õiguslik äriühing ENI aastatel 1992, 1993 ja 1994 kolm kapitalisüsti äriühingusse ENIChem. Esimese astme kohus pidi kontrollima, kas komisjon oli hinnanud õigesti, et kolmas kapitalisüst vastas erainvestori kriteeriumile, samas kui esimest kahte kapitalisüsti tuli käsitada riigiabina. Meetmete ajalise järjestuse kohta leidis esimese astme kohus, et kolmas kapitalisüst oli juba ette nähtud ümberkorraldamiskavaga, mille ENI nõukogu võttis vastu 1993. aasta detsembris teise kapitalisüstiga samal päeval. Tegelik otsus kolmanda kapitalisüsti lubamiseks tehti vähem kui kuu aega hiljem, 1994. aasta jaanuaris.

| (267) | Käesoleva juhtumi puhul ei viita aga midagi sellele, et Taani ametiasutused oleksid 1999. aastal esimese kapitalisüsti suhtes otsuse tegemise ajal kavatsenud ümberkorraldamise mõnes edasises etapis teise kapitalisüsti teha. Vastupidi, esimese kapitalisüsti summa arvutati nii, et see oleks iseenesest piisav Combusi majandusliku elujõulisuse taastamiseks. Teise kapitalisüsti tegemine otsustati 2000. aasta detsembris, enam kui aasta ja kuus kuud pärast esimese kapitalisüsti tegemist, kui ilmnes, et esimene kapitalisüst ei olnud piisav. |
| --- | --- |

(267)

Käesoleva juhtumi puhul ei viita aga midagi sellele, et Taani ametiasutused oleksid 1999. aastal esimese kapitalisüsti suhtes otsuse tegemise ajal kavatsenud ümberkorraldamise mõnes edasises etapis teise kapitalisüsti teha. Vastupidi, esimese kapitalisüsti summa arvutati nii, et see oleks iseenesest piisav Combusi majandusliku elujõulisuse taastamiseks. Teise kapitalisüsti tegemine otsustati 2000. aasta detsembris, enam kui aasta ja kuus kuud pärast esimese kapitalisüsti tegemist, kui ilmnes, et esimene kapitalisüst ei olnud piisav.

| (268) | Kaaludes, kas kaks kapitalisüsti moodustavad kaks eraldi meedet, tuleb kokkuvõtteks arvestada kahte ajalise järjestuse seisukohast olulist argumenti:






  — | esimese kapitalisüsti tegemise ajal ei olnud Taani ametiasutused teist kapitalisüsti ette näinud, nagu see oli BP Chemicalsi puhul; |
| --- | --- | --- |

(268)

Kaaludes, kas kaks kapitalisüsti moodustavad kaks eraldi meedet, tuleb kokkuvõtteks arvestada kahte ajalise järjestuse seisukohast olulist argumenti:

—

esimese kapitalisüsti tegemise ajal ei olnud Taani ametiasutused teist kapitalisüsti ette näinud, nagu see oli BP Chemicalsi puhul;

| — | teise kapitalisüsti tegemine otsustati aasta ja kuus kuud pärast esimest kapitalisüsti, samas kui BP Chemicalsi puhul oli kahe meetme vahe vaid üks kuu. |
| --- | --- |

—

teise kapitalisüsti tegemine otsustati aasta ja kuus kuud pärast esimest kapitalisüsti, samas kui BP Chemicalsi puhul oli kahe meetme vahe vaid üks kuu.

| (269) | Taani valitsus on arvamusel, et 1999. aasta ja 2001. aasta meetmetel oli sama eesmärk, nimelt Combusi ümberkorraldamine ja rekapitaliseerimine, et äriühing edukalt erastada. |
| --- | --- |

(269)

Taani valitsus on arvamusel, et 1999. aasta ja 2001. aasta meetmetel oli sama eesmärk, nimelt Combusi ümberkorraldamine ja rekapitaliseerimine, et äriühing edukalt erastada.

| (270) | Komisjon ei jaga seda seisukohta. Eespool esitatud asjaolude üksikasjalikust kirjeldusest ilmneb, et 1999. aasta kapitalisüst otsustati teha Combusi peatse pankroti vältimiseks. Selle eesmärk ei olnud Combusi erastamine, vaid pigem oli seda vaja seepärast, et Combusi erastamise esimene katse oli läbi kukkunud. |
| --- | --- |

(270)

Komisjon ei jaga seda seisukohta. Eespool esitatud asjaolude üksikasjalikust kirjeldusest ilmneb, et 1999. aasta kapitalisüst otsustati teha Combusi peatse pankroti vältimiseks. Selle eesmärk ei olnud Combusi erastamine, vaid pigem oli seda vaja seepärast, et Combusi erastamise esimene katse oli läbi kukkunud.

| (271) | Teise kapitalisüsti eesmärk oli suurendada Combusi aktsiakapitali tasemele, mille puhul ostja Arriva nõustus äriühingu eest sümboolset hinda maksma. |
| --- | --- |

(271)

Teise kapitalisüsti eesmärk oli suurendada Combusi aktsiakapitali tasemele, mille puhul ostja Arriva nõustus äriühingu eest sümboolset hinda maksma.

| (272) | Komisjon tunnistab, et mõlema kapitalisüstiga kaasnesid ümberkorraldamismeetmed ning et mõlemad kapitalisüstid olid seotud sellistest lepingutest tuleneva kahju katmisega, mille eest Combus oli teinud liiga madalaid pakkumisi. |
| --- | --- |

(272)

Komisjon tunnistab, et mõlema kapitalisüstiga kaasnesid ümberkorraldamismeetmed ning et mõlemad kapitalisüstid olid seotud sellistest lepingutest tuleneva kahju katmisega, mille eest Combus oli teinud liiga madalaid pakkumisi.

| (273) | Sellest hoolimata on komisjon seisukohal, et kahe kapitalisüsti esmased eesmärgid olid erinevad, nimelt pankroti vältimine esimesel juhul ning erastamise ettevalmistamine teisel juhul. |
| --- | --- |

(273)

Sellest hoolimata on komisjon seisukohal, et kahe kapitalisüsti esmased eesmärgid olid erinevad, nimelt pankroti vältimine esimesel juhul ning erastamise ettevalmistamine teisel juhul.

| (274) | Combusi olukord ei olnud meetmete võtmise ajal oluliselt muutunud, sest ta tootis endiselt kahjumit, peamiselt kuna avaliku teenindamise lepingud olid sõlmitud sellise hinna eest, mille puhul ei olnud äriühingul võimalik teenuseid osutada. |
| --- | --- |

(274)

Combusi olukord ei olnud meetmete võtmise ajal oluliselt muutunud, sest ta tootis endiselt kahjumit, peamiselt kuna avaliku teenindamise lepingud olid sõlmitud sellise hinna eest, mille puhul ei olnud äriühingul võimalik teenuseid osutada.

| (275) | Olles võtnud arvesse poolte esitatud dokumente ning kohaldades esimese astme kohtu arutluskäiku BP Chemicalsi kohtuasjas, leiab komisjon kokkuvõtteks, et vastavalt 1999. ja 2001. aastal võetud ümberkorraldamismeetmed moodustavad kaks eraldi meedet, mida tuleb EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel eraldi hinnata. Selline hinnang tehti kolmel peamisel põhjusel:






  — | 2001. aasta kapitalisüsti ei olnud 1999. aasta kapitalisüsti tegemise otsuse ajal ette nähtud. Vastupidi, Taani ametiasutused eeldasid, et 1999. aasta kapitalisüst on piisav; |
| --- | --- | --- |

(275)

Olles võtnud arvesse poolte esitatud dokumente ning kohaldades esimese astme kohtu arutluskäiku BP Chemicalsi kohtuasjas, leiab komisjon kokkuvõtteks, et vastavalt 1999. ja 2001. aastal võetud ümberkorraldamismeetmed moodustavad kaks eraldi meedet, mida tuleb EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel eraldi hinnata. Selline hinnang tehti kolmel peamisel põhjusel:

—

2001. aasta kapitalisüsti ei olnud 1999. aasta kapitalisüsti tegemise otsuse ajal ette nähtud. Vastupidi, Taani ametiasutused eeldasid, et 1999. aasta kapitalisüst on piisav;

| — | esimese kapitalisüsti ja teise kapitalisüsti tegemise otsuste vaheline aeg on üks aasta ja kuus kuud; |
| --- | --- |

—

esimese kapitalisüsti ja teise kapitalisüsti tegemise otsuste vaheline aeg on üks aasta ja kuus kuud;

| — | esimese kapitalisüsti eesmärk oli vältida Combusi peatset pankrotti, samas kui teise kapitalisüsti eesmärk oli võimaldada äriühingu erastamist sümboolse positiivse väärtuse eest. |
| --- | --- |

—

esimese kapitalisüsti eesmärk oli vältida Combusi peatset pankrotti, samas kui teise kapitalisüsti eesmärk oli võimaldada äriühingu erastamist sümboolse positiivse väärtuse eest.

| (276) | Vastavalt sellele analüüsitakse neid meetmeid õigusliku hinnangu ülejäänud osas kahe eraldi meetmena. |
| --- | --- |

(276)

Vastavalt sellele analüüsitakse neid meetmeid õigusliku hinnangu ülejäänud osas kahe eraldi meetmena.

6.1.2.   RIIGI VAHENDID JA SPETSIIFILISUS

| (277) | Taani rahastas mõlemat meedet oma eelarvest. Seega rahastati meetmeid riigi vahenditest. |
| --- | --- |

(277)

Taani rahastas mõlemat meedet oma eelarvest. Seega rahastati meetmeid riigi vahenditest.

| (278) | Meetmed on seotud ühe äriühinguga – Combus – ja on seega spetsiifilised. |
| --- | --- |

(278)

Meetmed on seotud ühe äriühinguga – Combus – ja on seega spetsiifilised.

6.1.3.   ABI SAAVA ÄRIÜHINGU EELISE OLEMASOLU

| (279) | Selleks et meetmed loetaks riigiabiks, peavad need andma äriühingule eelise. Siinkohal tõstatub kaks küsimust:






  i) | meetmetega ei anta Combusile eelist, kui Taani valitsus käitus turumajandusliku erainvestorina; |
| --- | --- | --- |

(279)

Selleks et meetmed loetaks riigiabiks, peavad need andma äriühingule eelise. Siinkohal tõstatub kaks küsimust:

i)

meetmetega ei anta Combusile eelist, kui Taani valitsus käitus turumajandusliku erainvestorina;

| ii) | meetmetega ei anta Combusile eelist, kui nende ainus eesmärk on hüvitada äriühingule avaliku teenindamise kohustuste täitmine ning kui need vastavad neljale Altmarki kriteeriumile. |
| --- | --- |

ii)

meetmetega ei anta Combusile eelist, kui nende ainus eesmärk on hüvitada äriühingule avaliku teenindamise kohustuste täitmine ning kui need vastavad neljale Altmarki kriteeriumile.

| (280) | Turumajandusliku investeerimise põhimõtte sisu kehtestas komisjon oma teatises liikmesriikidele EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ artikli 5 kohaldamise kohta tootmissektoris tegutsevatele riigi osalusega äriühingutele (edaspidi „teatis”) (42). Samuti on seda mõistet täpsustatud ka Euroopa Kohtu ja esimese astme kohtu otsustes (43). |
| --- | --- |

(280)

Turumajandusliku investeerimise põhimõtte sisu kehtestas komisjon oma teatises liikmesriikidele EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ artikli 5 kohaldamise kohta tootmissektoris tegutsevatele riigi osalusega äriühingutele (edaspidi „teatis”) (42). Samuti on seda mõistet täpsustatud ka Euroopa Kohtu ja esimese astme kohtu otsustes (43).

| (281) | Kooskõlas kõnealuste tekstide ja kohtuotsustega võtab komisjon arvesse abi saanud äriühingu tegelikke võimalusi saada samaväärselt rahalisi vahendeid tavaliselt kapitaliturult. Riigiabiga ei ole tegemist juhul, kui uut kapitali antakse tingimustes, mis oleksid vastuvõetavad tavapärastel turumajanduslikel tingimustel tegutsevale erainvestorile (44). |
| --- | --- |

(281)

Kooskõlas kõnealuste tekstide ja kohtuotsustega võtab komisjon arvesse abi saanud äriühingu tegelikke võimalusi saada samaväärselt rahalisi vahendeid tavaliselt kapitaliturult. Riigiabiga ei ole tegemist juhul, kui uut kapitali antakse tingimustes, mis oleksid vastuvõetavad tavapärastel turumajanduslikel tingimustel tegutsevale erainvestorile (44).

| (282) | Kapitalisüstide suhtes kohaldatakse teatise punkti 35. Selle kohaselt on abiga tegemist juhul, kui äriühingu finantsseisund, eriti tema võla struktuur ja maht, on selline, mis ei võimalda oodata investeeringult tavapärast tasuvust (dividendide või kapitalituluna) mõistliku aja jooksul alates kapitali investeerimisest. |
| --- | --- |

(282)

Kapitalisüstide suhtes kohaldatakse teatise punkti 35. Selle kohaselt on abiga tegemist juhul, kui äriühingu finantsseisund, eriti tema võla struktuur ja maht, on selline, mis ei võimalda oodata investeeringult tavapärast tasuvust (dividendide või kapitalituluna) mõistliku aja jooksul alates kapitali investeerimisest.

| (283) | Teatise punktis 39 kehtestatakse samasugused kriteeriumid laenude kohta, osutades, et kui tagatiseta laenu antakse äriühingule, kes tavatingimustel ei suudaks rahastamist saada (näiteks seetõttu, et tema väljavaated laen tagasi maksta on kehvad), on sisuliselt tegemist toetuse maksmisega ning komisjon ka hindab seda sellena. |
| --- | --- |

(283)

Teatise punktis 39 kehtestatakse samasugused kriteeriumid laenude kohta, osutades, et kui tagatiseta laenu antakse äriühingule, kes tavatingimustel ei suudaks rahastamist saada (näiteks seetõttu, et tema väljavaated laen tagasi maksta on kehvad), on sisuliselt tegemist toetuse maksmisega ning komisjon ka hindab seda sellena.

| (284) | Seepärast tuleks avalik-õigusliku investori käitumist võrrelda erainvestori, näiteks eraõigusliku valdusettevõtja või struktuuri-, globaalset või sektoripoliitikat järgiva ning investeeritud kapitali pikaajalise tasuvuse väljavaatest juhinduva eraõigusliku kontserni oletatava käitumisega (45). Kapitalisüst sellise äriühingu ellujäämise tagamiseks, kellel on ajutised raskused, kuid kes suudaks vajaduse korral pärast vajalike meetmete rakendamist uuesti kasumit teenida, ei pruugi olla abi, kui erainvestor oleks käitunud samamoodi. |
| --- | --- |

(284)

Seepärast tuleks avalik-õigusliku investori käitumist võrrelda erainvestori, näiteks eraõigusliku valdusettevõtja või struktuuri-, globaalset või sektoripoliitikat järgiva ning investeeritud kapitali pikaajalise tasuvuse väljavaatest juhinduva eraõigusliku kontserni oletatava käitumisega (45). Kapitalisüst sellise äriühingu ellujäämise tagamiseks, kellel on ajutised raskused, kuid kes suudaks vajaduse korral pärast vajalike meetmete rakendamist uuesti kasumit teenida, ei pruugi olla abi, kui erainvestor oleks käitunud samamoodi.

| (285) | Vastavalt sellele peab komisjon hindama, kas erainvestor ja Combusiga sarnase äriühingu omanik oleks käitunud samamoodi, nagu käitus Taani valitsus kõnealuseid meetmeid võttes. Kui komisjon leiab, et Taani valitsus käitus ühe või mõlema meetme puhul kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega, ei ole asjaomane meede või meetmed EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabi. |
| --- | --- |

(285)

Vastavalt sellele peab komisjon hindama, kas erainvestor ja Combusiga sarnase äriühingu omanik oleks käitunud samamoodi, nagu käitus Taani valitsus kõnealuseid meetmeid võttes. Kui komisjon leiab, et Taani valitsus käitus ühe või mõlema meetme puhul kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega, ei ole asjaomane meede või meetmed EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabi.

| (286) | Menetluse algatamise otsuse põhjendustes 82–89 avaldas komisjon kahtlust selle suhtes, kas erainvestor oleks samasuguses olukorras käitunud samamoodi kui Taani valitsus. |
| --- | --- |

(286)

Menetluse algatamise otsuse põhjendustes 82–89 avaldas komisjon kahtlust selle suhtes, kas erainvestor oleks samasuguses olukorras käitunud samamoodi kui Taani valitsus.

| (287) | Taani valitsus väidab, et 1999. aasta meetme puhul järgitakse erainvestori põhimõtet. See on ka põhjus, miks komisjoni meetmest enne selle rakendamist ei teavitatud. |
| --- | --- |

(287)

Taani valitsus väidab, et 1999. aasta meetme puhul järgitakse erainvestori põhimõtet. See on ka põhjus, miks komisjoni meetmest enne selle rakendamist ei teavitatud.

| (288) | Komisjon märgib, et Taani pole kunagi esitanud majandusanalüüsi, mis näitaks, et tal on põhjendatud ootus saavutada selle meetme puhul selline investeeringutasuvus, mida ootaks bussisektoris tegutsev erainvestor. |
| --- | --- |

(288)

Komisjon märgib, et Taani pole kunagi esitanud majandusanalüüsi, mis näitaks, et tal on põhjendatud ootus saavutada selle meetme puhul selline investeeringutasuvus, mida ootaks bussisektoris tegutsev erainvestor.

| (289) | Peale selle täheldab komisjon, et Taani valitsuse finantsnõustaja Alfred Berg väljendas nii oma 1998. aasta novembri märgukirjas kui ka 1999. aasta aprilli märgukirjas muret selle üle, et kui Taani otsustab Combusi enda omandusse jätta, et see pärast kapitalisüsti ümber korraldada, „ei ole mingeid tagatisi, et riigi investeering end ära tasub”. Ka Taani parlamendi rahanduskomisjoni 1999. aasta mais vastu võetud eelnõu kohaselt, millega lubatakse kapitali suurendamine, on ebatõenäoline, et riik saab tagasi kapitali, mida ta Combusi investeerida kavatses. |
| --- | --- |

(289)

Peale selle täheldab komisjon, et Taani valitsuse finantsnõustaja Alfred Berg väljendas nii oma 1998. aasta novembri märgukirjas kui ka 1999. aasta aprilli märgukirjas muret selle üle, et kui Taani otsustab Combusi enda omandusse jätta, et see pärast kapitalisüsti ümber korraldada, „ei ole mingeid tagatisi, et riigi investeering end ära tasub”. Ka Taani parlamendi rahanduskomisjoni 1999. aasta mais vastu võetud eelnõu kohaselt, millega lubatakse kapitali suurendamine, on ebatõenäoline, et riik saab tagasi kapitali, mida ta Combusi investeerida kavatses.

| (290) | Komisjoni järelduse kohaselt ei ole Taani esitanud veenvaid tõendeid selle kohta, et riik võiks põhjendatult oodata sellist investeeringutasuvust, mis oleks võrreldav erainvestori nõutava tasuvusega. |
| --- | --- |

(290)

Komisjoni järelduse kohaselt ei ole Taani esitanud veenvaid tõendeid selle kohta, et riik võiks põhjendatult oodata sellist investeeringutasuvust, mis oleks võrreldav erainvestori nõutava tasuvusega.

| (291) | N-ö kontsernipõhise hinnangu arutluskäiguga seoses ei välista komisjon kooskõlas eespool osutatud kohtupraktikaga (kohtuasi 303/88), et riik või avalik-õiguslikud äriühingud võivad kanda ühe oma tütarettevõtja kahjud, et see saaks lõpetada oma tegevuse parimatel võimalikel tingimustel, kui nad suudavad tõendada, et nende kantud vastavad kulud on väiksemad kui majanduslik kahju, mida nad oleksid saanud muude stsenaariumide korral. Seda arutluskäiku on komisjon kohaldanud näiteks kohtuasjas C 53/2003, ABX, (46) punktid 196–216, kus komisjon võttis arvesse kulusid, mis kaeti probleemse tütarettevõtjaga äriliselt otseselt seotud ülejäänud kontserni tegevusest ning mille puhul tütarettevõtja sulgemise ja ülejäänud kontsernile avalduva mõju vaheline seos oli reaalselt tõestatud. Komisjon leiab, et käesolevas olukorras see nii ei ole, kuna Taani ametiasutused ei ole tõendanud, et Combusi majandustegevuse ja riigi muu majandustegevuse (eriti selliste muude äriühingute omanikuna, mille puhul pole tõendatud erilist seost Combusiga) vaheline side oleks sellise järelduse tegemiseks piisavalt tugev. Eeskätt ei ole komisjon muude argumentide puudumisel veendunud, et Combusi saatus oleks märkimisväärselt mõjutanud teiste avalik-õiguslike äriühingute reitingut, mis tavaliselt sõltub iga üksiku äriühingu väärtusest. |
| --- | --- |

(291)

N-ö kontsernipõhise hinnangu arutluskäiguga seoses ei välista komisjon kooskõlas eespool osutatud kohtupraktikaga (kohtuasi 303/88), et riik või avalik-õiguslikud äriühingud võivad kanda ühe oma tütarettevõtja kahjud, et see saaks lõpetada oma tegevuse parimatel võimalikel tingimustel, kui nad suudavad tõendada, et nende kantud vastavad kulud on väiksemad kui majanduslik kahju, mida nad oleksid saanud muude stsenaariumide korral. Seda arutluskäiku on komisjon kohaldanud näiteks kohtuasjas C 53/2003, ABX, (46) punktid 196–216, kus komisjon võttis arvesse kulusid, mis kaeti probleemse tütarettevõtjaga äriliselt otseselt seotud ülejäänud kontserni tegevusest ning mille puhul tütarettevõtja sulgemise ja ülejäänud kontsernile avalduva mõju vaheline seos oli reaalselt tõestatud. Komisjon leiab, et käesolevas olukorras see nii ei ole, kuna Taani ametiasutused ei ole tõendanud, et Combusi majandustegevuse ja riigi muu majandustegevuse (eriti selliste muude äriühingute omanikuna, mille puhul pole tõendatud erilist seost Combusiga) vaheline side oleks sellise järelduse tegemiseks piisavalt tugev. Eeskätt ei ole komisjon muude argumentide puudumisel veendunud, et Combusi saatus oleks märkimisväärselt mõjutanud teiste avalik-õiguslike äriühingute reitingut, mis tavaliselt sõltub iga üksiku äriühingu väärtusest.

| (292) | Samuti ei veena komisjoni argument, et Combusi pankrott oleks kahjustanud riigi kui investori mainet või liigselt ohustanud riigi erastamisprogrammi, kõigutades endiste riigiteenistujate kindlustunnet oma töökoha säilimise suhtes. Tõepoolest jõuavad esimese punktiga seoses mõistlikud investorid mõnikord järeldusele, et kahjumlik tegevus tuleb lõpetada; teise punkti puhul tundub üsna suure vasturääkivusena, et riik pidi maksma riigiteenistujatele eralepingutega nõustumise eest ning samas katma jätkuvalt nende töökohtade säilimise tagamise kulud. |
| --- | --- |

(292)

Samuti ei veena komisjoni argument, et Combusi pankrott oleks kahjustanud riigi kui investori mainet või liigselt ohustanud riigi erastamisprogrammi, kõigutades endiste riigiteenistujate kindlustunnet oma töökoha säilimise suhtes. Tõepoolest jõuavad esimese punktiga seoses mõistlikud investorid mõnikord järeldusele, et kahjumlik tegevus tuleb lõpetada; teise punkti puhul tundub üsna suure vasturääkivusena, et riik pidi maksma riigiteenistujatele eralepingutega nõustumise eest ning samas katma jätkuvalt nende töökohtade säilimise tagamise kulud.

| (293) | 2001. aasta meetme kohta märgib komisjon, et pärast Arriva esimese pakkumise saamist 2000. aasta sügisel hindas Taani valitsus riigi eri võimalusi seoses Combusiga, nimelt: äriühingu tegevuse järkjärguline lõpetamine viie aasta jooksul, tegevuse jätkamine koos paremate lepingutega kuue aasta jooksul, tegevuse jätkamine ühe aasta jooksul ilma võlgade refinantseerimiseta, kohene pankrott ja äriühingu müük vastavalt Arriva pakkumisele. Kõnealuse uuringu tulemused, mis on esitatud käesoleva otsuse tabelis 5, näitavad, et kõige atraktiivsem variant oli jätkata tegevust ühe aasta jooksul (71 miljoni Taani krooni suurune positiivne väärtus), millele järgnesid tegevuse järkjärguline lõpetamine viie aasta jooksul (– 331 miljonit Taani krooni) ja tegevuse jätkamine uute paremate lepingutega kuue aasta jooksul (– 315 miljonit Taani krooni). Arriva esialgsele pakkumisele vastava müügi väärtuseks hinnati – 390 miljonit Taani krooni. |
| --- | --- |

(293)

2001. aasta meetme kohta märgib komisjon, et pärast Arriva esimese pakkumise saamist 2000. aasta sügisel hindas Taani valitsus riigi eri võimalusi seoses Combusiga, nimelt: äriühingu tegevuse järkjärguline lõpetamine viie aasta jooksul, tegevuse jätkamine koos paremate lepingutega kuue aasta jooksul, tegevuse jätkamine ühe aasta jooksul ilma võlgade refinantseerimiseta, kohene pankrott ja äriühingu müük vastavalt Arriva pakkumisele. Kõnealuse uuringu tulemused, mis on esitatud käesoleva otsuse tabelis 5, näitavad, et kõige atraktiivsem variant oli jätkata tegevust ühe aasta jooksul (71 miljoni Taani krooni suurune positiivne väärtus), millele järgnesid tegevuse järkjärguline lõpetamine viie aasta jooksul (– 331 miljonit Taani krooni) ja tegevuse jätkamine uute paremate lepingutega kuue aasta jooksul (– 315 miljonit Taani krooni). Arriva esialgsele pakkumisele vastava müügi väärtuseks hinnati – 390 miljonit Taani krooni.

| (294) | Miski ei viita sellele, et Taani valitsus oleks sellise hindamise uuesti teinud pärast seda, kui Arriva oma pakkumist parandas. Arvestades, et Taani valitsuse 2001. aasta meetmega investeeritud rahasumma, nimelt 140 miljonit Taani krooni, koos piiramatute tagatiste ja 58,9 miljoni Taani krooni suuruste tagatistega on oluliselt suurem kui esimene uuringus hinnatud variant, leiab komisjon, et Taani ametiasutused ei saanud 2001. aasta meetme suhtes otsust tehes põhjendatult eeldada, et erainvestor oleks käitunud samamoodi. |
| --- | --- |

(294)

Miski ei viita sellele, et Taani valitsus oleks sellise hindamise uuesti teinud pärast seda, kui Arriva oma pakkumist parandas. Arvestades, et Taani valitsuse 2001. aasta meetmega investeeritud rahasumma, nimelt 140 miljonit Taani krooni, koos piiramatute tagatiste ja 58,9 miljoni Taani krooni suuruste tagatistega on oluliselt suurem kui esimene uuringus hinnatud variant, leiab komisjon, et Taani ametiasutused ei saanud 2001. aasta meetme suhtes otsust tehes põhjendatult eeldada, et erainvestor oleks käitunud samamoodi.

| (295) | Kontsernipõhise hinnangu ja Taani valitsuse maine kaitsmise asjus ei nõustu komisjon esitatud argumentidega, seda samal põhjusel kui 1999. aasta meetme puhul. |
| --- | --- |

(295)

Kontsernipõhise hinnangu ja Taani valitsuse maine kaitsmise asjus ei nõustu komisjon esitatud argumentidega, seda samal põhjusel kui 1999. aasta meetme puhul.

| (296) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et erainvestor ei oleks 2001. aasta meetme puhul käitunud samamoodi kui Taani valitsus. |
| --- | --- |

(296)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et erainvestor ei oleks 2001. aasta meetme puhul käitunud samamoodi kui Taani valitsus.

| (297) | Altmarki kohtuotsuse kohaselt „ei hõlma see säte riiklikke toetusi, mille eesmärk on võimaldada linna- ja linnalähiliinidel ning piirkondlikel liinidel regulaarveoteenuste osutamist, kui selliseid toetusi saab käsitada hüvitisena toetust saavate äriühingute avaliku teenindamise kohustuste täitmiseks osutatud teenuste eest” (47). Sellega seoses on Euroopa Kohus määratlenud neli tingimust, mis peavad olema täidetud, et riiklik toetus oleks „hüvitis avaliku teenindamise kohustuste eest”. |
| --- | --- |

(297)

Altmarki kohtuotsuse kohaselt „ei hõlma see säte riiklikke toetusi, mille eesmärk on võimaldada linna- ja linnalähiliinidel ning piirkondlikel liinidel regulaarveoteenuste osutamist, kui selliseid toetusi saab käsitada hüvitisena toetust saavate äriühingute avaliku teenindamise kohustuste täitmiseks osutatud teenuste eest” (47). Sellega seoses on Euroopa Kohus määratlenud neli tingimust, mis peavad olema täidetud, et riiklik toetus oleks „hüvitis avaliku teenindamise kohustuste eest”.

| (298) | Combusi kohtuotsuses väitis aga esimese astme kohus, et vähemalt üks nendest tingimustest ei olnud käesoleval juhul täidetud, kuna ümberkorraldamismeetme arvutuste aluseks olnud tegurid ei olnud enne avaliku teenindamise lepingute sõlmimist objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud (48). |
| --- | --- |

(298)

Combusi kohtuotsuses väitis aga esimese astme kohus, et vähemalt üks nendest tingimustest ei olnud käesoleval juhul täidetud, kuna ümberkorraldamismeetme arvutuste aluseks olnud tegurid ei olnud enne avaliku teenindamise lepingute sõlmimist objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud (48).

| (299) | Seega ei saa ümberkorraldamismeetmete suhtes, mida Taani valitsus seoses Combusiga rakendas, Altmarki kohtupraktikat kohaldada (49). |
| --- | --- |

(299)

Seega ei saa ümberkorraldamismeetmete suhtes, mida Taani valitsus seoses Combusiga rakendas, Altmarki kohtupraktikat kohaldada (49).

| (300) | Vastavalt sellele andsid nii 1999. aasta kui ka 2001. aasta meede Combusile majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(300)

Vastavalt sellele andsid nii 1999. aasta kui ka 2001. aasta meede Combusile majandusliku eelise.

6.1.4.   MÕJU ÜHENDUSESISESELE KAUBANDUSELE JA KONKURENTSILE

| (301) | Riigiabina käsitamiseks peab meede peale selle moonutama konkurentsi ja mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(301)

Riigiabina käsitamiseks peab meede peale selle moonutama konkurentsi ja mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (302) | Siinkohal tuleb kõigepealt märkida, et ei ole välistatud, et riiklik toetus, mida antakse ettevõtjale, kes osutab vaid kohalikke või piirkondlikke veoteenuseid ning ei osuta veoteenuseid väljaspool oma päritoluriiki, võib siiski mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(302)

Siinkohal tuleb kõigepealt märkida, et ei ole välistatud, et riiklik toetus, mida antakse ettevõtjale, kes osutab vaid kohalikke või piirkondlikke veoteenuseid ning ei osuta veoteenuseid väljaspool oma päritoluriiki, võib siiski mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (303) | Altmarki kohtuotsuses väitis kohus, et „[k]ui liikmesriik toetab riigi vahenditest ettevõtjat, võib asjaomane ettevõtja jätkata nende veoteenuste osutamist samas mahus või teenuste osutamist suurendada, mille tagajärjeks on olukord, kus võib väheneda teistes liikmesriikides asuvate ettevõtjate võimalus osutada oma teenuseid kõnealuse liikmesriigi transporditurul (vt selle kohta kohtuasi 102/87, Prantsusmaa v. komisjon, EKL 1988, lk 4067, punkt 19; kohtuasi C-305/89, Itaalia v. komisjon, EKL 1991, lk I-1603, punkt 26, ja Hispaania v. komisjon, punkt 40)” (50). |
| --- | --- |

(303)

Altmarki kohtuotsuses väitis kohus, et „[k]ui liikmesriik toetab riigi vahenditest ettevõtjat, võib asjaomane ettevõtja jätkata nende veoteenuste osutamist samas mahus või teenuste osutamist suurendada, mille tagajärjeks on olukord, kus võib väheneda teistes liikmesriikides asuvate ettevõtjate võimalus osutada oma teenuseid kõnealuse liikmesriigi transporditurul (vt selle kohta kohtuasi 102/87, Prantsusmaa v. komisjon, EKL 1988, lk 4067, punkt 19; kohtuasi C-305/89, Itaalia v. komisjon, EKL 1991, lk I-1603, punkt 26, ja Hispaania v. komisjon, punkt 40)” (50).

| (304) | Tõepoolest, mitu liikmesriiki on alates 1995. aastast hakanud ühepoolselt avama teatavaid transporditurgusid teistes liikmesriikides asuvate ettevõtjate pakutavale konkurentsile, nii et palju ettevõtjaid osutab juba praegu linna- ja linnalähiliinide ning piirkondlikke veoteenuseid muus liikmesriigis kui oma päritoluriik (51). |
| --- | --- |

(304)

Tõepoolest, mitu liikmesriiki on alates 1995. aastast hakanud ühepoolselt avama teatavaid transporditurgusid teistes liikmesriikides asuvate ettevõtjate pakutavale konkurentsile, nii et palju ettevõtjaid osutab juba praegu linna- ja linnalähiliinide ning piirkondlikke veoteenuseid muus liikmesriigis kui oma päritoluriik (51).

| (305) | Taanis on bussituru 1990. aastal alguse saanud avamine muutnud bussiteenuste osutamise olemust – reserveeritud turg on asendunud ettevõtjatevahelist konkurentsi võimaldava turuga. Piirkondlike ja kohalike omavalitsuste korraldatud pakkumistel võivad teenuste osutamiseks konkureerida nii Taani kui ka muud ELi ettevõtjad. Samasugused tingimused kehtivad teistes liikmesriikides, näiteks Arriva tegutseb ka Rootsis ja Madalmaades. |
| --- | --- |

(305)

Taanis on bussituru 1990. aastal alguse saanud avamine muutnud bussiteenuste osutamise olemust – reserveeritud turg on asendunud ettevõtjatevahelist konkurentsi võimaldava turuga. Piirkondlike ja kohalike omavalitsuste korraldatud pakkumistel võivad teenuste osutamiseks konkureerida nii Taani kui ka muud ELi ettevõtjad. Samasugused tingimused kehtivad teistes liikmesriikides, näiteks Arriva tegutseb ka Rootsis ja Madalmaades.

| (306) | Ühenduse tasandil kaasnes Taani ja teiste liikmesriikide bussituru liberaliseerimisega direktiiv 92/50/EMÜ, millega kohustatakse liikmesriike bussivedude puhul sõlmima pakkumismenetluse kaudu avaliku teenindamise lepinguid. Direktiivile 92/50/EMÜ toetudes leidis Euroopa Kohus Concordia kohtuasjas, et riigihankelepingute sõlmimise menetluste ühenduse tasandil koordineerimise eesmärk on kõrvaldada teenuste ja kaupade vaba liikumise takistused (52). |
| --- | --- |

(306)

Ühenduse tasandil kaasnes Taani ja teiste liikmesriikide bussituru liberaliseerimisega direktiiv 92/50/EMÜ, millega kohustatakse liikmesriike bussivedude puhul sõlmima pakkumismenetluse kaudu avaliku teenindamise lepinguid. Direktiivile 92/50/EMÜ toetudes leidis Euroopa Kohus Concordia kohtuasjas, et riigihankelepingute sõlmimise menetluste ühenduse tasandil koordineerimise eesmärk on kõrvaldada teenuste ja kaupade vaba liikumise takistused (52).

| (307) | Kuna ühenduses on bussituru osaline liberaliseerimine toimunud tänu mitme liikmesriigi ühepoolsele otsusele oma bussiturud avada, millega on kaasnenud direktiivi 92/50/EMÜ jõustumine, esineb bussituru teenusepakkujate vahel konkurents. |
| --- | --- |

(307)

Kuna ühenduses on bussituru osaline liberaliseerimine toimunud tänu mitme liikmesriigi ühepoolsele otsusele oma bussiturud avada, millega on kaasnenud direktiivi 92/50/EMÜ jõustumine, esineb bussituru teenusepakkujate vahel konkurents.

| (308) | Sellest tulenevalt võib ümberkorraldamismeede parandada Combusi ja tema ostja positsiooni võrreldes nende ELi konkurentidega, mõjutades seeläbi nii ettevõtjatevahelist konkurentsi kui ka liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(308)

Sellest tulenevalt võib ümberkorraldamismeede parandada Combusi ja tema ostja positsiooni võrreldes nende ELi konkurentidega, mõjutades seeläbi nii ettevõtjatevahelist konkurentsi kui ka liikmesriikidevahelist kaubandust.

6.1.5.   JÄRELDUS: ABI OLEMASOLU

| (309) | Komisjon järeldab, et ümberkorraldamismeede on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(309)

Komisjon järeldab, et ümberkorraldamismeede on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

6.2.   HINNANG ABI KOKKUSOBIVUSE KOHTA ÜHISTURUGA

6.2.1.   ABI KOKKUSOBIVUS ÜHISTURUGA

| (310) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on riigiabi põhimõtteliselt ühisturuga kokkusobimatu. Sellest hoolimata võib käesoleval juhul antud riigiabi ühisturuga kokku sobida määruse (EMÜ) nr 1191/69 või EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, nagu on täpsustatud raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevates ühenduse 1999. aasta suunistes. Ükski muu kokkusobivust käsitlev säte käesoleva juhtumi puhul kohaldatav ei ole. |
| --- | --- |

(310)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on riigiabi põhimõtteliselt ühisturuga kokkusobimatu. Sellest hoolimata võib käesoleval juhul antud riigiabi ühisturuga kokku sobida määruse (EMÜ) nr 1191/69 või EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, nagu on täpsustatud raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevates ühenduse 1999. aasta suunistes. Ükski muu kokkusobivust käsitlev säte käesoleva juhtumi puhul kohaldatav ei ole.

6.2.2.   1999. JA/VÕI 2001. AASTA MEETME KOKKUSOBIVUS ÜHISTURUGA MÄÄRUSE(EMÜ) NR 1191/69 ALUSEL

| (311) | Menetluse algatamise otsuses (põhjendused 90–96) kirjeldatakse lühidalt, miks Taani riigi poolt Combusi heaks rakendatud ümberkorraldamismeedet ei saa pidada ühisturuga kokkusobivaks EÜ asutamislepingu artikli 73 ega määruse (EMÜ) nr 1169/91 alusel. Komisjoni põhjendusi selles küsimuses ei ole vaidlustanud ei Taani valitsus ega kolmandad isikud. |
| --- | --- |

(311)

Menetluse algatamise otsuses (põhjendused 90–96) kirjeldatakse lühidalt, miks Taani riigi poolt Combusi heaks rakendatud ümberkorraldamismeedet ei saa pidada ühisturuga kokkusobivaks EÜ asutamislepingu artikli 73 ega määruse (EMÜ) nr 1169/91 alusel. Komisjoni põhjendusi selles küsimuses ei ole vaidlustanud ei Taani valitsus ega kolmandad isikud.

| (312) | Seepärast järeldab komisjon menetluse algatamise otsuses esitatud põhjustel, et ümberkorraldamismeedet ei saa pidada ühisturuga kokkusobivaks EÜ asutamislepingu artikli 73 ega määruse (EMÜ) nr 1169/91 alusel. |
| --- | --- |

(312)

Seepärast järeldab komisjon menetluse algatamise otsuses esitatud põhjustel, et ümberkorraldamismeedet ei saa pidada ühisturuga kokkusobivaks EÜ asutamislepingu artikli 73 ega määruse (EMÜ) nr 1169/91 alusel.

6.2.3.   1999. AASTA MEETME KOKKUSOBIVUS ÜHISTURUGA EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 87 LÕIKE 3 PUNKTI C ALUSEL

| (313) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c on sätestatud, et „ühisturuga kokkusobivaks võib pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”. |
| --- | --- |

(313)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c on sätestatud, et „ühisturuga kokkusobivaks võib pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”.

| (314) | Kõnealuse artikli põhjal on komisjon vastu võtnud suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta. Komisjon võttis algsed suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta vastu 1994. aastal (53). Suuniste uus versioon võeti vastu 1999. aastal, (4) millele järgnes suuniste viimane versioon 2004. aastal (54). |
| --- | --- |

(314)

Kõnealuse artikli põhjal on komisjon vastu võtnud suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta. Komisjon võttis algsed suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta vastu 1994. aastal (53). Suuniste uus versioon võeti vastu 1999. aastal, (4) millele järgnes suuniste viimane versioon 2004. aastal (54).

| (315) | Kõnealuste suuniste ratione temporis kohaldamise kohta on 2004. aasta suuniste punktides 103 ja 104 sätestatud järgmist, teatamata abi puhul:
  „Komisjon uurib iga tema loata antud ning seetõttu asutamislepingu artikli 88 lõikega 3 vastuolus oleva päästmis- või ümberkorraldamisabi kokkusobivust ühisturuga käesolevate suuniste alusel, kui osa sellest abist või kogu abi on antud pärast suuniste avaldamist Euroopa Liidu Teatajas abi andmise ajal kehtivate suuniste alusel.” |
| --- | --- |

(315)

Kõnealuste suuniste ratione temporis kohaldamise kohta on 2004. aasta suuniste punktides 103 ja 104 sätestatud järgmist, teatamata abi puhul:

„Komisjon uurib iga tema loata antud ning seetõttu asutamislepingu artikli 88 lõikega 3 vastuolus oleva päästmis- või ümberkorraldamisabi kokkusobivust ühisturuga käesolevate suuniste alusel, kui osa sellest abist või kogu abi on antud pärast suuniste avaldamist Euroopa Liidu Teatajas abi andmise ajal kehtivate suuniste alusel.”

| (316) | 1999. aasta suuniste punktide 100 ja 101 sisu on sama kui 2004. aasta suuniste sisu. |
| --- | --- |

(316)

1999. aasta suuniste punktide 100 ja 101 sisu on sama kui 2004. aasta suuniste sisu.

| (317) | 1999. aastal Combusi suhtes rakendatud meede on teatamata abi. See anti enne 1999. aasta suuniste jõustumist. Sellest tulenevalt kohaldatakse 1999. aasta meetme suhtes 1994. aasta ümberkorraldamissuuniseid. |
| --- | --- |

(317)

1999. aastal Combusi suhtes rakendatud meede on teatamata abi. See anti enne 1999. aasta suuniste jõustumist. Sellest tulenevalt kohaldatakse 1999. aasta meetme suhtes 1994. aasta ümberkorraldamissuuniseid.

| (318) | 1994. aasta ümberkorraldamissuuniste punktis 3.2.2 on ümberkorraldamisabi lubamiseks sätestatud järgmised tingimused.






  — | Ümberkorraldamiskava. Ümberkorraldamisabi peab olema seotud elujõulise ümberkorraldamis-/taastamiskavaga, mis tuleb komisjonile üksikasjalikul kujul esitada. |
| --- | --- | --- |

(318)

1994. aasta ümberkorraldamissuuniste punktis 3.2.2 on ümberkorraldamisabi lubamiseks sätestatud järgmised tingimused.

—

Ümberkorraldamiskava. Ümberkorraldamisabi peab olema seotud elujõulise ümberkorraldamis-/taastamiskavaga, mis tuleb komisjonile üksikasjalikul kujul esitada.

| — | Majanduslik elujõulisus. Äriühingu elujõulisus tuleb taastada. |
| --- | --- |

—

Majanduslik elujõulisus. Äriühingu elujõulisus tuleb taastada.

| — | Konkurentidele avalduva kahjuliku mõju leevendamine. Tuleb võtta meetmeid, et võimalikult palju leevendada abi kahjulikku mõju konkurentidele. |
| --- | --- |

—

Konkurentidele avalduva kahjuliku mõju leevendamine. Tuleb võtta meetmeid, et võimalikult palju leevendada abi kahjulikku mõju konkurentidele.

| — | Proportsionaalsus. Abi peab olema proportsionaalne ümberkorraldamise kulude ja tuludega. |
| --- | --- |

—

Proportsionaalsus. Abi peab olema proportsionaalne ümberkorraldamise kulude ja tuludega.

| — | Aastaaruanne ja järelevalve. Liikmesriik peab esitama abi kohta igal aastal aruande, et komisjonil oleks võimalik kontrollida, kas ümberkorraldamiskava rakendatakse nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

—

Aastaaruanne ja järelevalve. Liikmesriik peab esitama abi kohta igal aastal aruande, et komisjonil oleks võimalik kontrollida, kas ümberkorraldamiskava rakendatakse nõuetekohaselt.

| — | Ühekordne abi. Ümberkorraldamisabi tuleks anda vaid üks kord. |
| --- | --- |

—

Ühekordne abi. Ümberkorraldamisabi tuleks anda vaid üks kord.

| (319) | Ümberkorraldamiskavaga seoses on 1994. aasta ümberkorraldamissuuniste punkti 3.2.2 alapunktis i sätestatud järgmised nõuded:
  „Kõikide ümberkorraldamiskavade vältimatuks tingimuseks on see, et nad peavad mõistliku aja jooksul ning tulevaste tegevuseeldustega seotud realistlike oletuste alusel taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse. Ümberkorraldamisabi peab seetõttu olema seotud elujõulise ümberkorraldamis-/taastamiskavaga, mis tuleb üksikasjalikul kujul komisjonile esitada. See kava peab võimaldama äriühingu konkurentsivõime taastamist mõistliku aja jooksul. Elujõulisuse paranemine peab tulenema peamiselt ümberkorraldamiskavas sisalduvatest sisemistest meetmetest ja võib välistel teguritel, nagu kõrgematel hindadel ja suuremal nõudlusel, mida äriühing ise eriti mõjutada ei saa, põhineda ainult sel juhul, kui turu arengu kohta tehtud oletused on üldtunnustatud. Edukas ümberkorraldamine peaks hõlmama kahjumliku tegevuse lõpetamist.
  Elujõulisuse kriteeriumi täitmiseks peab ümberkorraldamiskava suutma tagada äriühingule olukorra, kus ta suudab kanda ise kõik kulud, sealhulgas amortisatsiooni- ja finantseerimiskulud, ning saavutada minimaalse kapitalitasuvuse, et äriühing ei vajaks pärast ümberkorraldamise lõppemist uut riigiabi ning suudaks turul omal jõul konkureerida.” |
| --- | --- |

(319)

Ümberkorraldamiskavaga seoses on 1994. aasta ümberkorraldamissuuniste punkti 3.2.2 alapunktis i sätestatud järgmised nõuded:

„Kõikide ümberkorraldamiskavade vältimatuks tingimuseks on see, et nad peavad mõistliku aja jooksul ning tulevaste tegevuseeldustega seotud realistlike oletuste alusel taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse. Ümberkorraldamisabi peab seetõttu olema seotud elujõulise ümberkorraldamis-/taastamiskavaga, mis tuleb üksikasjalikul kujul komisjonile esitada. See kava peab võimaldama äriühingu konkurentsivõime taastamist mõistliku aja jooksul. Elujõulisuse paranemine peab tulenema peamiselt ümberkorraldamiskavas sisalduvatest sisemistest meetmetest ja võib välistel teguritel, nagu kõrgematel hindadel ja suuremal nõudlusel, mida äriühing ise eriti mõjutada ei saa, põhineda ainult sel juhul, kui turu arengu kohta tehtud oletused on üldtunnustatud. Edukas ümberkorraldamine peaks hõlmama kahjumliku tegevuse lõpetamist.

Elujõulisuse kriteeriumi täitmiseks peab ümberkorraldamiskava suutma tagada äriühingule olukorra, kus ta suudab kanda ise kõik kulud, sealhulgas amortisatsiooni- ja finantseerimiskulud, ning saavutada minimaalse kapitalitasuvuse, et äriühing ei vajaks pärast ümberkorraldamise lõppemist uut riigiabi ning suudaks turul omal jõul konkureerida.”

| (320) | 1999. aastal, enne kapitalisüsti, esitas Kromann & Münter Taani valitsusele Combusi rahalise tervendamise kava ning Combusi juhtkond koostas tegevuse ümberkorraldamise kava, mis vormistati KPMG märgukirjana. Kuna Taani arvas tollal, et otsus oli kooskõlas erainvestori põhimõttega, ei esitanud ta neid dokumente komisjonile. |
| --- | --- |

(320)

1999. aastal, enne kapitalisüsti, esitas Kromann & Münter Taani valitsusele Combusi rahalise tervendamise kava ning Combusi juhtkond koostas tegevuse ümberkorraldamise kava, mis vormistati KPMG märgukirjana. Kuna Taani arvas tollal, et otsus oli kooskõlas erainvestori põhimõttega, ei esitanud ta neid dokumente komisjonile.

| (321) | Seoses ümberkorraldamiskava ja Combusi majandusliku elujõulisusega on menetluse käigus üles kerkinud kaks küsimust:






  — | Danske Busvognmænd leiab, et 1999. aasta kapitalisüsti tegemise ajal ei olnud ümberkorraldamiskava kättesaadav. Peale selle väidab Danske Busvognmænd, et ümberkorraldamiskava ei saa koostada tagantjärele; |
| --- | --- | --- |

(321)

Seoses ümberkorraldamiskava ja Combusi majandusliku elujõulisusega on menetluse käigus üles kerkinud kaks küsimust:

—

Danske Busvognmænd leiab, et 1999. aasta kapitalisüsti tegemise ajal ei olnud ümberkorraldamiskava kättesaadav. Peale selle väidab Danske Busvognmænd, et ümberkorraldamiskava ei saa koostada tagantjärele;

| — | kas 1994. aasta suunistes ümberkorraldamiskava suhtes kehtestatud tingimused on täidetud? |
| --- | --- |

—

kas 1994. aasta suunistes ümberkorraldamiskava suhtes kehtestatud tingimused on täidetud?

| (322) | Komisjon leiab, et ümberkorraldamiskava kättesaadavuse aja puhul tuleb eristada ümberkorraldamiskava tegelikku olemasolu ja selle esitamist komisjonile. |
| --- | --- |

(322)

Komisjon leiab, et ümberkorraldamiskava kättesaadavuse aja puhul tuleb eristada ümberkorraldamiskava tegelikku olemasolu ja selle esitamist komisjonile.

| (323) | Ümberkorraldamiskava tegelik olemasolu. Kohtuasjas Prantsusmaa vs. komisjon on Euroopa Kohus otsustanud, et ümberkorraldamisabi andva liikmesriigi ametiasutuste käsutuses peab olema „vaidlustatud abi andmise ajal [päästmise ja ümberkorraldamise suuniste] (55) nõuetele vastav ümberkorraldamiskava”. Käesoleva juhtumi puhul tähendab see seda, et 1994. aasta ümberkorraldamissuuniste nõuetele vastav ümberkorraldamiskava pidi olema Taani käsutuses kõige hiljem esimese kapitalisüsti tegemise ajal 1999. aastal. |
| --- | --- |

(323)

Ümberkorraldamiskava tegelik olemasolu. Kohtuasjas Prantsusmaa vs. komisjon on Euroopa Kohus otsustanud, et ümberkorraldamisabi andva liikmesriigi ametiasutuste käsutuses peab olema „vaidlustatud abi andmise ajal [päästmise ja ümberkorraldamise suuniste] (55) nõuetele vastav ümberkorraldamiskava”. Käesoleva juhtumi puhul tähendab see seda, et 1994. aasta ümberkorraldamissuuniste nõuetele vastav ümberkorraldamiskava pidi olema Taani käsutuses kõige hiljem esimese kapitalisüsti tegemise ajal 1999. aastal.

| (324) | Nagu eespool kirjeldatud, põhines 1999. aasta kapitalisüst Combusi kapitalivajaduse arvutamisel ning õigusbüroo Kromann & Münter ja Combusi juhtkonna koostatud ümberkorraldamiskaval. Ümberkorraldamiskavaga nähti ette, et kui tehakse 300 miljoni Taani krooni suurune kapitalisüst ning äriühingu juhtkond rakendab ettenähtud ümberkorraldamismeetmed, saavutab äriühing majandusliku elujõulisuse 2001. aastal. Ümberkorraldamiskava põhjal koostas Taani transpordiministeerium 27. mai 1999. aasta konfidentsiaalse eelnõu, millega kapitalisüst heaks kiideti. |
| --- | --- |

(324)

Nagu eespool kirjeldatud, põhines 1999. aasta kapitalisüst Combusi kapitalivajaduse arvutamisel ning õigusbüroo Kromann & Münter ja Combusi juhtkonna koostatud ümberkorraldamiskaval. Ümberkorraldamiskavaga nähti ette, et kui tehakse 300 miljoni Taani krooni suurune kapitalisüst ning äriühingu juhtkond rakendab ettenähtud ümberkorraldamismeetmed, saavutab äriühing majandusliku elujõulisuse 2001. aastal. Ümberkorraldamiskava põhjal koostas Taani transpordiministeerium 27. mai 1999. aasta konfidentsiaalse eelnõu, millega kapitalisüst heaks kiideti.

| (325) | Komisjon järeldab, et Combusile anti ümberkorraldamisabi alles pärast seda, kui Taani valitsusele esitati ümberkorraldamiskava. See jätab lahtiseks küsimuse, kas kõnealune ümberkorraldamiskava vastas 1994. aasta ümberkorraldamissuuniste nõuetele. |
| --- | --- |

(325)

Komisjon järeldab, et Combusile anti ümberkorraldamisabi alles pärast seda, kui Taani valitsusele esitati ümberkorraldamiskava. See jätab lahtiseks küsimuse, kas kõnealune ümberkorraldamiskava vastas 1994. aasta ümberkorraldamissuuniste nõuetele.

| (326) | Ümberkorraldamiskava esitamine komisjonile. Nagu Taani valitsus õigesti rõhutas, on komisjon seoses kohtuasjaga Prantsusmaa vs. komisjon Euroopa Kohtule esitatud dokumendis väitnud, et „Prantsuse valitsus ei esitanud komisjonile usaldusväärset ümberkorraldamiskava” ja „[e]ga ole Prantsuse ametiasutused esitanud komisjonile sellist kava alates menetluse algatamisest” (56). Sellest väitest, millele kohus ei ole vastu vaielnud, tuleneb, et ümberkorraldamiskava peab olema komisjonile kättesaadav hiljemalt kuupäeval, kui komisjon oma otsuse teeb. |
| --- | --- |

(326)

Ümberkorraldamiskava esitamine komisjonile. Nagu Taani valitsus õigesti rõhutas, on komisjon seoses kohtuasjaga Prantsusmaa vs. komisjon Euroopa Kohtule esitatud dokumendis väitnud, et „Prantsuse valitsus ei esitanud komisjonile usaldusväärset ümberkorraldamiskava” ja „[e]ga ole Prantsuse ametiasutused esitanud komisjonile sellist kava alates menetluse algatamisest” (56). Sellest väitest, millele kohus ei ole vastu vaielnud, tuleneb, et ümberkorraldamiskava peab olema komisjonile kättesaadav hiljemalt kuupäeval, kui komisjon oma otsuse teeb.

| (327) | Käesoleva juhtumi puhul esitasid Taani ametiasutused komisjonile 2007. aasta aprillis kokku neli teatist: 26. aprillil 1999, 15. mail 1999 ja kaks teatist 18. mail 1999. Kolm teatist on kirjutanud Kromann & Münter ning ühe KPMG. Taani ametiasutused leiavad, et Kromann & Münteri kolm teatist moodustasid rahalise ümberkorraldamise kava ning KPMG teatis tegevuse ümberkorraldamise kava. |
| --- | --- |

(327)

Käesoleva juhtumi puhul esitasid Taani ametiasutused komisjonile 2007. aasta aprillis kokku neli teatist: 26. aprillil 1999, 15. mail 1999 ja kaks teatist 18. mail 1999. Kolm teatist on kirjutanud Kromann & Münter ning ühe KPMG. Taani ametiasutused leiavad, et Kromann & Münteri kolm teatist moodustasid rahalise ümberkorraldamise kava ning KPMG teatis tegevuse ümberkorraldamise kava.

| (328) | Taani valitsus väitis komisjonile, et Kromann & Münteri ning KPMG neli teatist moodustavad 1994. aasta suuniste nõuetele vastava ümberkorraldamiskava. |
| --- | --- |

(328)

Taani valitsus väitis komisjonile, et Kromann & Münteri ning KPMG neli teatist moodustavad 1994. aasta suuniste nõuetele vastava ümberkorraldamiskava.

| (329) | Komisjon märgib, et KPMG märgukirjas on üksnes korratud Combusi nõukogu ja juhtkonna kavatsusi, milles lepiti kokku novembris 1998 ja aprillis 1999. KPMG rõhutab, et ta ei kontrollinud eelarvet, vaid lähtus oma töös Combusi oletustest. Teisisõnu ei olnud KPMG kontrollinud, kas tema töö aluseks olevad oletused olid realistlikud. Seepärast leiab komisjon, et ümberkorraldamiskava ei vasta realistlikel oletustel põhinemise kriteeriumile, sest Taani valitsus ei kontrollinud kordagi, kas need oletused olid realistlikud. |
| --- | --- |

(329)

Komisjon märgib, et KPMG märgukirjas on üksnes korratud Combusi nõukogu ja juhtkonna kavatsusi, milles lepiti kokku novembris 1998 ja aprillis 1999. KPMG rõhutab, et ta ei kontrollinud eelarvet, vaid lähtus oma töös Combusi oletustest. Teisisõnu ei olnud KPMG kontrollinud, kas tema töö aluseks olevad oletused olid realistlikud. Seepärast leiab komisjon, et ümberkorraldamiskava ei vasta realistlikel oletustel põhinemise kriteeriumile, sest Taani valitsus ei kontrollinud kordagi, kas need oletused olid realistlikud.

| (330) | Peale selle märgib komisjon, et KPMG märgukirjas analüüsitakse vaid mõnda Combusi tegevusvaldkonda ning seda mitte üksikute bussilepingute põhjal, vaid teeninduspiirkondadega seotud kokkuvõtlike oletuste põhjal. Seega ei ole ümberkorraldamiskava terviklik, kuna see hõlmab vaid osa Combusi tegevusest, ega piisavalt üksikasjalik, kuna see ei põhine üksikutel lepingutel, mis moodustavad Combusi äritegevuse aluse. |
| --- | --- |

(330)

Peale selle märgib komisjon, et KPMG märgukirjas analüüsitakse vaid mõnda Combusi tegevusvaldkonda ning seda mitte üksikute bussilepingute põhjal, vaid teeninduspiirkondadega seotud kokkuvõtlike oletuste põhjal. Seega ei ole ümberkorraldamiskava terviklik, kuna see hõlmab vaid osa Combusi tegevusest, ega piisavalt üksikasjalik, kuna see ei põhine üksikutel lepingutel, mis moodustavad Combusi äritegevuse aluse.

| (331) | Lõpuks märgib komisjon, et kavandatud ümberkorraldamismeetmeid ei ole esitatud teeninduspiirkondade kaupa ning et üksikute ümberkorraldamismeetmetega ei ole seotud konkreetseid kokkuhoiueesmärke. Peale selle ei kontrollinud raamatupidajad, kas juhtkonna oodatav kulude kokkuhoid oli realistlik. |
| --- | --- |

(331)

Lõpuks märgib komisjon, et kavandatud ümberkorraldamismeetmeid ei ole esitatud teeninduspiirkondade kaupa ning et üksikute ümberkorraldamismeetmetega ei ole seotud konkreetseid kokkuhoiueesmärke. Peale selle ei kontrollinud raamatupidajad, kas juhtkonna oodatav kulude kokkuhoid oli realistlik.

| (332) | Kolmes rahalist ümberkorraldamist käsitlevas dokumendis ei käsitleta tegevuse ümberkorraldamist üldse. Seega ei suuda need KPMG märgukirja puuduvaid osi heastada. |
| --- | --- |

(332)

Kolmes rahalist ümberkorraldamist käsitlevas dokumendis ei käsitleta tegevuse ümberkorraldamist üldse. Seega ei suuda need KPMG märgukirja puuduvaid osi heastada.

| (333) | Neid asjaolusid silmas pidades järeldab komisjon, et neli Taanilt ümberkorraldamiskavana esitatud dokumenti ei vasta 1994. aasta suunistes ümberkorraldamiskava suhtes kehtestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(333)

Neid asjaolusid silmas pidades järeldab komisjon, et neli Taanilt ümberkorraldamiskavana esitatud dokumenti ei vasta 1994. aasta suunistes ümberkorraldamiskava suhtes kehtestatud tingimustele.

| (334) | Ümberkorraldamisabi heakskiitmise vältimatu tingimus on suuniste nõuetele vastava ümberkorraldamiskava olemasolu. Seepärast järeldab komisjon ilma muid kriteeriume uurimata, et 1999. aasta meedet ei saa 1994. aasta ümberkorraldamissuuniste põhjal lubada. |
| --- | --- |

(334)

Ümberkorraldamisabi heakskiitmise vältimatu tingimus on suuniste nõuetele vastava ümberkorraldamiskava olemasolu. Seepärast järeldab komisjon ilma muid kriteeriume uurimata, et 1999. aasta meedet ei saa 1994. aasta ümberkorraldamissuuniste põhjal lubada.

6.2.4.   2001. AASTA MEETME KOKKUSOBIVUS ÜHISTURUGA EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 87 LÕIKE 3 PUNKTI C ALUSEL

| (335) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c on sätestatud, et „ühisturuga kokkusobivaks võib pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”. |
| --- | --- |

(335)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c on sätestatud, et „ühisturuga kokkusobivaks võib pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”.

| (336) | Kõnealuse artikli põhjal on komisjon vastu võtnud suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta. Komisjon võttis algsed suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta vastu 1994. aastal (57). Suuniste uus versioon võeti vastu 1999. aastal, (58) millele järgnes suuniste viimane versioon 2004. aastal (59). |
| --- | --- |

(336)

Kõnealuse artikli põhjal on komisjon vastu võtnud suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta. Komisjon võttis algsed suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta vastu 1994. aastal (57). Suuniste uus versioon võeti vastu 1999. aastal, (58) millele järgnes suuniste viimane versioon 2004. aastal (59).

| (337) | Kõnealuste suuniste ratione temporis kohaldamise kohta on 2004. aasta suuniste punktides 103 ja 104 sätestatud järgmist, teatatud abi puhul:
  „Teatised, mis komisjon registreerib enne 10. oktoobrit 2004, vaadatakse läbi teatiste esitamise ajal kehtivate kriteeriumide alusel.” |
| --- | --- |

(337)

Kõnealuste suuniste ratione temporis kohaldamise kohta on 2004. aasta suuniste punktides 103 ja 104 sätestatud järgmist, teatatud abi puhul:

„Teatised, mis komisjon registreerib enne 10. oktoobrit 2004, vaadatakse läbi teatiste esitamise ajal kehtivate kriteeriumide alusel.”

| (338) | 1999. aasta suuniste punktide 100 ja 101 sisu on sama kui 2004. aasta suuniste sisu. |
| --- | --- |

(338)

1999. aasta suuniste punktide 100 ja 101 sisu on sama kui 2004. aasta suuniste sisu.

| (339) | Combusi suhtes rakendatud 2001. aasta meede on teatatud abi. Sellest teatati enne 2004. aasta suuniste jõustumist ja pärast 1999. aasta suuniste jõustumist. Sellest tulenevalt kohaldatakse 2001. aasta meetme suhtes 1999. aasta ümberkorraldamissuuniseid. |
| --- | --- |

(339)

Combusi suhtes rakendatud 2001. aasta meede on teatatud abi. Sellest teatati enne 2004. aasta suuniste jõustumist ja pärast 1999. aasta suuniste jõustumist. Sellest tulenevalt kohaldatakse 2001. aasta meetme suhtes 1999. aasta ümberkorraldamissuuniseid.

| (340) | 1999. aasta ümberkorraldamissuuniste jaotises 3.2 on ümberkorraldamisabi lubamise kohta sätestatud järgmised tingimused:






  — | äriühingut peab saama lugeda raskustes olevaks suuniste tähenduses; |
| --- | --- | --- |

(340)

1999. aasta ümberkorraldamissuuniste jaotises 3.2 on ümberkorraldamisabi lubamise kohta sätestatud järgmised tingimused:

—

äriühingut peab saama lugeda raskustes olevaks suuniste tähenduses;

| — | äriühingu elujõulisus tuleb taastada. Sellepärast on abi andmise tingimuseks ümberkorraldamiskava rakendamine, mille kinnitab komisjon. Äriühing peab ümberkorraldamiskava täielikult rakendama; |
| --- | --- |

—

äriühingu elujõulisus tuleb taastada. Sellepärast on abi andmise tingimuseks ümberkorraldamiskava rakendamine, mille kinnitab komisjon. Äriühing peab ümberkorraldamiskava täielikult rakendama;

| — | tuleb võtta meetmeid, et võimalikult palju leevendada abi kahjulikku mõju konkurentidele; |
| --- | --- |

—

tuleb võtta meetmeid, et võimalikult palju leevendada abi kahjulikku mõju konkurentidele;

| — | abi peab piirduma miinimumiga ning abisaajalt oodatakse omavahenditest tehtavat olulist makset; |
| --- | --- |

—

abi peab piirduma miinimumiga ning abisaajalt oodatakse omavahenditest tehtavat olulist makset;

| — | liikmesriik peab esitama abi kohta igal aastal aruande, et komisjonil oleks võimalik kontrollida, kas ümberkorraldamiskava rakendatakse nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

—

liikmesriik peab esitama abi kohta igal aastal aruande, et komisjonil oleks võimalik kontrollida, kas ümberkorraldamiskava rakendatakse nõuetekohaselt;

| — | ümberkorraldamisabi tuleks anda vaid üks kord. |
| --- | --- |

—

ümberkorraldamisabi tuleks anda vaid üks kord.

| (341) | Komisjon kinnitas oma menetluse algatamise otsuses, et Combus oli raskustes olev äriühing 1999. aasta ümberkorraldamissuuniste tähenduses. Seda järeldust ei ole vaidlustanud ei Taani riik ega Danske Busvognmænd. Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et Combus oli raskustes olev äriühing. |
| --- | --- |

(341)

Komisjon kinnitas oma menetluse algatamise otsuses, et Combus oli raskustes olev äriühing 1999. aasta ümberkorraldamissuuniste tähenduses. Seda järeldust ei ole vaidlustanud ei Taani riik ega Danske Busvognmænd. Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et Combus oli raskustes olev äriühing.

| (342) | Ümberkorraldamisabi andmise tingimus on ümberkorraldamiskava rakendamine, mille komisjon kinnitab iga abimeetme puhul eraldi. Seetõttu peab ümberkorraldamisabi olema seotud elujõulise ümberkorraldamiskavaga, mida asjaomane liikmesriik kohustub rakendama (60). |
| --- | --- |

(342)

Ümberkorraldamisabi andmise tingimus on ümberkorraldamiskava rakendamine, mille komisjon kinnitab iga abimeetme puhul eraldi. Seetõttu peab ümberkorraldamisabi olema seotud elujõulise ümberkorraldamiskavaga, mida asjaomane liikmesriik kohustub rakendama (60).

| (343) | Eeskätt peab ümberkorraldamiskava sisaldama järgmist:






  — | turuülevaade; |
| --- | --- | --- |

(343)

Eeskätt peab ümberkorraldamiskava sisaldama järgmist:

—

turuülevaade;

| — | äriühingu raskusteni viinud asjaolude kirjeldus, andes sellega aluse soovitatud meetmete asjakohasuse hindamiseks. Kava peaks võimaldama äriühingul areneda uue struktuuri suunas, mis pakub pikaajalise elujõulisuse väljavaateid ning aitab äriühingul jalule tõusta; |
| --- | --- |

—

äriühingu raskusteni viinud asjaolude kirjeldus, andes sellega aluse soovitatud meetmete asjakohasuse hindamiseks. Kava peaks võimaldama äriühingul areneda uue struktuuri suunas, mis pakub pikaajalise elujõulisuse väljavaateid ning aitab äriühingul jalule tõusta;

| — | tervendamise kirjeldus, mis võimaldaks äriühingul pärast ümberkorraldamise lõppemist kõik kulud ise kanda, sealhulgas amortisatsiooni- ja finantseerimiskulud. Ümberkorraldatud äriühingu eeldatav kapitalitasuvus peab olema piisav võimaldamaks tal turul omal jõul konkureerida. |
| --- | --- |

—

tervendamise kirjeldus, mis võimaldaks äriühingul pärast ümberkorraldamise lõppemist kõik kulud ise kanda, sealhulgas amortisatsiooni- ja finantseerimiskulud. Ümberkorraldatud äriühingu eeldatav kapitalitasuvus peab olema piisav võimaldamaks tal turul omal jõul konkureerida.

| (344) | Taani valitsus edastas Combusi ümberkorraldamiskava komisjonile 8. ja 23. jaanuaril 2001 (vt üksikasjalikku kirjeldust II osas). |
| --- | --- |

(344)

Taani valitsus edastas Combusi ümberkorraldamiskava komisjonile 8. ja 23. jaanuaril 2001 (vt üksikasjalikku kirjeldust II osas).

| (345) | 2001. aasta ümberkorraldamiskava ja Combusi majandusliku elujõulisuse asjus tõstatas komisjon oma menetluse algatamise otsuses kahtluse seoses Combusi majandusliku elujõulisusega. |
| --- | --- |

(345)

2001. aasta ümberkorraldamiskava ja Combusi majandusliku elujõulisuse asjus tõstatas komisjon oma menetluse algatamise otsuses kahtluse seoses Combusi majandusliku elujõulisusega.

| (346) | Selle kohta on 1999. aasta ümberkorraldamissuuniste punktides 31–34 sätestatud, et ümberkorraldamiskava „peab mõistliku aja jooksul ning tulevaste tegevuseeldustega seotud realistlike oletuste alusel taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse” ning et „[e]lujõulisuse paranemine peab tulenema peamiselt ümberkorraldamiskavas sisalduvatest sisemistest meetmetest ja võib välistel teguritel, nagu hindade ja nõudluse erinevused, mida äriühing ise eriti mõjutada ei saa, põhineda ainult sel juhul, kui turu arengu kohta tehtud oletused on üldtunnustatud”. Ümberkorraldamine peab hõlmama „sellise tegevuse lõpetamist, mis isegi pärast ümberkorraldamist oleks kahjumlik”. |
| --- | --- |

(346)

Selle kohta on 1999. aasta ümberkorraldamissuuniste punktides 31–34 sätestatud, et ümberkorraldamiskava „peab mõistliku aja jooksul ning tulevaste tegevuseeldustega seotud realistlike oletuste alusel taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse” ning et „[e]lujõulisuse paranemine peab tulenema peamiselt ümberkorraldamiskavas sisalduvatest sisemistest meetmetest ja võib välistel teguritel, nagu hindade ja nõudluse erinevused, mida äriühing ise eriti mõjutada ei saa, põhineda ainult sel juhul, kui turu arengu kohta tehtud oletused on üldtunnustatud”. Ümberkorraldamine peab hõlmama „sellise tegevuse lõpetamist, mis isegi pärast ümberkorraldamist oleks kahjumlik”.

| (347) | Danske Busvognmænd leiab oma esitatud dokumendis, et Combus ei olnud avalik-õigusliku äriühinguna majanduslikult elujõuline, vaid muutus selliseks alles pärast tema müüki Arrivale. |
| --- | --- |

(347)

Danske Busvognmænd leiab oma esitatud dokumendis, et Combus ei olnud avalik-õigusliku äriühinguna majanduslikult elujõuline, vaid muutus selliseks alles pärast tema müüki Arrivale.

| (348) | Combusi kohtuotsuses leidis esimese astme kohus, et „komisjoni arutluskäiku tuleb käsitleda kui tõsise kahtluse avaldamist Combusi elujõulisuse kohta nimetatud artikli [st EÜ asutamislepingu artikkel 87] ja suuniste tähenduses, mida komisjon ei pidanud siiski vajalikuks selgitada, kuna EÜ asutamislepingu artikkel 73 näis talle olevat piisav õiguslik alus kõnealuse abi lubamiseks. Kuna viimati nimetatud sätet ei saa sel puhul kasutada [...], ei leia 300 miljoni Taani krooni maksmine vaidlustatud otsuses enam kehtivat õigustust. [...] Järelikult ei saa Combusi elujõulisust mingil juhul käsitleda saavutatuna” (61). |
| --- | --- |

(348)

Combusi kohtuotsuses leidis esimese astme kohus, et „komisjoni arutluskäiku tuleb käsitleda kui tõsise kahtluse avaldamist Combusi elujõulisuse kohta nimetatud artikli [st EÜ asutamislepingu artikkel 87] ja suuniste tähenduses, mida komisjon ei pidanud siiski vajalikuks selgitada, kuna EÜ asutamislepingu artikkel 73 näis talle olevat piisav õiguslik alus kõnealuse abi lubamiseks. Kuna viimati nimetatud sätet ei saa sel puhul kasutada [...], ei leia 300 miljoni Taani krooni maksmine vaidlustatud otsuses enam kehtivat õigustust. [...] Järelikult ei saa Combusi elujõulisust mingil juhul käsitleda saavutatuna” (61).

| (349) | Kõnealused kahtlused, mida komisjon toob esile ka oma menetluse algatamise otsuses (punktid 106–109), olid seotud asjaoluga, et komisjon ei olnud kindlaks määranud Combusi majanduslikku elujõulisust ilma riigiabi selle osata, mida komisjon oli oma algses otsuses lubanud anda hüvitisena avaliku teenuse osutamise eest. Kuna esimese astme kohtu otsuse kohaselt ei tohtinud seda abi hüvitisena avaliku teenuse osutamise eest lubada, järeldas komisjon, et Combusi majanduslik elujõulisus ei olnud komisjoni algses otsuses enam tuvastatud. |
| --- | --- |

(349)

Kõnealused kahtlused, mida komisjon toob esile ka oma menetluse algatamise otsuses (punktid 106–109), olid seotud asjaoluga, et komisjon ei olnud kindlaks määranud Combusi majanduslikku elujõulisust ilma riigiabi selle osata, mida komisjon oli oma algses otsuses lubanud anda hüvitisena avaliku teenuse osutamise eest. Kuna esimese astme kohtu otsuse kohaselt ei tohtinud seda abi hüvitisena avaliku teenuse osutamise eest lubada, järeldas komisjon, et Combusi majanduslik elujõulisus ei olnud komisjoni algses otsuses enam tuvastatud.

| (350) | Nagu Taani valitsus õigesti rõhutab, ei teinud esimese astme kohus komisjoni algse otsuse tühistamiseks ümberkorraldamiskava majanduslikku analüüsi. Vastupidi, arutluskäik on formaalne ja loogiline – kuna komisjon oli oma algses otsuses teinud järelduse majandusliku elujõulisuse kohta abi selle osa põhjal, mille ta oli lubanud EÜ asutamislepingu artikli 73 alusel (328 miljonit Taani krooni) hüvitisena avaliku teenindamise lepingute eest, ning kuna esimese astme kohus oli leidnud, et kõnealust abi ei saa sellel õiguslikul alusel lubada, järeldati, et abi selle osa maksmiseks ei olnud enam kehtivat õigustust ning seepärast puudus majandusliku elujõulisuse kinnitamiseni viinud arutluskäigul nüüd loogiline alus. |
| --- | --- |

(350)

Nagu Taani valitsus õigesti rõhutab, ei teinud esimese astme kohus komisjoni algse otsuse tühistamiseks ümberkorraldamiskava majanduslikku analüüsi. Vastupidi, arutluskäik on formaalne ja loogiline – kuna komisjon oli oma algses otsuses teinud järelduse majandusliku elujõulisuse kohta abi selle osa põhjal, mille ta oli lubanud EÜ asutamislepingu artikli 73 alusel (328 miljonit Taani krooni) hüvitisena avaliku teenindamise lepingute eest, ning kuna esimese astme kohus oli leidnud, et kõnealust abi ei saa sellel õiguslikul alusel lubada, järeldati, et abi selle osa maksmiseks ei olnud enam kehtivat õigustust ning seepärast puudus majandusliku elujõulisuse kinnitamiseni viinud arutluskäigul nüüd loogiline alus.

| (351) | Tõepoolest, oma algses otsuses oli komisjon leidnud, et 490 miljonist Taani kroonist moodustas 328 miljonit Taani krooni hüvitis avaliku teenindamise kohustuste eest ja üksnes 162 miljonit Taani krooni moodustas ümberkorraldamisabi (62). Selle hinnangu põhjal tegi komisjon järgmise järelduse.
  „Arvestades ümberkorraldamismeetmeid ning määruse nr 1191/69 alusel juba arutatud riigiabi, võib järeldada, et Combusi elujõulisus taastub. Sellest hoolimata ei ole kõnealune elujõulisus suunistega kitsamas mõttes kooskõlas, kuna see sõltub muust riigiabist.” |
| --- | --- |

(351)

Tõepoolest, oma algses otsuses oli komisjon leidnud, et 490 miljonist Taani kroonist moodustas 328 miljonit Taani krooni hüvitis avaliku teenindamise kohustuste eest ja üksnes 162 miljonit Taani krooni moodustas ümberkorraldamisabi (62). Selle hinnangu põhjal tegi komisjon järgmise järelduse.

„Arvestades ümberkorraldamismeetmeid ning määruse nr 1191/69 alusel juba arutatud riigiabi, võib järeldada, et Combusi elujõulisus taastub. Sellest hoolimata ei ole kõnealune elujõulisus suunistega kitsamas mõttes kooskõlas, kuna see sõltub muust riigiabist.”

| (352) | Käesolevas otsuses hindab komisjon 1999. ja 2001. aasta meetmeid kahe eraldi meetmena. Eelmises jaos leiti, et 1999. aasta meede – kapitali suurendamine 200 miljoni Taani krooni võrra ja 100 miljoni Taani krooni suurune allutatud laen – on ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabi, mis tuleb Combusilt tagasi nõuda. Seega ei saanud Combus kasutada seda raha oma majandusliku elujõulisuse taastamise tõendamiseks. |
| --- | --- |

(352)

Käesolevas otsuses hindab komisjon 1999. ja 2001. aasta meetmeid kahe eraldi meetmena. Eelmises jaos leiti, et 1999. aasta meede – kapitali suurendamine 200 miljoni Taani krooni võrra ja 100 miljoni Taani krooni suurune allutatud laen – on ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabi, mis tuleb Combusilt tagasi nõuda. Seega ei saanud Combus kasutada seda raha oma majandusliku elujõulisuse taastamise tõendamiseks.

| (353) | Isegi kui 1999. ja 2001. aasta meetmetega ette nähtud koguabi (62) oleks võimaldanud Combusil elujõulisuse alates 2006. aastast taastada (vt käibe ja kasumi prognoose eespool tabelis 7), muutub elujõulisuse taastamine ebarealistlikuks juhul, kui Combus peab 300 miljonit Taani krooni Taani valitsusele tagasi maksma, kuna see on ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabi. |
| --- | --- |

(353)

Isegi kui 1999. ja 2001. aasta meetmetega ette nähtud koguabi (62) oleks võimaldanud Combusil elujõulisuse alates 2006. aastast taastada (vt käibe ja kasumi prognoose eespool tabelis 7), muutub elujõulisuse taastamine ebarealistlikuks juhul, kui Combus peab 300 miljonit Taani krooni Taani valitsusele tagasi maksma, kuna see on ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabi.

| (354) | Komisjon järeldab, et isegi kui 2001. aastal esitatud ümberkorraldamiskava põhjal võis oodata Combusi majandusliku elujõulisuse taastumist 2006. aastaks, ei olnud see ootus enam realistlik pärast seda, kui 1999. aasta meetmed loeti ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks riigiabiks. |
| --- | --- |

(354)

Komisjon järeldab, et isegi kui 2001. aastal esitatud ümberkorraldamiskava põhjal võis oodata Combusi majandusliku elujõulisuse taastumist 2006. aastaks, ei olnud see ootus enam realistlik pärast seda, kui 1999. aasta meetmed loeti ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks riigiabiks.

| (355) | Komisjon järeldab, et ümberkorraldamiskava ei taga Combusi majanduslikku elujõulisust, sest see põhineb ebatõesel eeldusel, et Combus ei pea Taani valitsusele 1999. aastal saadud ebaseaduslikku ja ühisturuga kokkusobimatut riigiabi tagasi maksma. |
| --- | --- |

(355)

Komisjon järeldab, et ümberkorraldamiskava ei taga Combusi majanduslikku elujõulisust, sest see põhineb ebatõesel eeldusel, et Combus ei pea Taani valitsusele 1999. aastal saadud ebaseaduslikku ja ühisturuga kokkusobimatut riigiabi tagasi maksma.

| (356) | 1999. aasta ümberkorraldamissuuniste punktides 35–39 on sätestatud järgmised tingimused:
  „c)   Põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimine






  (35) | Tuleb võtta meetmeid, et võimalikult palju leevendada abi kahjulikku mõju konkurentidele. Vastasel juhul tuleb abi lugeda „ühiste huvidega vastuolus olevaks” ja seetõttu ühisturuga kokkusobimatuks. |
| --- | --- | --- |

(356)

1999. aasta ümberkorraldamissuuniste punktides 35–39 on sätestatud järgmised tingimused:

„c)   Põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimine

(35)

Tuleb võtta meetmeid, et võimalikult palju leevendada abi kahjulikku mõju konkurentidele. Vastasel juhul tuleb abi lugeda „ühiste huvidega vastuolus olevaks” ja seetõttu ühisturuga kokkusobimatuks.

| (36) | See tingimus tähendab tavaliselt seda, et pärast ümberkorraldamist piiratakse äriühingu osatähtsust turul või turgudel.
  [...] |
| --- | --- |

(36)

See tingimus tähendab tavaliselt seda, et pärast ümberkorraldamist piiratakse äriühingu osatähtsust turul või turgudel.

[...]

| (37) | Äriühingu turuosa kohustuslikud piiramised või vähendamised asjaomasel turul või asjaomastel turgudel on tema konkurentide kasuks rakendatavad kompenseerivad meetmed. Need peaksid olema võrdelised abi moonutava mõjuga ja eriti äriühingu suhtelise tähtsusega turul või turgudel. Komisjon määrab ümberkorraldamiskavale lisatud turuülevaate alusel, ja kui vastav menetlus on juba algatatud, siis huvitatud poolte esitatud teabe alusel, kindlaks piiramiste või vähendamiste määra. Äriühingu turuosa vähendamine toimub ümberkorraldamiskava ja sellele lisatud tingimuste kaudu.
  [...] |
| --- | --- |

(37)

Äriühingu turuosa kohustuslikud piiramised või vähendamised asjaomasel turul või asjaomastel turgudel on tema konkurentide kasuks rakendatavad kompenseerivad meetmed. Need peaksid olema võrdelised abi moonutava mõjuga ja eriti äriühingu suhtelise tähtsusega turul või turgudel. Komisjon määrab ümberkorraldamiskavale lisatud turuülevaate alusel, ja kui vastav menetlus on juba algatatud, siis huvitatud poolte esitatud teabe alusel, kindlaks piiramiste või vähendamiste määra. Äriühingu turuosa vähendamine toimub ümberkorraldamiskava ja sellele lisatud tingimuste kaudu.

[...]

| (39) | Kompenseerivad meetmed võivad erineda vastavalt sellele, kas äriühing tegutseb või ei tegutse ülevõimsusega toimival turul. [...] kui turul, kus abisaaja tegutseb, ei ole kogu ühendust või EMPd hõlmavat liigset struktuurilist tootmisvõimsust, uurib komisjon siiski, kas tuleks nõuda kompenseerivaid meetmeid. Kui sellistes kompenseerivates meetmetes sisaldub asjaomase äriühingu tootmisvõimsuse vähendamine, tuleks see saavutada varadest või tütarettevõtetest loobumise teel. Komisjon peab uurima kõiki asjaomase liikmesriigi poolt soovitatud kompenseerivaid meetmeid ning otsustama, kas need on piisavad, et leevendada abi võimalikku konkurentsi moonutavat mõju. Vajalike kompenseerivate meetmete uurimisel võtab komisjon arvesse turu olukorda ja eeskätt selle kasvu taset ning nõudluse rahuldamise määra.” |
| --- | --- |

(39)

Kompenseerivad meetmed võivad erineda vastavalt sellele, kas äriühing tegutseb või ei tegutse ülevõimsusega toimival turul. [...] kui turul, kus abisaaja tegutseb, ei ole kogu ühendust või EMPd hõlmavat liigset struktuurilist tootmisvõimsust, uurib komisjon siiski, kas tuleks nõuda kompenseerivaid meetmeid. Kui sellistes kompenseerivates meetmetes sisaldub asjaomase äriühingu tootmisvõimsuse vähendamine, tuleks see saavutada varadest või tütarettevõtetest loobumise teel. Komisjon peab uurima kõiki asjaomase liikmesriigi poolt soovitatud kompenseerivaid meetmeid ning otsustama, kas need on piisavad, et leevendada abi võimalikku konkurentsi moonutavat mõju. Vajalike kompenseerivate meetmete uurimisel võtab komisjon arvesse turu olukorda ja eeskätt selle kasvu taset ning nõudluse rahuldamise määra.”

| (357) | Oma menetluse algatamise otsuses (punktid 110–115) tõstatas komisjon kahtluse, kas juhtumi konkreetsed asjaolud õigustavad seda, et abi võimaliku kahjuliku mõju leevendamiseks konkurentidele ei võetud mingeid meetmeid. |
| --- | --- |

(357)

Oma menetluse algatamise otsuses (punktid 110–115) tõstatas komisjon kahtluse, kas juhtumi konkreetsed asjaolud õigustavad seda, et abi võimaliku kahjuliku mõju leevendamiseks konkurentidele ei võetud mingeid meetmeid.

| (358) | Eelkõige nägi komisjon ette võimaluse, et Combus viib osa oma avaliku teenindamise lepingutest turule. Combusi avaliku teenindamise lepingud lõppesid järgemööda. Tõepoolest, 2003. aasta lõpuks pidi lõppema ligikaudu 50 % lepingutest lepingute väärtuse järgi. Viimane leping lõppes 2006. aastal. |
| --- | --- |

(358)

Eelkõige nägi komisjon ette võimaluse, et Combus viib osa oma avaliku teenindamise lepingutest turule. Combusi avaliku teenindamise lepingud lõppesid järgemööda. Tõepoolest, 2003. aasta lõpuks pidi lõppema ligikaudu 50 % lepingutest lepingute väärtuse järgi. Viimane leping lõppes 2006. aastal.

| (359) | Komisjon toonitas oma menetluse algatamise otsuses (põhjendus 113), et võimalikku mõju konkurentsile on oluline hinnata ex tunc, st ümberkorraldamisabi andmise hetkel. |
| --- | --- |

(359)

Komisjon toonitas oma menetluse algatamise otsuses (põhjendus 113), et võimalikku mõju konkurentsile on oluline hinnata ex tunc, st ümberkorraldamisabi andmise hetkel.

| (360) | Siinkohal on komisjon väitnud, et Combus oleks võinud oma avaliku teenindamise lepingud määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 14 lõike 4 alusel lõpetada ning see oleks võinud olla asjakohane kompenseeriv meede. |
| --- | --- |

(360)

Siinkohal on komisjon väitnud, et Combus oleks võinud oma avaliku teenindamise lepingud määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 14 lõike 4 alusel lõpetada ning see oleks võinud olla asjakohane kompenseeriv meede.

| (361) | Oma vastuses menetluse algatamise otsusele leiab Taani, et sellist võimalust ei olnud. Tõepoolest, artikli 14 lõikes 4 on sätestatud:
  „Ettevõtja, kes kavatseb lõpetada avalikkusele püsivalt ja regulaarselt osutatava veoteenuse, mis ei ole lepingusüsteemi ega avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud, või teha teenuses olulisi muudatusi, teatab sellest liikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt kolm kuud ette. Pädevad asutused võivad otsustada sellise etteteatamise nõudmisest loobuda. See säte ei mõjuta teisi siseriiklikke sätteid, mida kohaldatakse veoteenuste lõpetamise ja muutmise õiguse suhtes” (63). |
| --- | --- |

(361)

Oma vastuses menetluse algatamise otsusele leiab Taani, et sellist võimalust ei olnud. Tõepoolest, artikli 14 lõikes 4 on sätestatud:

„Ettevõtja, kes kavatseb lõpetada avalikkusele püsivalt ja regulaarselt osutatava veoteenuse, mis ei ole lepingusüsteemi ega avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud, või teha teenuses olulisi muudatusi, teatab sellest liikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt kolm kuud ette. Pädevad asutused võivad otsustada sellise etteteatamise nõudmisest loobuda. See säte ei mõjuta teisi siseriiklikke sätteid, mida kohaldatakse veoteenuste lõpetamise ja muutmise õiguse suhtes” (63).

| (362) | Seega võib veoteenuse artikli 14 lõike 4 kohaselt lõpetada üksnes siis, kui veoteenus ei ole lepingusüsteemi ega kehtestatud avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud. Käesoleva juhtumi asjaolude põhjal on selge, et Combusi lepingud olid hõlmatud lepingusüsteemiga (64). Kui Combus oleks oma avaliku teenindamise lepingud ühepoolselt lõpetanud, oleksid kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused, kellega need lepingud sõlmitud olid, võinud äriühingu suhtes algatada tsiviilmenetluse. |
| --- | --- |

(362)

Seega võib veoteenuse artikli 14 lõike 4 kohaselt lõpetada üksnes siis, kui veoteenus ei ole lepingusüsteemi ega kehtestatud avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud. Käesoleva juhtumi asjaolude põhjal on selge, et Combusi lepingud olid hõlmatud lepingusüsteemiga (64). Kui Combus oleks oma avaliku teenindamise lepingud ühepoolselt lõpetanud, oleksid kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused, kellega need lepingud sõlmitud olid, võinud äriühingu suhtes algatada tsiviilmenetluse.

| (363) | Komisjon järeldab, et Taani valitsuse väide, mille kohaselt Combus ei saanud oma lepinguid artikli 14 lõike 4 alusel lõpetada, on õige. |
| --- | --- |

(363)

Komisjon järeldab, et Taani valitsuse väide, mille kohaselt Combus ei saanud oma lepinguid artikli 14 lõike 4 alusel lõpetada, on õige.

| (364) | Sellest hoolimata täheldab komisjon, et ilmselgelt oli Combusil võimalus oma avaliku teenindamise lepingud müüa, kuna vaid mõni kuu pärast Combusi omandamist müüs Arriva ligikaudu 50 % lepingutest Connexile. |
| --- | --- |

(364)

Sellest hoolimata täheldab komisjon, et ilmselgelt oli Combusil võimalus oma avaliku teenindamise lepingud müüa, kuna vaid mõni kuu pärast Combusi omandamist müüs Arriva ligikaudu 50 % lepingutest Connexile.

| (365) | Ümberkorraldamisabi andmise ajal ei nõudnud Taani valitsus Combusilt ühegi avaliku teenindamise lepingu loovutamist, vaid äriühing võis kõik oma lepingud alles jätta. Taani valitsuse finantsnõustaja Alfred Bergi koostatud märgukirjadest tuleneb, et seda tehti tahtlikult, kuna eeldati, et nende müümine paketina tagab parema müügihinna. |
| --- | --- |

(365)

Ümberkorraldamisabi andmise ajal ei nõudnud Taani valitsus Combusilt ühegi avaliku teenindamise lepingu loovutamist, vaid äriühing võis kõik oma lepingud alles jätta. Taani valitsuse finantsnõustaja Alfred Bergi koostatud märgukirjadest tuleneb, et seda tehti tahtlikult, kuna eeldati, et nende müümine paketina tagab parema müügihinna.

| (366) | Toimiku hindamise seisukohast ei ole üldse oluline, et Combus jagati tegelikult kaheks, müües 50 % tema varadest 2001. aasta mais Connexile. Uurimismenetluse algatamise otsuses juba selgitatud põhjustel ei saa sellist jagamist käsitada piisava kompenseeriva meetmena, (65) kuna müügilepingu tingimuste kohaselt ei olnud Arriva õiguslikult kohustatud osa oma vara müüma. Peale selle märgib komisjon, et müük ei toimunud avatud, läbipaistva ja õiglase menetluse teel, vaid üksnes Arriva ja Connexi vaheliste läbirääkimiste kaudu. |
| --- | --- |

(366)

Toimiku hindamise seisukohast ei ole üldse oluline, et Combus jagati tegelikult kaheks, müües 50 % tema varadest 2001. aasta mais Connexile. Uurimismenetluse algatamise otsuses juba selgitatud põhjustel ei saa sellist jagamist käsitada piisava kompenseeriva meetmena, (65) kuna müügilepingu tingimuste kohaselt ei olnud Arriva õiguslikult kohustatud osa oma vara müüma. Peale selle märgib komisjon, et müük ei toimunud avatud, läbipaistva ja õiglase menetluse teel, vaid üksnes Arriva ja Connexi vaheliste läbirääkimiste kaudu.

| (367) | Komisjon järeldab, et Taani ei ole põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimiseks võtnud mingeid kompenseerivaid meetmeid ning seda olenemata asjaolust, et selliste meetmete võtmiseks oli vähemalt üks võimalus, nimelt teatava osa Combusi avaliku teenindamise lepingute müümine konkurentidele avatud, läbipaistva ja õiglase menetluse teel. |
| --- | --- |

(367)

Komisjon järeldab, et Taani ei ole põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimiseks võtnud mingeid kompenseerivaid meetmeid ning seda olenemata asjaolust, et selliste meetmete võtmiseks oli vähemalt üks võimalus, nimelt teatava osa Combusi avaliku teenindamise lepingute müümine konkurentidele avatud, läbipaistva ja õiglase menetluse teel.

| (368) | Pidades silmas nii Combusi kui ka Arriva olulist turuosa Taani bussiturul Combusi müümise ajal, leiab komisjon, et kompenseerivate meetmete täielik puudumine on tekitanud Taani bussiturul põhjendamatuid konkurentsimoonutusi. Seega leiab komisjon, et 2001. aasta meede ei vasta 1999. aasta ümberkorraldamissuuniste punktides 35–39 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(368)

Pidades silmas nii Combusi kui ka Arriva olulist turuosa Taani bussiturul Combusi müümise ajal, leiab komisjon, et kompenseerivate meetmete täielik puudumine on tekitanud Taani bussiturul põhjendamatuid konkurentsimoonutusi. Seega leiab komisjon, et 2001. aasta meede ei vasta 1999. aasta ümberkorraldamissuuniste punktides 35–39 sätestatud tingimustele.

| (369) | Komisjon järeldab, et 2001. aasta meede ei vasta vähemalt kahele 1999. aasta ümberkorraldamissuunistes sätestatud tingimusele, nimelt majandusliku elujõulisuse tingimusele ja põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimise tingimusele. |
| --- | --- |

(369)

Komisjon järeldab, et 2001. aasta meede ei vasta vähemalt kahele 1999. aasta ümberkorraldamissuunistes sätestatud tingimusele, nimelt majandusliku elujõulisuse tingimusele ja põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimise tingimusele.

| (370) | Seepärast ei ole vaja analüüsida ülejäänud tingimusi järeldamaks, et 2001. aasta meetmed ei ole ühisturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(370)

Seepärast ei ole vaja analüüsida ülejäänud tingimusi järeldamaks, et 2001. aasta meetmed ei ole ühisturuga kokkusobivad.

6.3.   JÄRELDUS: 1999. JA 2001. AASTA MEETMED ON ÜHISTURUGA KOKKUSOBIMATU RIIGIABI

| (371) | Komisjon leiab, et 1999. aasta ja 2001. aasta meetmed, mida Taani Combusi suhtes rakendas, ei sobi EÜ asutamislepingu ühegi sätte alusel ühisturuga kokku. |
| --- | --- |

(371)

Komisjon leiab, et 1999. aasta ja 2001. aasta meetmed, mida Taani Combusi suhtes rakendas, ei sobi EÜ asutamislepingu ühegi sätte alusel ühisturuga kokku.

7.   TAGASINÕUDMINE

| (372) | Määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 14 on sätestatud:
  „Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada (edaspidi „tagastamisotsus”). Komisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega.” |
| --- | --- |

(372)

Määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 14 on sätestatud:

„Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada (edaspidi „tagastamisotsus”). Komisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega.”

| (373) | Seega tuleb kontrollida, kas käesoleval juhul oleks abi tagasinõudmine vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega. Käesoleva juhtumi puhul tõstatub küsimus, kas komisjoni algne otsus, millega 1999. ja 2001. aasta meetmed lubati, võis tekitada Combusil õiguspäraseid ootusi. |
| --- | --- |

(373)

Seega tuleb kontrollida, kas käesoleval juhul oleks abi tagasinõudmine vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega. Käesoleva juhtumi puhul tõstatub küsimus, kas komisjoni algne otsus, millega 1999. ja 2001. aasta meetmed lubati, võis tekitada Combusil õiguspäraseid ootusi.

| (374) | Oma 2. märtsi 2005. aasta otsuses 2005/786/EÜ riigiabi kohta, mida Saksamaa andis ettevõttele Chemischen Werke Piesteritz, (66) otsustas komisjon, et kui komisjoni positiivne otsus vaidlustatakse ettenähtud aja jooksul ja kui esimese astme kohus selle kehtetuks tunnistab, ei välista ühenduse õiguse üldpõhimõtted, iseäranis õiguskindluse ja õiguspäraste ootuste kaitse põhimõtted, tagasinõudmist. |
| --- | --- |

(374)

Oma 2. märtsi 2005. aasta otsuses 2005/786/EÜ riigiabi kohta, mida Saksamaa andis ettevõttele Chemischen Werke Piesteritz, (66) otsustas komisjon, et kui komisjoni positiivne otsus vaidlustatakse ettenähtud aja jooksul ja kui esimese astme kohus selle kehtetuks tunnistab, ei välista ühenduse õiguse üldpõhimõtted, iseäranis õiguskindluse ja õiguspäraste ootuste kaitse põhimõtted, tagasinõudmist.

| (375) | Vastupidine järeldus muudaks kehtetuks ühenduse institutsioonide vastuvõetud aktide seaduslikkuse kontrolli, mille ühenduse kohtud teostasid kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 220, artikli 230 esimese lõikega ja artikliga 233. |
| --- | --- |

(375)

Vastupidine järeldus muudaks kehtetuks ühenduse institutsioonide vastuvõetud aktide seaduslikkuse kontrolli, mille ühenduse kohtud teostasid kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 220, artikli 230 esimese lõikega ja artikliga 233.

| (376) | . Ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu abi tuleb tagasi nõuda äriühingutelt, kes sellest tegelikult kasu said (67). Käesoleva juhtumi puhul on üks abisaaja ilmselgelt Combus, kes jätkab oma tegevust. |
| --- | --- |

(376)

. Ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu abi tuleb tagasi nõuda äriühingutelt, kes sellest tegelikult kasu said (67). Käesoleva juhtumi puhul on üks abisaaja ilmselgelt Combus, kes jätkab oma tegevust.

| (377) | Seejärel tekib küsimus, kas abi tagasinõudmist tuleks laiendada teistele äriühingutele. Käesoleva juhtumi puhul müüdi Combusi aktsiad äriühingule Arriva Denmark A/S ning Combus muutus äriühingu Arriva Denmark A/S 100 protsendilliseks tütarettevõtjaks. |
| --- | --- |

(377)

Seejärel tekib küsimus, kas abi tagasinõudmist tuleks laiendada teistele äriühingutele. Käesoleva juhtumi puhul müüdi Combusi aktsiad äriühingule Arriva Denmark A/S ning Combus muutus äriühingu Arriva Denmark A/S 100 protsendilliseks tütarettevõtjaks.

| (378) | Pärast seda tehingut müüs Combus kõik oma raamatupidamises kajastatud varad ja kohustused teisele äriühingu Arriva Denmark A/S 100 protsendilisele tütarettevõtjale, äriühingule Arriva Scandinavia A/S ühe Arriva Scandinavia aktsia eest, mille nimiväärtus on 1 000 Taani krooni. Pärast tehingut müüs Arriva Scandinavia A/S ligikaudu 50 % Combusi varadest Connexile. |
| --- | --- |

(378)

Pärast seda tehingut müüs Combus kõik oma raamatupidamises kajastatud varad ja kohustused teisele äriühingu Arriva Denmark A/S 100 protsendilisele tütarettevõtjale, äriühingule Arriva Scandinavia A/S ühe Arriva Scandinavia aktsia eest, mille nimiväärtus on 1 000 Taani krooni. Pärast tehingut müüs Arriva Scandinavia A/S ligikaudu 50 % Combusi varadest Connexile.

| (379) | Seega järgnes ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi andmisele aktsiate omandamine ning seejärel kaks järjestikust varade ülekandmist. Järgmistes punktides kirjeldatakse nende tehingute mõju abi tagasinõudmisele. |
| --- | --- |

(379)

Seega järgnes ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi andmisele aktsiate omandamine ning seejärel kaks järjestikust varade ülekandmist. Järgmistes punktides kirjeldatakse nende tehingute mõju abi tagasinõudmisele.

7.1.   ÄRIÜHINGU ARRIVA DENMARK A/S JA TAANI RIIGI VAHELINE AKTSIATEHING

| (380) | Euroopa kohtud on andnud teatavaid suuniseid tingimuste kohta, mille korral tuleb tagasinõudmiskohustust laiendada ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi algse saaja kõrval ka muudele äriühingutele. Seoses sellise äriühingu aktsiate omandamisega, kes peab tagasi maksma ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi (aktsiatehingud), on Euroopa Kohus seisukohal, et äriühingu aktsiate müük kolmandale isikule ei mõjuta abisaaja kohustust abi tagasi maksta (68). Kui leiab kinnitust, et aktsiate ostja maksis kõnealuse äriühingu eest kehtivat turuhinda, ei saa seda käsitada kasu saamisena eelisest, mida võidakse pidada riigiabiks (69). |
| --- | --- |

(380)

Euroopa kohtud on andnud teatavaid suuniseid tingimuste kohta, mille korral tuleb tagasinõudmiskohustust laiendada ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi algse saaja kõrval ka muudele äriühingutele. Seoses sellise äriühingu aktsiate omandamisega, kes peab tagasi maksma ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi (aktsiatehingud), on Euroopa Kohus seisukohal, et äriühingu aktsiate müük kolmandale isikule ei mõjuta abisaaja kohustust abi tagasi maksta (68). Kui leiab kinnitust, et aktsiate ostja maksis kõnealuse äriühingu eest kehtivat turuhinda, ei saa seda käsitada kasu saamisena eelisest, mida võidakse pidada riigiabiks (69).

| (381) | Käesoleva juhtumi puhul oli Combusi müük äriühingule Arriva Denmark A/S selline aktsiatehing. Seepärast kerkib üles küsimus, kas Arriva Denmark A/S maksis Combusi eest turuhinda. |
| --- | --- |

(381)

Käesoleva juhtumi puhul oli Combusi müük äriühingule Arriva Denmark A/S selline aktsiatehing. Seepärast kerkib üles küsimus, kas Arriva Denmark A/S maksis Combusi eest turuhinda.

| (382) | Siinkohal märgib komisjon kõigepealt, et müügile eelnes läbipaistev, avatud ja mittediskrimineeriv avalik pakkumismenetlus ning et Arriva Denmark A/S esitas parima pakkumise. See on esimene veenev viide sellele, et Arriva Denmark A/S maksis Combusi eest tõepoolest turuhinda. |
| --- | --- |

(382)

Siinkohal märgib komisjon kõigepealt, et müügile eelnes läbipaistev, avatud ja mittediskrimineeriv avalik pakkumismenetlus ning et Arriva Denmark A/S esitas parima pakkumise. See on esimene veenev viide sellele, et Arriva Denmark A/S maksis Combusi eest tõepoolest turuhinda.

| (383) | Peale selle palus komisjon sõltumatul finantseksperdil Ecorys Netherlands BV (edaspidi „Ecorys”) hinnata Combusi väärtust äriühingule Arriva Denmark A/S müümise ajal. Ecorys Netherlands BV tegi hindamisel koostööd sõltumatu Taani transpordikonsultandiga COWI A/S. |
| --- | --- |

(383)

Peale selle palus komisjon sõltumatul finantseksperdil Ecorys Netherlands BV (edaspidi „Ecorys”) hinnata Combusi väärtust äriühingule Arriva Denmark A/S müümise ajal. Ecorys Netherlands BV tegi hindamisel koostööd sõltumatu Taani transpordikonsultandiga COWI A/S.

| (384) | Ecorysi koostatud Combusi hindamisaruanne põhineb diskonteeritud rahavoogude meetodil, mida äriühingute väärtuse hindamisel tavapäraselt kasutatakse. Combusi väärtust hinnati 1. jaanuari 2001. aasta seisuga, lähtudes tol ajal ostjale, st äriühingule Arriva Denmark A/S kättesaadavast teabest. Eeskätt hõlmab see teave äriühingu Arriva Denmark A/S kontrollimenetluse käigus koostatud aruandeid ja kontrollimenetluse käigus andmekogus kättesaadavat materjali. |
| --- | --- |

(384)

Ecorysi koostatud Combusi hindamisaruanne põhineb diskonteeritud rahavoogude meetodil, mida äriühingute väärtuse hindamisel tavapäraselt kasutatakse. Combusi väärtust hinnati 1. jaanuari 2001. aasta seisuga, lähtudes tol ajal ostjale, st äriühingule Arriva Denmark A/S kättesaadavast teabest. Eeskätt hõlmab see teave äriühingu Arriva Denmark A/S kontrollimenetluse käigus koostatud aruandeid ja kontrollimenetluse käigus andmekogus kättesaadavat materjali.

| (385) | Ecorys koostas kolm stsenaariumit: halvima stsenaariumi, põhistsenaariumi ja parima stsenaariumi. Need kolm stsenaariumit määratleti järgmiselt.
  „Põhistsenaariumi puhul eeldatakse, et Combusi käibe tase jääb samaks, tegevuse tõhusus paraneb mõnevõrra (1 % aastas) ning vananenud busside (8 aastat linnaliinibusside ja 12 aastat muude busside puhul) asendamiseks tehakse investeeringuid. Pangad nõustuvad rahastama 50 % rahaliste vahendite vajadusest.
  Halvima stsenaariumi puhul jääb turu suurus samaks, kuid Combus ei suuda uusi pakkumisi võita ja käive langeb. Selle tulemusel ei ole vaja lisainvesteeringuid, sest vananenud bussid asendatakse üleliigsete bussidega. Peale selle eeldatakse, et pangad nõustuvad rahastama üksnes 25 % rahaliste vahendite vajadusest.
  Parima stsenaariumi puhul eeldatakse, et võlausaldajad nõustuvad tehingu kuupäeval maha kandma 340 miljoni Taani krooni suuruse summa. Turu suurus kasvab ajutiselt tänu pakkumismenetluste korraldamisele Århusi ja Odense piirkonnas ning kuna Combusi turuosa jääb samaks, siis käive mõnevõrra kasvab (1 % aastas). Combus suudab viia oma tegevuse tulemuslikkuse näitajad vastavusse majandusharu normidega, mille tulemusel kasvab tegevuse tõhusus ja vähenevad kulud. Investeeringuid on vaja vananenud busside asendamiseks ja bussipargi laiendamiseks. Pangad nõustuvad rahastama 50 % rahaliste vahendite vajadusest.” |
| --- | --- |

(385)

Ecorys koostas kolm stsenaariumit: halvima stsenaariumi, põhistsenaariumi ja parima stsenaariumi. Need kolm stsenaariumit määratleti järgmiselt.

„Põhistsenaariumi puhul eeldatakse, et Combusi käibe tase jääb samaks, tegevuse tõhusus paraneb mõnevõrra (1 % aastas) ning vananenud busside (8 aastat linnaliinibusside ja 12 aastat muude busside puhul) asendamiseks tehakse investeeringuid. Pangad nõustuvad rahastama 50 % rahaliste vahendite vajadusest.

Halvima stsenaariumi puhul jääb turu suurus samaks, kuid Combus ei suuda uusi pakkumisi võita ja käive langeb. Selle tulemusel ei ole vaja lisainvesteeringuid, sest vananenud bussid asendatakse üleliigsete bussidega. Peale selle eeldatakse, et pangad nõustuvad rahastama üksnes 25 % rahaliste vahendite vajadusest.

Parima stsenaariumi puhul eeldatakse, et võlausaldajad nõustuvad tehingu kuupäeval maha kandma 340 miljoni Taani krooni suuruse summa. Turu suurus kasvab ajutiselt tänu pakkumismenetluste korraldamisele Århusi ja Odense piirkonnas ning kuna Combusi turuosa jääb samaks, siis käive mõnevõrra kasvab (1 % aastas). Combus suudab viia oma tegevuse tulemuslikkuse näitajad vastavusse majandusharu normidega, mille tulemusel kasvab tegevuse tõhusus ja vähenevad kulud. Investeeringuid on vaja vananenud busside asendamiseks ja bussipargi laiendamiseks. Pangad nõustuvad rahastama 50 % rahaliste vahendite vajadusest.”

| (386) | Ecorys eristab oma hindamisaruandes firmaväärtust Combusi omakapitali väärtusest. Firmaväärtuse all mõistetakse Combusi kui äriühingu väärtust, võttes eelduseks tõhusa rahastamise (kooskõlas võrreldavate äriühingute rahastamisega). Omakapitali väärtus vastab Combusi aktsiate väärtusele, arvestades tegelikku rahastamist. Firmaväärtuse kohta teeb Ecorys järgmise järelduse.
  „Analüüs näitab, et Combusi kui äriühingu väärtus 2001. aasta jaanuaris jääb vahemikku – 567 miljonit Taani krooni [halvim stsenaarium] kuni 1 297 miljonit Taani krooni [parim stsenaarium] ning kõige tõenäolisem väärtus on 426 miljonit Taani krooni [põhistsenaarium].
  See viitab sellele, et võttes eelduseks tõhusa rahastamise (kooskõlas võrreldavate äriühingute rahastamisega), on Combus äriühinguna omal käel elujõuline, kuigi oodatava tulu saamiseks tuleb täita teatavad tingimused. Need tingimused on järgmised:






  1. | Combus peab säilitama vähemalt võrreldava käibetaseme – selle tingimuse täitmine ei ole ebarealistlik, arvestades et praegu on ta turuliider. Soovitatavalt peaksid tema üksikud lepingud olema kasumlikud, kuigi see ei ole eeltingimus, sest kasumi optimeerimise aluspõhimõte on see, kas piirtulu ületab piirkulu. Lepingu kasumlikkust tuleb hinnata sellest majanduspõhimõttest lähtuvalt. Kõnealune analüüs ei kuulu aruande aluseks oleva uuringu käsitlusalasse. |
| --- | --- | --- |

(386)

Ecorys eristab oma hindamisaruandes firmaväärtust Combusi omakapitali väärtusest. Firmaväärtuse all mõistetakse Combusi kui äriühingu väärtust, võttes eelduseks tõhusa rahastamise (kooskõlas võrreldavate äriühingute rahastamisega). Omakapitali väärtus vastab Combusi aktsiate väärtusele, arvestades tegelikku rahastamist. Firmaväärtuse kohta teeb Ecorys järgmise järelduse.

„Analüüs näitab, et Combusi kui äriühingu väärtus 2001. aasta jaanuaris jääb vahemikku – 567 miljonit Taani krooni [halvim stsenaarium] kuni 1 297 miljonit Taani krooni [parim stsenaarium] ning kõige tõenäolisem väärtus on 426 miljonit Taani krooni [põhistsenaarium].

See viitab sellele, et võttes eelduseks tõhusa rahastamise (kooskõlas võrreldavate äriühingute rahastamisega), on Combus äriühinguna omal käel elujõuline, kuigi oodatava tulu saamiseks tuleb täita teatavad tingimused. Need tingimused on järgmised:

1.

Combus peab säilitama vähemalt võrreldava käibetaseme – selle tingimuse täitmine ei ole ebarealistlik, arvestades et praegu on ta turuliider. Soovitatavalt peaksid tema üksikud lepingud olema kasumlikud, kuigi see ei ole eeltingimus, sest kasumi optimeerimise aluspõhimõte on see, kas piirtulu ületab piirkulu. Lepingu kasumlikkust tuleb hinnata sellest majanduspõhimõttest lähtuvalt. Kõnealune analüüs ei kuulu aruande aluseks oleva uuringu käsitlusalasse.

| 2. | Teine tingimus, mida tuleb täita, on see, et Combus peab parandama oma tegevuse tõhusust ja viima selle suuremasse kooskõlla majandusharu normidega. Ka selle tingimuse täitmine ei ole ebarealistlik, arvestades et äriühingu töötajate staatuse hiljutine muutumine suurendab tegevuse paindlikkust ja võimaldab vähendada kulusid.” |
| --- | --- |

2.

Teine tingimus, mida tuleb täita, on see, et Combus peab parandama oma tegevuse tõhusust ja viima selle suuremasse kooskõlla majandusharu normidega. Ka selle tingimuse täitmine ei ole ebarealistlik, arvestades et äriühingu töötajate staatuse hiljutine muutumine suurendab tegevuse paindlikkust ja võimaldab vähendada kulusid.”

| (387) | Omakapitali väärtuse kohta teeb Ecorys järgmise järelduse:
  „Käesoleval ajal [st 1. jaanuaril 2001] jäi Combusi aktsiate väärtus vahemikku – 845 miljonit Taani krooni [halvim stsenaarium] kuni 140 miljonit Taani krooni [parim stsenaarium] ning kõige tõenäolisem väärtus on – 543 miljonit Taani krooni [põhistsenaarium].
  Peamine põhjus, miks omakapitali väärtus on firmaväärtusest nii oluliselt väiksem, on see, et firmaväärtuse puhul eeldatakse tõhusat rahastamist. Combusi äritegevuse kiiret laiendamist rahastati aga ülimalt ebatõhusalt, nimelt suures osas laenude kaudu, mille tulemusel finantsvõimendus ei ole kaugeltki võrreldav majandusharu normidega.” |
| --- | --- |

(387)

Omakapitali väärtuse kohta teeb Ecorys järgmise järelduse:

„Käesoleval ajal [st 1. jaanuaril 2001] jäi Combusi aktsiate väärtus vahemikku – 845 miljonit Taani krooni [halvim stsenaarium] kuni 140 miljonit Taani krooni [parim stsenaarium] ning kõige tõenäolisem väärtus on – 543 miljonit Taani krooni [põhistsenaarium].

Peamine põhjus, miks omakapitali väärtus on firmaväärtusest nii oluliselt väiksem, on see, et firmaväärtuse puhul eeldatakse tõhusat rahastamist. Combusi äritegevuse kiiret laiendamist rahastati aga ülimalt ebatõhusalt, nimelt suures osas laenude kaudu, mille tulemusel finantsvõimendus ei ole kaugeltki võrreldav majandusharu normidega.”

| (388) | Arriva Denmark A/S omandas Combusi 340 miljoni Taani krooni suuruse negatiivse ostuhinna eest. Seega nõustus ta maksma kõige tõenäolisemast väärtusest 203 miljoni Taani krooni võrra suuremat hinda. Ecorys teeb oletusi Arriva motiivi kohta ja täheldab:
  „Ilmselt oli Arriva veendunud, et suudab tegevuse tõhusust parandada ja säilitada käibetaseme isegi suurema hinna eest kui käesolevas uuringus kõige tõenäolisemaks hinnatud 534 miljoni Taani krooni suurune negatiivne väärtus. Kõige tõenäolisemalt eeldas Arriva võimalikku kasu sünergia kujul, mida käesolevas uuringus ei hinnatud.” |
| --- | --- |

(388)

Arriva Denmark A/S omandas Combusi 340 miljoni Taani krooni suuruse negatiivse ostuhinna eest. Seega nõustus ta maksma kõige tõenäolisemast väärtusest 203 miljoni Taani krooni võrra suuremat hinda. Ecorys teeb oletusi Arriva motiivi kohta ja täheldab:

„Ilmselt oli Arriva veendunud, et suudab tegevuse tõhusust parandada ja säilitada käibetaseme isegi suurema hinna eest kui käesolevas uuringus kõige tõenäolisemaks hinnatud 534 miljoni Taani krooni suurune negatiivne väärtus. Kõige tõenäolisemalt eeldas Arriva võimalikku kasu sünergia kujul, mida käesolevas uuringus ei hinnatud.”

| (389) | Eespool kirjeldatut silmas pidades järeldab komisjon, et Combusi aktsiate ostja Arriva Denmark A/S maksis aktsiate eest vähemalt kehtivat turuhinda. Seepärast ei saa lugeda, et äriühing sai kasu eelisest, mida võiks käsitada riigiabina. |
| --- | --- |

(389)

Eespool kirjeldatut silmas pidades järeldab komisjon, et Combusi aktsiate ostja Arriva Denmark A/S maksis aktsiate eest vähemalt kehtivat turuhinda. Seepärast ei saa lugeda, et äriühing sai kasu eelisest, mida võiks käsitada riigiabina.

7.2.   VARADE ÜLEKANDMINE ÄRIÜHINGUTE COMBUS JA ARRIVA SCANDINAVIA A/S VAHEL

| (390) | Euroopa Kohus leiab, et tagastamiskorralduse saab kolmandale äriühingule laiendada juhul, kui see on loodud selleks, et kõnealusest korraldusest kõrvale hoida (70). Tavapärased kõrvalehoidmise juhtumid on need juhud, kus vara ülekandmisel ei ole muud majanduslikku põhjendust kui tagastamiskorralduse kehtetuks tunnistamine (71). Nagu Euroopa Kohus rõhutab, „kehtib see olukorras, kus pärast komisjoni uurimist või otsust kantakse äriühingu varad ja kohustused tegevuse jätkuvuse eelduse põhjal turuhinnast madalamate hindade eest või läbipaistmatute menetluste kaudu üle teisele äriühingule, mis on samade isikute kontrolli all. Sellise ülekandmise eesmärk võib olla tagada, et varad jääks komisjoni otsuse kohaldamisalast välja, ning jätkata asjaomast majandustegevust määramata aja jooksul” (72). |
| --- | --- |

(390)

Euroopa Kohus leiab, et tagastamiskorralduse saab kolmandale äriühingule laiendada juhul, kui see on loodud selleks, et kõnealusest korraldusest kõrvale hoida (70). Tavapärased kõrvalehoidmise juhtumid on need juhud, kus vara ülekandmisel ei ole muud majanduslikku põhjendust kui tagastamiskorralduse kehtetuks tunnistamine (71). Nagu Euroopa Kohus rõhutab, „kehtib see olukorras, kus pärast komisjoni uurimist või otsust kantakse äriühingu varad ja kohustused tegevuse jätkuvuse eelduse põhjal turuhinnast madalamate hindade eest või läbipaistmatute menetluste kaudu üle teisele äriühingule, mis on samade isikute kontrolli all. Sellise ülekandmise eesmärk võib olla tagada, et varad jääks komisjoni otsuse kohaldamisalast välja, ning jätkata asjaomast majandustegevust määramata aja jooksul” (72).

| (391) | Kui komisjon leiab, et varade ülekandmise eesmärk on hoida kõrvale riigiabi tagasimaksmisest, peab ta nõudma, et tagasinõudmine ei piirduks algselt abi saanud äriühinguga, vaid laieneks äriühingule, kes jätkab algse äriühingu tegevust, kasutades ülekantud tootmisvahendeid, kui ülekandmise teatavad elemendid viitavad kahe äriühingu vahelisele majanduslikule järjepidevusele. Sellise abi tagasimaksmise kohustusest kõrvalehoidmise analüüs põhineb objektiivsetel kriteeriumitel, mis hõlmavad ülekandmise eesmärki (varad ja kohustused, tööjõu säilitamine, varade kogumid jne), ülekandmise hinda, varasid omandava äriühingu ning algse äriühingu aktsionäride või omanike identiteeti, ülekandmise aega (pärast uurimise algust, menetluse alustamist või lõpliku otsuse tegemist) ja lõpuks tehingu majanduslikku põhjendust (73). |
| --- | --- |

(391)

Kui komisjon leiab, et varade ülekandmise eesmärk on hoida kõrvale riigiabi tagasimaksmisest, peab ta nõudma, et tagasinõudmine ei piirduks algselt abi saanud äriühinguga, vaid laieneks äriühingule, kes jätkab algse äriühingu tegevust, kasutades ülekantud tootmisvahendeid, kui ülekandmise teatavad elemendid viitavad kahe äriühingu vahelisele majanduslikule järjepidevusele. Sellise abi tagasimaksmise kohustusest kõrvalehoidmise analüüs põhineb objektiivsetel kriteeriumitel, mis hõlmavad ülekandmise eesmärki (varad ja kohustused, tööjõu säilitamine, varade kogumid jne), ülekandmise hinda, varasid omandava äriühingu ning algse äriühingu aktsionäride või omanike identiteeti, ülekandmise aega (pärast uurimise algust, menetluse alustamist või lõpliku otsuse tegemist) ja lõpuks tehingu majanduslikku põhjendust (73).

| (392) | Seda kinnitas esimese astme kohus oma 1. juuli 2009. aasta otsuses kohtuasjas T-291/06 Operator ARP vs. komisjon, (74) kus väitis, et abi tagastamise eest vastutavate isikute ringi laiendamine on õigustatud vaid siis, kui varade üleminekuga kaasneb tagastamiskorralduse tagajärgedest kõrvalehoidmise oht, eelkõige kui pärast varade ostmist jääb abi esialgsest saajast järele „tühi kest”, millelt ei ole võimalik ebaseaduslikku abi tagasi saada. |
| --- | --- |

(392)

Seda kinnitas esimese astme kohus oma 1. juuli 2009. aasta otsuses kohtuasjas T-291/06 Operator ARP vs. komisjon, (74) kus väitis, et abi tagastamise eest vastutavate isikute ringi laiendamine on õigustatud vaid siis, kui varade üleminekuga kaasneb tagastamiskorralduse tagajärgedest kõrvalehoidmise oht, eelkõige kui pärast varade ostmist jääb abi esialgsest saajast järele „tühi kest”, millelt ei ole võimalik ebaseaduslikku abi tagasi saada.

| (393) | Oma teatises „Ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabi: abi tagasinõudmist käsitlevate komisjoni otsuste tõhus rakendamine liikmesriikides” (75) märkis komisjon, et kuni abi ei ole täielikult tagasi makstud, peaks asjaomane liikmesriik vastu seisma igasugusele varade ülekandmisele, mida ei teostata turutingimustel ja/või mis tehakse selleks, et tagasinõudmise otsuse täitmisest kõrvale hoida. |
| --- | --- |

(393)

Oma teatises „Ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabi: abi tagasinõudmist käsitlevate komisjoni otsuste tõhus rakendamine liikmesriikides” (75) märkis komisjon, et kuni abi ei ole täielikult tagasi makstud, peaks asjaomane liikmesriik vastu seisma igasugusele varade ülekandmisele, mida ei teostata turutingimustel ja/või mis tehakse selleks, et tagasinõudmise otsuse täitmisest kõrvale hoida.

| (394) | Seepärast tuleb kõnealuseid kriteeriume kohaldades kontrollida, kas Combusi ja äriühingu Arriva Scandinavia A/S vahelise varade ülekandmise eesmärk oli hoida kõrvale riigiabi tagasimaksmisest. |
| --- | --- |

(394)

Seepärast tuleb kõnealuseid kriteeriume kohaldades kontrollida, kas Combusi ja äriühingu Arriva Scandinavia A/S vahelise varade ülekandmise eesmärk oli hoida kõrvale riigiabi tagasimaksmisest.

| (395) | Komisjon märgib, et kõik varad ja kohustused kanti üle tegevuse jätkuvuse eelduse põhjal ning ülekandmine toimus kahe äriühingu vahel, kes olid sama emaettevõtja, Arriva Denmarki kontrolli all. Peale selle toimus ülekandmine üheksa päeva pärast Taani riigi ja äriühingu Arriva Denmark A/S vahelist aktsiatehingut. |
| --- | --- |

(395)

Komisjon märgib, et kõik varad ja kohustused kanti üle tegevuse jätkuvuse eelduse põhjal ning ülekandmine toimus kahe äriühingu vahel, kes olid sama emaettevõtja, Arriva Denmarki kontrolli all. Peale selle toimus ülekandmine üheksa päeva pärast Taani riigi ja äriühingu Arriva Denmark A/S vahelist aktsiatehingut.

| (396) | Kuigi need andmed on käesoleva juhtumi kontekstis asjakohased, märgib komisjon, et kõnealuse ülekandmise ajaks oli komisjon võtnud vastu otsuse mitte esitada vastuväiteid teatatud meetmete kohta. |
| --- | --- |

(396)

Kuigi need andmed on käesoleva juhtumi kontekstis asjakohased, märgib komisjon, et kõnealuse ülekandmise ajaks oli komisjon võtnud vastu otsuse mitte esitada vastuväiteid teatatud meetmete kohta.

| (397) | Seepärast oli komisjoni võimalik tagasinõudmise otsus tol ajal üksnes hüpoteetiline võimalus. |
| --- | --- |

(397)

Seepärast oli komisjoni võimalik tagasinõudmise otsus tol ajal üksnes hüpoteetiline võimalus.

| (398) | Peale selle ei olnud Arriva raamatupidamisarvestuses mingeid riigiabi võimaliku tagasimaksmise eraldisi ning Taani valitsuse ja Arriva Denmarki vahelises aktsiate müügi kokkuleppes ega ka Combusi ja Arriva Scandinavia vahelises varade müügi lepingus ei mainita võimalikke riigiabi tagasimaksmise nõudeid, samas kui neis loetletakse kõik muud kohtuvaidlustega seotud riskid. |
| --- | --- |

(398)

Peale selle ei olnud Arriva raamatupidamisarvestuses mingeid riigiabi võimaliku tagasimaksmise eraldisi ning Taani valitsuse ja Arriva Denmarki vahelises aktsiate müügi kokkuleppes ega ka Combusi ja Arriva Scandinavia vahelises varade müügi lepingus ei mainita võimalikke riigiabi tagasimaksmise nõudeid, samas kui neis loetletakse kõik muud kohtuvaidlustega seotud riskid.

| (399) | Lõpuks tuleb märkida, et juba Combusi kapitalisüstide tegemise ajal leiti, et Combusi integreerimine teise turul tegutseva äriühinguga on parim viis vähendada kulusid ja kehtestada tõhusust edendavad meetmed, mida Combus üksi rakendada ei suudaks. Kapitalisüsti teisest osast teatamise ajal komisjonile esitatud ning muu hulgas tõhususe suurendamisel ja kulude vähendamisel põhineva ümberkorraldamiskava täielik rakendamine oli võimalik peamiselt tänu Combusi tegevuse integreerimisele Arriva äritegevusse, mis peale selle oli kõnealuse äritegevuse laadi (võrgutööstus) ja võimalikku mastaabisäästu arvesse võttes Arriva seisukohast ratsionaalne. See selgitab, miks varade ülekandmine toimus kohe pärast aktsiatehingut. |
| --- | --- |

(399)

Lõpuks tuleb märkida, et juba Combusi kapitalisüstide tegemise ajal leiti, et Combusi integreerimine teise turul tegutseva äriühinguga on parim viis vähendada kulusid ja kehtestada tõhusust edendavad meetmed, mida Combus üksi rakendada ei suudaks. Kapitalisüsti teisest osast teatamise ajal komisjonile esitatud ning muu hulgas tõhususe suurendamisel ja kulude vähendamisel põhineva ümberkorraldamiskava täielik rakendamine oli võimalik peamiselt tänu Combusi tegevuse integreerimisele Arriva äritegevusse, mis peale selle oli kõnealuse äritegevuse laadi (võrgutööstus) ja võimalikku mastaabisäästu arvesse võttes Arriva seisukohast ratsionaalne. See selgitab, miks varade ülekandmine toimus kohe pärast aktsiatehingut.

| (400) | Eespool kirjeldatut silmas pidades ning võttes arvesse juhtumi väga erilisi asjaolusid, leiab komisjon seepärast, et puuduvad piisavad viited, mis õigustaksid seisukohta, et varade ülekandmise eesmärk oli tagastamiskorraldusest kõrvalehoidmine. |
| --- | --- |

(400)

Eespool kirjeldatut silmas pidades ning võttes arvesse juhtumi väga erilisi asjaolusid, leiab komisjon seepärast, et puuduvad piisavad viited, mis õigustaksid seisukohta, et varade ülekandmise eesmärk oli tagastamiskorraldusest kõrvalehoidmine.

| (401) | Seda järeldust kinnitab asjaolu, et müügilepingute sõlmimise ajal pidasid Taani ametiasutused komisjoniga nõu oma kavatsuse üle kehtestada vastutussäte, mille kohaselt Taani valitsus pidi andma Arrivale tagatise avalik-õiguslike asutuste (näiteks konkurentsiasutused ja ELi komisjon) võimalike Combusiga seotud nõuete vastu. Taani ametiasutustel soovitati aga enne asjaomase müügiprotsessi jätkamist oodata ära lõpliku otsuse vastuvõtmine (76). |
| --- | --- |

(401)

Seda järeldust kinnitab asjaolu, et müügilepingute sõlmimise ajal pidasid Taani ametiasutused komisjoniga nõu oma kavatsuse üle kehtestada vastutussäte, mille kohaselt Taani valitsus pidi andma Arrivale tagatise avalik-õiguslike asutuste (näiteks konkurentsiasutused ja ELi komisjon) võimalike Combusiga seotud nõuete vastu. Taani ametiasutustel soovitati aga enne asjaomase müügiprotsessi jätkamist oodata ära lõpliku otsuse vastuvõtmine (76).

| (402) | Sellest tulenevalt leiab komisjon, et ei ole põhjust laiendada tagastamiskorraldust Arrivale. |
| --- | --- |

(402)

Sellest tulenevalt leiab komisjon, et ei ole põhjust laiendada tagastamiskorraldust Arrivale.

7.3.   VARADE ÜLEKANDMINE ÄRIÜHINGUTE ARRIVA SCANDINAVIA A/S JA CONNEX VAHEL

| (403) | Komisjonil pole andmeid ka selle kohta, et müügihind, mida Connex Arriva Scandinaviale varade eest maksis, oli turuhinnast madalam. Võib eeldada, et hind, milles kaks turul tegutsevat eraõiguslikku äriühingut kokku leppisid, vastab turuhinnale. Seega ei ole põhjust laiendada tagasinõudmise kohustust Connexile. |
| --- | --- |

(403)

Komisjonil pole andmeid ka selle kohta, et müügihind, mida Connex Arriva Scandinaviale varade eest maksis, oli turuhinnast madalam. Võib eeldada, et hind, milles kaks turul tegutsevat eraõiguslikku äriühingut kokku leppisid, vastab turuhinnale. Seega ei ole põhjust laiendada tagasinõudmise kohustust Connexile.

| (404) | Kokkuvõtteks leiab komisjon, et ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu abi tuleb tagasi nõuda Combusilt, |
| --- | --- |

(404)

Kokkuvõtteks leiab komisjon, et ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu abi tuleb tagasi nõuda Combusilt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Taani Kuningriigi poolt aastatel 1999 ja 2001 kapitali suurendamise, allutatud laenu ja tagatistena rakendatud riigiabi on ühisturuga kokkusobimatu.

Artikkel 2

1.   Taani Kuningriik võtab kõik vajalikud meetmed, et artiklis 1 osutatud ning Combusile ebaseaduslikult antud abi äriühingult tagasi nõuda.

2.   Tagasimakstavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, millal need abisaaja käsutusse anti, kuni nende tegeliku tagasisaamiseni.

3.   Intressid arvutatakse liitintressina kooskõlas määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükiga ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 271/2008, (77) millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 794/2004 (78).

Artikkel 3

1.   Artiklis 1 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Taani Kuningriik tagab, et käesolev otsus täidetakse nelja kuu jooksul alates selle teatavaks tegemisest.

Artikkel 4

1.   Kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemisest edastab Taani Kuningriik komisjonile järgmise teabe:

| a) | abisaajalt tagasi nõutava abi kogusumma (põhisumma ja intressid); |
| --- | --- |

a)

abisaajalt tagasi nõutava abi kogusumma (põhisumma ja intressid);

| b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| c) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajalt on nõutud abi tagasimaksmist. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajalt on nõutud abi tagasimaksmist.

2.   Taani Kuningriik teavitab komisjoni käesoleva otsuse rakendamiseks võetud riiklike meetmete edenemisest, kuni artiklis 1 osutatud abi on tagasi makstud. Komisjoni taotluse korral esitab Taani Kuningriik viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Peale selle edastab Taani Kuningriik üksikasjalikud andmed abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile.

Brüssel, 13. juuli 2009

Komisjoni nimel

asepresident

Antonio TAJANI

---

(1)  ELT C 233, 22.9.2005, lk 28.

1

(2)  Kõnealune liit esindab enam kui 90 % Taani piirkondlikest avalikke bussiveoteenuseid osutavatest ettevõtjatest (ettevõtjate arvu järgi).

2

(3)  Vt algse otsuse tabel 7; summa on esitatud 2001. aasta nüüdispuhasväärtuses.

3

(4)  EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2.

4

(5)  Vt joonealune märkus nr 3.

5

(6)  EÜT L 156, 28.6.1969, lk 1.

6

(7)  EÜT C 133, 5.5.2001, lk 21.

7

(8)  Vt kohtuasi T-157/01, Danske Busvognmænd vs. komisjon, EKL 2004, lk II-917 (edaspidi „Combusi kohtuotsus”).

8

vs

(9)  Combusi kohtuotsus, punktid 83 ja 99.

9

(10)  Kohtuasi C-280/00, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, EKL 2003, lk I-7747, punktid 107 ja 108 (edaspidi „Altmarki kohtuotsus”) ().

10

(11)  Combusi kohtuotsus, punktid 100 ja 101.

(12)  Combusi kohtuotsus, punkt 114 ja järgnevad.

12

(13)  Vt joonealune märkus nr 1.

13

(14)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

14

(15)  EÜT L 209, 24.7.1992, lk 1.

15

(16)  Vt Taani transpordiministeeriumi väljaannet „Trafikredegorelse 2004”, lk 121, ning asutusesisese teenuste osutamise alast kohtupraktikat.

16

Trafikredegorelse 2004

(17)  Vt menetluse algatamise otsus, punkt 16 ja tabel 1.

17

(18)  Arriva omandas äriühingud Unibus Rutetrafik A/S ja Bus Danmark A/S, Connex omandas äriühingu Liniebus A/S.

18

(19)  23. detsembri 1998. aasta seadus nr 1046.

19

(20)  21. mai 1999. aasta eelnõu 300 miljoni Taani krooni suuruse kapitalisüsti kohta. Rahanduskomisjon nõustus sellega 27. mail 1999.

20

(21)  Aruanne 10/01 äriühingu Combus A/S kohta aastatel 1995–2001. Müügiprotsessi, Arriva pakkumist ja sellega seoses antud tagatisi on üksikasjalikult kirjeldatud aruande lehekülgedel 49–60.

21

(22)  2002. aastaks tuleb eraldada veel 5 miljonit eurot.

22

Allikas: märgukiri valitud bussiteenuselepingute kasumlikkuse kohta ajavahemikul 1999–2001.

Allikas:

(23)  Kõnealuste nõuetega nähti ette, et äriühingu omakapital peab moodustama vähemalt 10 % tema bilansimahust kuni 1998. aastani ning vähemalt 20 % bilansimahust alates 1999. aastast. 1998. aasta lõpus oli äriühingu bilansimaht 1,24 miljardit Taani krooni ning pidi prognooside kohaselt järgmisel aastal (1999) kasvama. 1999. aastaks prognoositud ligikaudu 25 miljoni Taani krooni suuruse puudujäägi puhul vähenenuks omakapital 1999. aasta lõpus 20 miljoni Taani kroonini. Kui 1999. aasta lõpus oleks bilansimaht olnud näiteks 1,3 miljardit Taani krooni, tähendanuks 20 % maksevõime nõue vähemalt 260 miljoni Taani krooni suurust omakapitali. 300 miljoni Taani krooni suuruse kapitalisüsti puhul oleks tekkinud 60 miljoni Taani krooni suurune varu, mida ei saaks äriühingu ebakindlust arvestades nõustaja sõnul sugugi liiga suureks pidada.

23

(24)  Combus 28 %, Arriva 25 %, City-Trafik 7 %, Linjebus 10 %.

24

(25)  Vt ka Combusi kohtuotsus, punkt 87.

25

(26)  Kõnealused kulud jagunevad järgmiselt: juhtkonna vallandamiskulud 5,2 miljonit Taani krooni, muud vallandamiskulud peakontorites 6,7 miljonit Taani krooni, muud vallandamiskulud 2 miljonit Taani krooni.

26

(27)  Vt menetluse algatamise otsuse tabeli 8 3. veeru 5. ja 6. rida.

27

(28)  Vt punkt 83.

28

(29)  Kohtuasi C-278/92, Hispaania vs. komisjon (EKL 1994, lk I-4103, punktid 13 ja 14), ning liidetud kohtuasjad T-126/96 ja T-127/96, Breda Fucine Meridionali (EKL 1998, lk II-3437, punkt 79).

29

vs

(30)  Kohtuasi C-305/89, Itaalia vs. komisjon, EKL 1991, lk I-1603, punkt 20.

30

vs

(31)  Post Danmark on üks Taani suurimaid tööandjaid, kelle 2004. aasta käive oli 11 227 000 000 Taani krooni (1 509 000 000 eurot), kasum enne makse 836 000 000 Taani krooni (112 000 000 eurot) ning intressi-, maksude ja kulumieelne tulu (EBITDA) 1 115 000 000 Taani krooni (244 000 000 eurot).

31

(32)  Enne 1. märtsi 2004 oli Banedanmarki nimi Banestyrelsen. Banedanmark haldab riigi raudteeinfrastruktuuri ja täidab infrastruktuuri haldamise ülesandeid ka raudteevõrgu teatavates muudes osades.

32

(33)  27. juuni 2001. aasta seadus nr 273.

33

(34)  See Enterprise’i nimeline üksus on praegu Banedanmarki sõltumatu organisatsiooniline üksus. Üksus müüb raudtee insener-tehnilisi tervik-, põhi- ja eriteenuseid lõppvalmidusstaadiumi-lepingute, põhilepingute, erialalepingute ja alltöövõtulepigute vahendusel.

34

(35)  Combusi kohtuotsuse punkt 109.

35

(36)  Kohtuasi T-11/95, BP Chemicals Ltd vs. komisjon, EKL 1998, lk II-3235, punkt 171.

36

vs

(37)  „Beretning om Granskning af Combus A/S”, aprill 2001; „Advokatundersogelse om Statens Varetagelse af Ejerskabet til Combus A/S”, august 2001; „Beretning fra Rigsrevisionen”, aprill 2002.

37

(38)  Vt kohtuasi C-17/99, Prantsusmaa vs. komisjon, EKL 2001, lk I-2481, punkt 43.

38

vs

(39)  Lk 60.

39

(40)  Vt eespool osutatud kohtuasi C-17/99.

40

(41)  Eespool osutatud kohtuasi T-11/95, punkt 171.

41

(42)  EÜT C 307, 13.11.1993, lk 3. Vt ka komisjoni varasem, 17. septembri 1984. aasta teatis liikmesriikidele ametiasutuste osaluste kohta äriühingute kapitalis, avaldatud EÜ Bülletäänis 9/1984.

42

(43)  Kohtuasi C-482/99, Prantsusmaa vs. komisjon (Stardust), EKL 2002, lk I-4397, punkt 56. Vt ka kohtujurist Geelhoedi ettepanek liidetud kohtuasjades C-328/99 ja C-399/00, Itaalia ja Sim 2 Multimedia vs. komisjon, EKL 2003, lk I-4035.

43

vs

vs

(44)  Liidetud kohtuasjad 296/82 ja 318/82, Madalmaad ja Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv vs. komisjon EKL 1985, lk 809, punkt 17.

44

vs

(45)  Kohtuasi C-305/89, Itaalia vs. komisjon („ALFA Romeo”), EKL 1991, lk I-1603, punkt 20.

45

vs

(46)  Komisjoni 7. detsembri 2005. aasta otsus nr 2006/947/EÜ riigiabi kohta, mida Belgia andis ABX Logisticsile (ELT L 383, 28.12.2006, lk 21).

46

(47)  Altmarki kohtuotsus, punkt 95.

47

(48)  Combusi kohtuotsus, punkt 98.

48

(49)  Combusi kohtuotsus, punkt 99.

49

(50)  Altmarki kohtuotsus, punkt 78.

50

(51)  Altmarki kohtuotsus, punkt 79.

51

(52)  Vt muu hulgas kohtuasi C-513/99, Concordia Bus Finland vs. Helsingin kaupunki ja HKL-Bussiliikenne, punkt 56.

52

vs

(53)  EÜT C 368, 23.12.1994, lk 12.

53

(54)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

54

(55)  Vt kohtuasi C-17/99, Prantsusmaa vs. komisjon, EKL 2001, lk I-2481, punkt 46.

55

vs

(56)  Kohtuasi C-17/99, Prantsusmaa vs. komisjon, EKL 2001, lk I-02481, punkt 41.

56

vs

(57)  Vt joonealune märkus 51.

57

(58)  Vt joonealune märkus 52.

58

(59)  Vt joonealune märkus 53.

59

(60)  Suuniste punktid 31 ja 32.

60

(61)  Combusi kohtuasi, punktid 114 ja 115.

61

(62)  Vt algse otsuse tabel 7; nagu eespool selgitatud, on need arvud väljendatud 2001. aasta nüüdispuhasväärtuses, mitte reaalväärtuses.

62

(63)  Komisjoni allajoonitud.

63

(64)  Combusi kohtuotsus, punkt 78 ja järgnevad, eeskätt punkt 88.

64

(65)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 110.

65

(66)  ELT L 296, 12.11.2005, lk 19.

66

(67)  Kohtuasi C-303/88, Itaalia vs. komisjon, EKL 1991, lk I-1433, punkt 57, ja kohtuasi C-277/00, Saksamaa vs. komisjon, EKL 2004, lk I-3925, punkt 75.

67

vs

vs

(68)  Eespool osutatud kohtuasjad C-328/99 ja C-399/00, punkt 83.

68

(69)  Eespool osutatud kohtuasi C-277/00, punkt 80.

69

(70)  Eespool osutatud kohtuasi C-277/00, punkt 86.

70

(71)  Kohtuasi C-415/03, komisjon vs. Kreeka („Olympic Airways”), EKL 2005, lk I-3875, ja eespool osutatud liidetud kohtuasjad C-328/99 ja C-399/00, punkt 69.

71

vs

(72)  Eespool osutatud liidetud kohtuasjad C-328/99 ja C-399/00, punkt 69.

72

(73)  Komisjoni 2. juuni 1999. aasta otsus 2000/536/EÜ äriühingule Seleco SpA antud riigiabi kohta (EÜT L 227, 7.9.2000, lk 24, põhjendused 116 ja 117). Vt siinkohal seoses esimese astme kohtu kontrolliga selle üle, kuidas komisjon kõnealuseid kriteeriume kohaldab, kohtuasi T-318/00, Freistaat Thüringen vs. komisjon, EKL 2005, lk II-4179.

73

vs

(74)  Otsust ei ole veel avaldatud.

74

(75)  ELT C 272, 15.11.2007, lk 4.

75

(76)  Alates komisjoni koostatud eespool osutatud tagasinõudmist käsitleva 2007. aasta teatise jõustumist ei saa sellised juhtumid enam aset leida. Kõnealuses teatises on tõepoolest mainitud, et „juhul kui erastatakse ettevõtja, kes on saanud riigiabi, mille komisjon on kuulutanud ühisturuga kokkusobivaks, võib liikmesriik erastamislepingusse sisestada vastutussätte, et kaitsta ettevõtja ostjat riski vastu, mille puhul ühenduse kohtud võivad komisjoni esialgse heakskiitva otsuse ümber lükata ja asendada selle komisjoni otsusega, millega nõutakse abisaajalt kõnealuse abi tagasimaksmist. Selline säte võib kajastuda ostja poolt erastatava ettevõtja eest makstavas hinnas, et võtta arvesse uut tagasinõudekohustust”.

76

(77)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

77

(78)  ELT L 82, 25.3.2008, lk 1.

78

---