# Jurnalul Oficial L 327/2009

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2009.327.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 327 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5212 decembrie 2009 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2009.327.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 327

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5212 decembrie 2009

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 1212/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 de stabilire, pentru anul de pescuit 2010, a prețurilor orientative și a prețurilor comunitare de producție pentru anumite produse pescărești, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 104/2000 | 1 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (CE) nr. 1212/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 de stabilire, pentru anul de pescuit 2010, a prețurilor orientative și a prețurilor comunitare de producție pentru anumite produse pescărești, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 104/2000

1

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2009/944/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 13 iulie 2009 privind schemele de ajutoare de stat C 6/04 (ex NN 70/01) și C 5/05 (ex NN 71/04) puse în aplicare de Italia în favoarea producătorilor de produse de seră (scutire de accize pentru motorina utilizată la încălzirea serelor)
  [notificată cu numărul C(2009) 5497] | 6 |
| | | 2009/945/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 13 iulie 2009 privind reforma modalității de finanțare a sistemului de pensii al RATP [ajutor de stat C 42/07 (ex N 428/06)] pe care Franța intenționează să o pună în aplicare în favoarea RATP
  [notificată cu numărul C(2009) 5505]

   (
  1
  ) | 21 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2009/944/CE

*

Decizia Comisiei din 13 iulie 2009 privind schemele de ajutoare de stat C 6/04 (ex NN 70/01) și C 5/05 (ex NN 71/04) puse în aplicare de Italia în favoarea producătorilor de produse de seră (scutire de accize pentru motorina utilizată la încălzirea serelor)
  [notificată cu numărul C(2009) 5497]

[notificată cu numărul C(2009) 5497]

6

2009/945/CE

*

Decizia Comisiei din 13 iulie 2009 privind reforma modalității de finanțare a sistemului de pensii al RATP [ajutor de stat C 42/07 (ex N 428/06)] pe care Franța intenționează să o pună în aplicare în favoarea RATP
  [notificată cu numărul C(2009) 5505]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2009) 5505]

1

21

| | | V   Acte adoptate, începând cu 1 decembrie 2009, în aplicarea Tratatului privind Uniunea Europeană, a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și a Tratatului Euratom |
| --- | --- | --- |
| | | ACTE A CĂROR PUBLICARE ESTE OBLIGATORIE |
| | | Regulamentul (UE) nr. 1213/2009 al Comisiei din 11 decembrie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 36 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 1214/2009 al Comisiei din 11 decembrie 2009 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/2010 | 38 |
| | | 2009/946/PESC |
| | * | Decizia Atalanta/8/2009 a Comitetului politic și de securitate din 4 decembrie 2009 privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta) | 40 |

V   Acte adoptate, începând cu 1 decembrie 2009, în aplicarea Tratatului privind Uniunea Europeană, a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și a Tratatului Euratom

ACTE A CĂROR PUBLICARE ESTE OBLIGATORIE

Regulamentul (UE) nr. 1213/2009 al Comisiei din 11 decembrie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

36

Regulamentul (UE) nr. 1214/2009 al Comisiei din 11 decembrie 2009 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/2010

38

2009/946/PESC

*

Decizia Atalanta/8/2009 a Comitetului politic și de securitate din 4 decembrie 2009 privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta)

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 12.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 327/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1212/2009 AL CONSILIULUI

din 30 noiembrie 2009

de stabilire, pentru anul de pescuit 2010, a prețurilor orientative și a prețurilor comunitare de producție pentru anumite produse pescărești, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 104/2000

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 104/2000 al Consiliului din 17 decembrie 1999 privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură (1), în special articolul 18 alineatul (3) și articolul 26 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei,

întrucât:

| (1) | Articolul 18 alineatul (1) și articolul 26 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 104/2000 prevăd că ar trebui stabilit, pentru fiecare an de pescuit, un preț orientativ și un preț comunitar de producție, pentru a determina nivelurile de preț în cazul intervențiilor pe piață pentru anumite produse pescărești. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 18 alineatul (1) și articolul 26 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 104/2000 prevăd că ar trebui stabilit, pentru fiecare an de pescuit, un preț orientativ și un preț comunitar de producție, pentru a determina nivelurile de preț în cazul intervențiilor pe piață pentru anumite produse pescărești.

| (2) | Articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 104/2000 impune stabilirea prețului orientativ pentru fiecare din produsele și grupele de produse enumerate în anexele I și II la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 104/2000 impune stabilirea prețului orientativ pentru fiecare din produsele și grupele de produse enumerate în anexele I și II la regulamentul respectiv.

| (3) | Pe baza datelor disponibile în prezent cu privire la prețurile pentru produsele respective și pe baza criteriilor menționate la articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 104/2000, prețurile orientative ar trebui majorate, menținute sau reduse pentru anul de pescuit 2010, în funcție de specie. |
| --- | --- |

(3)

Pe baza datelor disponibile în prezent cu privire la prețurile pentru produsele respective și pe baza criteriilor menționate la articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 104/2000, prețurile orientative ar trebui majorate, menținute sau reduse pentru anul de pescuit 2010, în funcție de specie.

| (4) | Articolul 26 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 104/2000 impune stabilirea prețului comunitar de producție pentru produsele enumerate în anexa III la regulamentul respectiv. Este oportun să se stabilească prețul comunitar de producție pentru unul dintre produsele în cauză și să se calculeze prețul comunitar de producție pentru celelalte produse cu ajutorul coeficienților de conversie instituiți prin Regulamentul (CE) nr. 802/2006 al Comisiei din 30 mai 2006 de stabilire a coeficienților de conversie aplicabili peștilor din genurile Thunnus și Euthynnus
   (2). |
| --- | --- |

(4)

Articolul 26 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 104/2000 impune stabilirea prețului comunitar de producție pentru produsele enumerate în anexa III la regulamentul respectiv. Este oportun să se stabilească prețul comunitar de producție pentru unul dintre produsele în cauză și să se calculeze prețul comunitar de producție pentru celelalte produse cu ajutorul coeficienților de conversie instituiți prin Regulamentul (CE) nr. 802/2006 al Comisiei din 30 mai 2006 de stabilire a coeficienților de conversie aplicabili peștilor din genurile Thunnus și Euthynnus
   (2).

| (5) | Pe baza criteriilor stabilite la articolul 18 alineatul (2) prima și a doua liniuță și la articolul 26 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 104/2000, prețul comunitar de producție pentru anul de pescuit 2010 ar trebui să fie ajustat. |
| --- | --- |

(5)

Pe baza criteriilor stabilite la articolul 18 alineatul (2) prima și a doua liniuță și la articolul 26 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 104/2000, prețul comunitar de producție pentru anul de pescuit 2010 ar trebui să fie ajustat.

| (6) | Având în vedere caracterul urgent al chestiunii, este important să se acorde o derogare de la termenul de șase săptămâni prevăzut la alineatul (1)(3) din Protocolul privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

(6)

Având în vedere caracterul urgent al chestiunii, este important să se acorde o derogare de la termenul de șase săptămâni prevăzut la alineatul (1)(3) din Protocolul privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Pentru anul de pescuit de la 1 ianuarie până la 31 decembrie 2010, prețurile orientative prevăzute la articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 104/2000 sunt cele care figurează în anexa I la prezentul regulament.

Articolul 2

Pentru anul de pescuit de la 1 ianuarie până la 31 decembrie 2010, prețurile comunitare de producție prevăzute la articolul 26 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 104/2000 sunt cele care figurează în anexa II la prezentul regulament.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare la 1 ianuarie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 30 noiembrie 2009.

Pentru Consiliu

Președintele

S. O. LITTORIN

---

(1)  JO L 17, 21.1.2000, p. 22.

1

(2)  JO L 144, 31.5.2006, p. 15.

2

---

ANEXA I

| Anexe | Specia
  Produse enumerate în anexele I și II la Regulamentul (CE) nr. 104/2000 | Prezentare comercială | Preț orientativ
  (EUR/tonă) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | 1. | Hering din specia Clupea harengus |

Anexe

Specia

Produse enumerate în anexele I și II la Regulamentul (CE) nr. 104/2000

Prezentare comercială

Preț orientativ

(EUR/tonă)

I

1.

Hering din specia Clupea harengus

Pește întreg

275

| 2. | Sardine din specia Sardina pilchardus |
| --- | --- |

2.

Sardine din specia Sardina pilchardus

Pește întreg

580

| 3. | Câine de mare (Squalus acanthias) |
| --- | --- |

3.

Câine de mare (Squalus acanthias)

Pește întreg sau pește eviscerat, cu cap

1 090

| 4. | Rechin pisică (Scyliorhinus spp.) |
| --- | --- |

4.

Rechin pisică (Scyliorhinus spp.)

Pește întreg sau pește eviscerat, cu cap

711

| 5. | Sebastă (Sebastes spp.) |
| --- | --- |

5.

Sebastă (Sebastes spp.)

Pește întreg

1 188

| 6. | Cod din specia Gadus morhua |
| --- | --- |

6.

Cod din specia Gadus morhua

Pește întreg sau pește eviscerat, cu cap

1 589

| 7. | Cod negru (Pollachius virens) |
| --- | --- |

7.

Cod negru (Pollachius virens)

Pește întreg sau pește eviscerat, cu cap

776

| 8. | Eglefin (Melanogrammus aeglefinus) |
| --- | --- |

8.

Eglefin (Melanogrammus aeglefinus)

Pește întreg sau pește eviscerat, cu cap

976

| 9. | Merlan (Merlangius merlangus) |
| --- | --- |

9.

Merlan (Merlangius merlangus)

Pește întreg sau pește eviscerat, cu cap

898

| 10. | Specii de mihalț-de-mare (Molva spp.) |
| --- | --- |

10.

Specii de mihalț-de-mare (Molva spp.)

Pește întreg sau pește eviscerat, cu cap

1 165

| 11. | Macrou din specia Scomber scombrus |
| --- | --- |

11.

Macrou din specia Scomber scombrus

Pește întreg

317

| 12. | Macrou din specia Scomber japonicus |
| --- | --- |

12.

Macrou din specia Scomber japonicus

Pește întreg

279

| 13. | Hamsii (anșoa) (Engraulis spp.) |
| --- | --- |

13.

Hamsii (anșoa) (Engraulis spp.)

Pește întreg

1 287

| 14. | Cambulă de Baltica (Pleuronectes platessa) |
| --- | --- |

14.

Cambulă de Baltica (Pleuronectes platessa)

Pește întreg sau pește eviscerat, cu cap de la 1.1.2010 până la 30.4.2010

1 052

Pește întreg sau pește eviscerat, cu cap de la 1.5.2010 până la 31.12.2010

1 462

| 15. | Merluciu din specia Merluccius merluccius |
| --- | --- |

15.

Merluciu din specia Merluccius merluccius

Pește întreg sau pește eviscerat, cu cap

3 403

| 16. | Specii de cardină (Lepidorhombus spp.) |
| --- | --- |

16.

Specii de cardină (Lepidorhombus spp.)

Pește întreg sau pește eviscerat, cu cap

2 402

| 17. | Limanda (Limanda limanda) |
| --- | --- |

17.

Limanda (Limanda limanda)

Pește întreg sau pește eviscerat, cu cap

828

| 18. | Cambulă (Platichthys flesus) |
| --- | --- |

18.

Cambulă (Platichthys flesus)

Pește întreg sau pește eviscerat, cu cap

496

| 19. | Ton alb (Thunnus alalunga) |
| --- | --- |

19.

Ton alb (Thunnus alalunga)

Pește întreg

2 241

Pește eviscerat, cu cap

2 487

| 20. | Sepie (Sepia officinalis și Rossia macrosoma) |
| --- | --- |

20.

Sepie (Sepia officinalis și Rossia macrosoma)

Întreg

1 781

| 21. | Specii de pește pescar (Lophius spp.) |
| --- | --- |

21.

Specii de pește pescar (Lophius spp.)

Pește întreg sau pește eviscerat, cu cap

2 923

Fără cap

6 015

| 22. | Creveteț cenușiu din specia Crangon crangon |
| --- | --- |

22.

Creveteț cenușiu din specia Crangon crangon

Fiert simplu în apă

2 423

| 23. | Creveteț nordic (Pandalus borealis) |
| --- | --- |

23.

Creveteț nordic (Pandalus borealis)

Fiert simplu în apă

6 474

Proaspăt sau refrigerat

1 590

| 24. | Crabi comuni (Cancer pagurus) |
| --- | --- |

24.

Crabi comuni (Cancer pagurus)

Întreg

1 676

| 25. | Homar norvegian (Nephrops norvegicus) |
| --- | --- |

25.

Homar norvegian (Nephrops norvegicus)

Întreg

5 197

Cozi

4 102

| 26. | Specii de limbă de mare (Solea spp.) |
| --- | --- |

26.

Specii de limbă de mare (Solea spp.)

Pește întreg sau pește eviscerat, cu cap

6 742

II

| 1. | Halibut negru (Reinhardtius hippoglossoides) |
| --- | --- |

1.

Halibut negru (Reinhardtius hippoglossoides)

Congelat, în ambalaje originale conținând produse omogene

1 916

| 2. | Merluciu din genul Merlucius spp. |
| --- | --- |

2.

Merluciu din genul Merlucius spp.

Congelat, întreg, în ambalaje originale conținând produse omogene

1 208

Congelat, sub formă de fileuri, în ambalaje originale conținând produse omogene

1 483

| 3. | Dințos și specii de pageli (Dentex dentex și Pagellus spp.) |
| --- | --- |

3.

Dințos și specii de pageli (Dentex dentex și Pagellus spp.)

Congelați, în loturi sau în ambalaje originale conținând produse omogene

1 492

| 4. | Pește-spadă (Xiphias gladius) |
| --- | --- |

4.

Pește-spadă (Xiphias gladius)

Congelat, întreg, în ambalaje originale conținând produse omogene

3 998

| 5. | Sepie (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti) |
| --- | --- |

5.

Sepie (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti)

Congelată, în ambalaje originale conținând produse omogene

1 915

| 6. | Caracatiță (Octopus spp.) |
| --- | --- |

6.

Caracatiță (Octopus spp.)

Congelată, în ambalaje originale conținând produse omogene

2 161

| 7. | Specii de calmari (Loligo spp.) |
| --- | --- |

7.

Specii de calmari (Loligo spp.)

Congelat, în ambalaje originale conținând produse omogene

1 179

| 8. | Calmar (Ommastrephes sagittatus) |
| --- | --- |

8.

Calmar (Ommastrephes sagittatus)

Congelat, în ambalaje originale conținând produse omogene

961

| 9. | Illex argentinus |
| --- | --- |

9.

Congelat, în ambalaje originale conținând produse omogene

856

| 10. | Creveteț din familia Penaeidae |
| --- | --- |

10.

Creveteț din familia Penaeidae

| — | Creveteț din specia Parapenaeus longirostris |
| --- | --- |

—

Creveteț din specia Parapenaeus longirostris

Congelați, în ambalaje originale conținând produse omogene

4 072

| — | Alte specii din familia Penaeidae |
| --- | --- |

—

Alte specii din familia Penaeidae

Congelate, în ambalaje originale conținând produse omogene

8 055

---

ANEXA II

| Specia
  Produse enumerate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 104/2000 | Greutate | Caracteristici comerciale | Preț comunitar de producție
  (EUR/tonă) |
| --- | --- | --- | --- |
| Albacora (Thunnus albacares) | cu greutate mai mare de 10 kg fiecare | Întreg | 1 224 |
| Fără branhii și eviscerat | |
| Altele | |
| cu greutate de cel mult 10 kg fiecare | Întreg | |
| Fără branhii și eviscerat | |
| Altele | |
| Ton alb (Thunnus alalunga) | cu greutate mai mare de 10 kg fiecare | Întreg | |
| Fără branhii și eviscerat | |
| Altele | |
| cu greutate de cel mult 10 kg fiecare | Întreg | |
| Fără branhii și eviscerat | |
| Altele | |
| Ton dungat (Katsuwonus pelamis) | | Întreg | |
| | Fără branhii și eviscerat | |
| | Altele | |
| Ton roșu (Thunnus thynnus) | | Întreg | |
| | Fără branhii și eviscerat | |
| | Altele | |
| Alte specii din genurile Thunnus și Euthynnus | | Întreg | |
| | Fără branhii și eviscerat | |
| | Altele | |

Specia

Produse enumerate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 104/2000

Greutate

Caracteristici comerciale

Preț comunitar de producție

(EUR/tonă)

Albacora (Thunnus albacares)

cu greutate mai mare de 10 kg fiecare

Întreg

1 224

Fără branhii și eviscerat

Altele

cu greutate de cel mult 10 kg fiecare

Întreg

Fără branhii și eviscerat

Altele

Ton alb (Thunnus alalunga)

cu greutate mai mare de 10 kg fiecare

Întreg

Fără branhii și eviscerat

Altele

cu greutate de cel mult 10 kg fiecare

Întreg

Fără branhii și eviscerat

Altele

Ton dungat (Katsuwonus pelamis)

Întreg

Fără branhii și eviscerat

Altele

Ton roșu (Thunnus thynnus)

Întreg

Fără branhii și eviscerat

Altele

Alte specii din genurile Thunnus și Euthynnus

Întreg

Fără branhii și eviscerat

Altele

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 12.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 327/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 327/6

---

DECIZIA COMISIEI

din 13 iulie 2009

privind schemele de ajutoare de stat C 6/04 (ex NN 70/01) și C 5/05 (ex NN 71/04) puse în aplicare de Italia în favoarea producătorilor de produse de seră (scutire de accize pentru motorina utilizată la încălzirea serelor)

[notificată cu numărul C(2009) 5497]

(Numai textul în limba italiană este autentic)

(2009/944/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

după invitația adresată părților interesate de a-și prezenta observațiile în conformitate cu articolul menționat anterior și având în vedere aceste observații,

întrucât:

I.   PROCEDURA

| (1) | Prin scrisorile din 28 septembrie 2000 și din 17 octombrie 2000, pe baza informațiilor de care dispuneau, serviciile Comisiei au cerut precizări autorităților italiene în legătură cu scutirea parțială de accize aplicată motorinei utilizate în agricultură în conformitate cu Decretul-lege nr. 268 din 30 septembrie 2000, care instituie măsuri urgente privind impozitele pe venit pentru persoanele fizice și privind accizele. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisorile din 28 septembrie 2000 și din 17 octombrie 2000, pe baza informațiilor de care dispuneau, serviciile Comisiei au cerut precizări autorităților italiene în legătură cu scutirea parțială de accize aplicată motorinei utilizate în agricultură în conformitate cu Decretul-lege nr. 268 din 30 septembrie 2000, care instituie măsuri urgente privind impozitele pe venit pentru persoanele fizice și privind accizele.

| (2) | Prin scrisorile din 31 octombrie 2000 și 3 noiembrie 2000, autoritățile italiene au transmis Comisiei precizările cerute. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisorile din 31 octombrie 2000 și 3 noiembrie 2000, autoritățile italiene au transmis Comisiei precizările cerute.

| (3) | După examinarea acestor precizări, prin scrisoarea din 20 noiembrie 2000, serviciile Comisiei au cerut autorităților italiene o nouă serie de informații privind scutirea de accize. |
| --- | --- |

(3)

După examinarea acestor precizări, prin scrisoarea din 20 noiembrie 2000, serviciile Comisiei au cerut autorităților italiene o nouă serie de informații privind scutirea de accize.

| (4) | Neprimind răspuns în termenul de patru săptămâni stabilit prin scrisoarea sus-menționată, serviciile Comisiei au trimis autorităților italiene o atenționare, prin scrisoarea din 26 aprilie 2001, precizând că, în absența unei reacții din partea acestora, își rezervau dreptul de a propune Comisiei trimiterea unei somații pentru furnizarea de informații în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (1) (devenit articolul 88). |
| --- | --- |

(4)

Neprimind răspuns în termenul de patru săptămâni stabilit prin scrisoarea sus-menționată, serviciile Comisiei au trimis autorităților italiene o atenționare, prin scrisoarea din 26 aprilie 2001, precizând că, în absența unei reacții din partea acestora, își rezervau dreptul de a propune Comisiei trimiterea unei somații pentru furnizarea de informații în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (1) (devenit articolul 88).

| (5) | Prin scrisoarea din 10 mai 2001, Reprezentanța permanentă a Italiei pe lângă Uniunea Europeană a transmis Comisiei informațiile suplimentare solicitate autorităților italiene prin scrisoarea din 26 aprilie 2001. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din 10 mai 2001, Reprezentanța permanentă a Italiei pe lângă Uniunea Europeană a transmis Comisiei informațiile suplimentare solicitate autorităților italiene prin scrisoarea din 26 aprilie 2001.

| (6) | Prin scrisoarea din 2 august 2001, pe baza informațiilor sus-menționate, serviciile Comisiei au anunțat deschiderea unui dosar de ajutor de stat nenotificat, cu numărul NN 70/01, și au solicitat noi informații autorităților italiene. |
| --- | --- |

(6)

Prin scrisoarea din 2 august 2001, pe baza informațiilor sus-menționate, serviciile Comisiei au anunțat deschiderea unui dosar de ajutor de stat nenotificat, cu numărul NN 70/01, și au solicitat noi informații autorităților italiene.

| (7) | Neprimind răspuns în termenul stabilit, serviciile Comisiei au trimis autorităților italiene o nouă atenționare, prin scrisoarea din 1 iulie 2003, atrăgând din nou atenția acestora asupra faptului că, în cazul nerespectării termenului de patru săptămâni stabilit pentru transmiterea răspunsului, își rezervau dreptul de a propune Comisiei trimiterea unei somații pentru furnizarea de informații în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999. Termenul stabilit pentru răspuns expira la începutul lunii august 2003. |
| --- | --- |

(7)

Neprimind răspuns în termenul stabilit, serviciile Comisiei au trimis autorităților italiene o nouă atenționare, prin scrisoarea din 1 iulie 2003, atrăgând din nou atenția acestora asupra faptului că, în cazul nerespectării termenului de patru săptămâni stabilit pentru transmiterea răspunsului, își rezervau dreptul de a propune Comisiei trimiterea unei somații pentru furnizarea de informații în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999. Termenul stabilit pentru răspuns expira la începutul lunii august 2003.

| (8) | Neprimind răspuns până la expirarea termenului sus-menționat, prin decizia din 10 octombrie 2003 (2), Comisia a somat Italia să îi comunice toate informațiile solicitate prin scrisoarea din 2 august 2001, precizând că, în absența unui răspuns din partea autorităților italiene, își rezervă dreptul de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din tratat. |
| --- | --- |

(8)

Neprimind răspuns până la expirarea termenului sus-menționat, prin decizia din 10 octombrie 2003 (2), Comisia a somat Italia să îi comunice toate informațiile solicitate prin scrisoarea din 2 august 2001, precizând că, în absența unui răspuns din partea autorităților italiene, își rezervă dreptul de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din tratat.

| (9) | Neprimind răspuns la somația de a furniza informații, prin scrisoarea din 19 februarie 2004, Comisia a comunicat autorităților italiene decizia de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din tratat cu referire la dispozițiile articolului 5 alineatul (5) din Decretul-lege nr. 268 din 30 septembrie 2000 (cazul C 6/04). |
| --- | --- |

(9)

Neprimind răspuns la somația de a furniza informații, prin scrisoarea din 19 februarie 2004, Comisia a comunicat autorităților italiene decizia de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din tratat cu referire la dispozițiile articolului 5 alineatul (5) din Decretul-lege nr. 268 din 30 septembrie 2000 (cazul C 6/04).

| (10) | Decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la schema de ajutoare în cauză. |
| --- | --- |

(10)

Decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la schema de ajutoare în cauză.

| (11) | Comisia a primit observații privind schema de ajutoare de la părți terțe interesate și le-a transmis Italiei prin scrisoarea din 27 aprilie 2004, oferindu-i posibilitatea de a le comenta. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a primit observații privind schema de ajutoare de la părți terțe interesate și le-a transmis Italiei prin scrisoarea din 27 aprilie 2004, oferindu-i posibilitatea de a le comenta.

| (12) | Italia nu a comentat observațiile respective, dar, după ce a cerut și a obținut o prelungire a termenului de răspuns privind inițierea procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din tratat, a trimis un răspuns referitor la această procedură prin scrisoarea din 21 iunie 2004, înregistrată la 25 iunie 2004. |
| --- | --- |

(12)

Italia nu a comentat observațiile respective, dar, după ce a cerut și a obținut o prelungire a termenului de răspuns privind inițierea procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din tratat, a trimis un răspuns referitor la această procedură prin scrisoarea din 21 iunie 2004, înregistrată la 25 iunie 2004.

| (13) | După trimiterea scrisorii din 19 februarie 2004, prin care era anunțată inițierea procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din tratat cu referire la dispozițiile articolului 5 alineatul (5) din Decretul-lege nr. 268 din 30 septembrie 2000, Comisia a primit informații conform cărora producătorii de produse de seră ar beneficia, de fapt, de o scutire totală de accize pentru motorina utilizată la încălzirea serelor. Prin faxul trimis la 10 iunie 2004, Comisia a cerut, așadar, autorităților italiene informații privind această scutire suplimentară. |
| --- | --- |

(13)

După trimiterea scrisorii din 19 februarie 2004, prin care era anunțată inițierea procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din tratat cu referire la dispozițiile articolului 5 alineatul (5) din Decretul-lege nr. 268 din 30 septembrie 2000, Comisia a primit informații conform cărora producătorii de produse de seră ar beneficia, de fapt, de o scutire totală de accize pentru motorina utilizată la încălzirea serelor. Prin faxul trimis la 10 iunie 2004, Comisia a cerut, așadar, autorităților italiene informații privind această scutire suplimentară.

| (14) | Prin scrisoarea din 28 iulie 2004, înregistrată la 3 august 2004, Reprezentanța permanentă a Italiei pe lângă Uniunea Europeană a comunicat Comisiei răspunsul autorităților italiene la sus-menționata scrisoare din 10 iunie 2004. Din răspunsul respectiv reiese că scutirea suplimentară sus-menționată a fost instituită prin diverse dispoziții legislative: articolul 24 alineatul (3) din Legea nr. 388 din 23 decembrie 2000, articolul 13 alineatul (3) din Legea nr. 448 din 21 decembrie 2001, articolul 19 alineatul (4) din Legea nr. 289 din 27 decembrie 2002 și articolul 2 alineatul (4) din Legea nr. 350 din 24 decembrie 2003. |
| --- | --- |

(14)

Prin scrisoarea din 28 iulie 2004, înregistrată la 3 august 2004, Reprezentanța permanentă a Italiei pe lângă Uniunea Europeană a comunicat Comisiei răspunsul autorităților italiene la sus-menționata scrisoare din 10 iunie 2004. Din răspunsul respectiv reiese că scutirea suplimentară sus-menționată a fost instituită prin diverse dispoziții legislative: articolul 24 alineatul (3) din Legea nr. 388 din 23 decembrie 2000, articolul 13 alineatul (3) din Legea nr. 448 din 21 decembrie 2001, articolul 19 alineatul (4) din Legea nr. 289 din 27 decembrie 2002 și articolul 2 alineatul (4) din Legea nr. 350 din 24 decembrie 2003.

| (15) | Pe baza acestor informații, serviciile Comisiei au decis să inițieze un nou dosar privind ajutoare nenotificate, cu numărul NN 71/04, cu scopul de a analiza compatibilitatea scutirii suplimentare sus-menționate cu piața comună și au informat autoritățile italiene în legătură cu această decizie prin scrisoarea din 4 noiembrie 2004. |
| --- | --- |

(15)

Pe baza acestor informații, serviciile Comisiei au decis să inițieze un nou dosar privind ajutoare nenotificate, cu numărul NN 71/04, cu scopul de a analiza compatibilitatea scutirii suplimentare sus-menționate cu piața comună și au informat autoritățile italiene în legătură cu această decizie prin scrisoarea din 4 noiembrie 2004.

| (16) | Prin scrisoarea din 24 ianuarie 2005, Comisia a comunicat guvernului italian decizia de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE cu referire la sus-menționata scutire suplimentară, instituită prin articolul 24 alineatul (3) din Legea nr. 388 din 23 decembrie 2000, articolul 13 alineatul (3) din Legea nr. 448 din 21 decembrie 2001, articolul 19 alineatul (4) din Legea nr. 289 din 27 decembrie 2002 și articolul 2 alineatul (4) din Legea nr. 350 din 24 decembrie 2003 (cazul C 5/05). |
| --- | --- |

(16)

Prin scrisoarea din 24 ianuarie 2005, Comisia a comunicat guvernului italian decizia de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE cu referire la sus-menționata scutire suplimentară, instituită prin articolul 24 alineatul (3) din Legea nr. 388 din 23 decembrie 2000, articolul 13 alineatul (3) din Legea nr. 448 din 21 decembrie 2001, articolul 19 alineatul (4) din Legea nr. 289 din 27 decembrie 2002 și articolul 2 alineatul (4) din Legea nr. 350 din 24 decembrie 2003 (cazul C 5/05).

| (17) | Decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la schema de ajutoare în cauză. |
| --- | --- |

(17)

Decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la schema de ajutoare în cauză.

| (18) | Comisia nu a primit nicio observație de la părțile terțe interesate cu privire la acest subiect. |
| --- | --- |

(18)

Comisia nu a primit nicio observație de la părțile terțe interesate cu privire la acest subiect.

| (19) | Prin scrisoarea din 21 februarie 2005, înregistrată la 22 februarie 2005, Reprezentanța permanentă a Italiei pe lângă Uniunea Europeană a comunicat Comisiei răspunsul autorităților italiene privind inițierea procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din tratat cu referire la sus-menționata scutire suplimentară. |
| --- | --- |

(19)

Prin scrisoarea din 21 februarie 2005, înregistrată la 22 februarie 2005, Reprezentanța permanentă a Italiei pe lângă Uniunea Europeană a comunicat Comisiei răspunsul autorităților italiene privind inițierea procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din tratat cu referire la sus-menționata scutire suplimentară.

| (20) | Prin scrisoarea din 27 septembrie 2007, serviciile Comisiei au cerut autorităților italiene informații suplimentare privind ajutoarele în cauză și răspunsurile referitoare la inițierea procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din tratat. Autoritățile italiene au fost în special invitate să justifice raționamentul conform căruia ajutoarele sunt conforme cu logica sistemului fiscal italian și să analizeze dacă aceste ajutoare nu ar putea fi justificate din perspectiva orientărilor comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului aplicabile la momentul acordării ajutoarelor (5). Autoritățile italiene aveau o lună la dispoziție pentru a răspunde solicitării de informații suplimentare. |
| --- | --- |

(20)

Prin scrisoarea din 27 septembrie 2007, serviciile Comisiei au cerut autorităților italiene informații suplimentare privind ajutoarele în cauză și răspunsurile referitoare la inițierea procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din tratat. Autoritățile italiene au fost în special invitate să justifice raționamentul conform căruia ajutoarele sunt conforme cu logica sistemului fiscal italian și să analizeze dacă aceste ajutoare nu ar putea fi justificate din perspectiva orientărilor comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului aplicabile la momentul acordării ajutoarelor (5). Autoritățile italiene aveau o lună la dispoziție pentru a răspunde solicitării de informații suplimentare.

| (21) | Neprimind răspuns din partea autorităților italiene, prin faxul din 15 octombrie 2008, serviciile Comisiei au trimis acestora o atenționare în care se preciza că, dacă nu primesc răspuns până la expirarea noului termen de o lună, își rezervă dreptul de a propune Comisiei trimiterea unei somații pentru furnizarea de informații în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999. |
| --- | --- |

(21)

Neprimind răspuns din partea autorităților italiene, prin faxul din 15 octombrie 2008, serviciile Comisiei au trimis acestora o atenționare în care se preciza că, dacă nu primesc răspuns până la expirarea noului termen de o lună, își rezervă dreptul de a propune Comisiei trimiterea unei somații pentru furnizarea de informații în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999.

| (22) | Neprimind răspuns în termenul stabilit, Comisia a trimis Italiei somația sus-menționată prin scrisoarea din 5 decembrie 2008 (6). |
| --- | --- |

(22)

Neprimind răspuns în termenul stabilit, Comisia a trimis Italiei somația sus-menționată prin scrisoarea din 5 decembrie 2008 (6).

| (23) | Prin mesajul electronic din 5 februarie 2009, înregistrat la 9 februarie 2009, Reprezentanța permanentă a Italiei pe lângă Uniunea Europeană a comunicat Comisiei răspunsul autorităților italiene la sus-menționata somație. |
| --- | --- |

(23)

Prin mesajul electronic din 5 februarie 2009, înregistrat la 9 februarie 2009, Reprezentanța permanentă a Italiei pe lângă Uniunea Europeană a comunicat Comisiei răspunsul autorităților italiene la sus-menționata somație.

| (24) | În urma unei întâlniri cu serviciile Comisiei la 21 aprilie 2009, autoritățile italiene le-au adresat acestora o nouă scrisoare, transmisă de Reprezentanța permanentă a Italiei pe lângă Uniunea Europeană la 19 mai 2009. |
| --- | --- |

(24)

În urma unei întâlniri cu serviciile Comisiei la 21 aprilie 2009, autoritățile italiene le-au adresat acestora o nouă scrisoare, transmisă de Reprezentanța permanentă a Italiei pe lângă Uniunea Europeană la 19 mai 2009.

II.   DESCRIERE

| (25) | Conform articolului 5 alineatul (5) din Decretul-lege nr. 268 din 30 septembrie 2000, în perioada 3 octombrie-31 decembrie 2000, motorinei utilizate pentru încălzirea serelor i se aplică o acciză de 5 % din nivelul accizei prevăzute pentru motorina utilizată drept carburant. |
| --- | --- |

(25)

Conform articolului 5 alineatul (5) din Decretul-lege nr. 268 din 30 septembrie 2000, în perioada 3 octombrie-31 decembrie 2000, motorinei utilizate pentru încălzirea serelor i se aplică o acciză de 5 % din nivelul accizei prevăzute pentru motorina utilizată drept carburant.

| (26) | Conform articolului 6 alineatul (1) din același decret-lege, pentru aceeași perioadă, nivelul accizei pentru motorina utilizată în agricultură este de 22 % din nivelul accizei aplicabile motorinei utilizate drept carburant, iar accizele pentru benzină corespund cu 49 % din nivelul normal. |
| --- | --- |

(26)

Conform articolului 6 alineatul (1) din același decret-lege, pentru aceeași perioadă, nivelul accizei pentru motorina utilizată în agricultură este de 22 % din nivelul accizei aplicabile motorinei utilizate drept carburant, iar accizele pentru benzină corespund cu 49 % din nivelul normal.

| (27) | Articolul 24 alineatul (3) din Legea nr. 388 din 23 decembrie 2000, articolul 13 alineatul (3) din Legea nr. 448 din 21 decembrie 2001, articolul 19 alineatul (4) din Legea nr. 289 din 27 decembrie 2002 și articolul 2 alineatul (4) din Legea nr. 350 din 24 decembrie 2003 instituie o scutire totală de accize pentru motorina utilizată la încălzirea serelor din Italia. Această scutire se referă la următoarele perioade: 1 ianuarie-30 iunie 2001, întregul an 2002, întregul an 2003 și întregul an 2004. |
| --- | --- |

(27)

Articolul 24 alineatul (3) din Legea nr. 388 din 23 decembrie 2000, articolul 13 alineatul (3) din Legea nr. 448 din 21 decembrie 2001, articolul 19 alineatul (4) din Legea nr. 289 din 27 decembrie 2002 și articolul 2 alineatul (4) din Legea nr. 350 din 24 decembrie 2003 instituie o scutire totală de accize pentru motorina utilizată la încălzirea serelor din Italia. Această scutire se referă la următoarele perioade: 1 ianuarie-30 iunie 2001, întregul an 2002, întregul an 2003 și întregul an 2004.

III.   PRIMA INIȚIERE A PROCEDURII PREVĂZUTE LA ARTICOLUL 88 ALINEATUL (2) DIN TRATAT (CAZUL C 6/04)

| (28) | Comisia a inițiat procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din tratat cu referire la dispozițiile articolului 5 alineatul (5) din Decretul-lege nr. 268 din 30 septembrie 2000, deoarece avea îndoieli că scutirea suplimentară de accize acordată producătorilor de produse de seră pentru încălzirea serelor, de încă 17 puncte procentuale în raport cu scutirea acordată altor operatori din sectorul agricol, era compatibilă cu piața comună. Aceste îndoieli derivau din faptul că, deși au fost somate să furnizeze informații, autoritățile italiene nu au furnizat niciun element care să demonstreze admisibilitatea scutirilor în conformitate cu regulile concurenței (de fapt, nici nu au răspuns la somație). În plus, îndoielile erau alimentate de admisibilitatea problematică a scutirilor de accize din perspectiva dispozițiilor Directivei 92/81/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind armonizarea structurilor accizelor la uleiurile minerale (7) și ale directivei care a abrogat-o pe aceasta, respectiv Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (8). |
| --- | --- |

(28)

Comisia a inițiat procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din tratat cu referire la dispozițiile articolului 5 alineatul (5) din Decretul-lege nr. 268 din 30 septembrie 2000, deoarece avea îndoieli că scutirea suplimentară de accize acordată producătorilor de produse de seră pentru încălzirea serelor, de încă 17 puncte procentuale în raport cu scutirea acordată altor operatori din sectorul agricol, era compatibilă cu piața comună. Aceste îndoieli derivau din faptul că, deși au fost somate să furnizeze informații, autoritățile italiene nu au furnizat niciun element care să demonstreze admisibilitatea scutirilor în conformitate cu regulile concurenței (de fapt, nici nu au răspuns la somație). În plus, îndoielile erau alimentate de admisibilitatea problematică a scutirilor de accize din perspectiva dispozițiilor Directivei 92/81/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind armonizarea structurilor accizelor la uleiurile minerale (7) și ale directivei care a abrogat-o pe aceasta, respectiv Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (8).

IV.   REACȚIA AUTORITĂȚILOR ITALIENE LA PRIMA INIȚIERE A PROCEDURII PREVĂZUTE LA ARTICOLUL 88 ALINEATUL (2) DIN TRATAT

| (29) | În scrisoarea din 21 iunie 2004, autoritățile italiene afirmau că scutirile de accize nu puteau fi considerate ajutoare de stat, ci trebuiau analizate din perspectiva articolului 8 alineatul (2) litera (f) și a articolului 15 alineatul (3) din Directiva 92/81/CEE și, respectiv, din Directiva 2003/96/CE. În opinia lor, culturile de seră se încadrează în categoria „lucrări în sectorul agricol și horticol”, în cazul cărora legislația comunitară permite statelor membre să aplice scutiri parțiale sau totale de accize, iar scutirea de accize a culturilor de seră nu introduce, în sectorul agricol și horticol, nicio discriminare legată de diferențierea scutirilor, deoarece toți operatorii sunt absolut liberi să aleagă între culturile în aer liber și culturile de seră. |
| --- | --- |

(29)

În scrisoarea din 21 iunie 2004, autoritățile italiene afirmau că scutirile de accize nu puteau fi considerate ajutoare de stat, ci trebuiau analizate din perspectiva articolului 8 alineatul (2) litera (f) și a articolului 15 alineatul (3) din Directiva 92/81/CEE și, respectiv, din Directiva 2003/96/CE. În opinia lor, culturile de seră se încadrează în categoria „lucrări în sectorul agricol și horticol”, în cazul cărora legislația comunitară permite statelor membre să aplice scutiri parțiale sau totale de accize, iar scutirea de accize a culturilor de seră nu introduce, în sectorul agricol și horticol, nicio discriminare legată de diferențierea scutirilor, deoarece toți operatorii sunt absolut liberi să aleagă între culturile în aer liber și culturile de seră.

| (30) | Conform autorităților italiene, schema contestată are un caracter pur fiscal și ar trebui evaluată din acest punct de vedere pentru a permite o analiză într-un cadru cuprinzător, care să includă toate statele membre ale Uniunii Europene, evitând astfel ca examinarea unui singur caz național, în afara unui astfel de cadru, să genereze o încălcare a principiului tratamentului egal pentru statele membre. În acest scop, autoritățile italiene au făcut trimitere la acordul politic la care au ajuns Consiliul și Comisia cu ocazia Consiliului ECOFIN din 19 martie 2003, conform căruia derogările de la sistemul fiscal general sau diferențierile din cadrul acestuia care sunt justificate de natura sau de caracteristicile generale ale sistemului fiscal nu reprezintă ajutoare de stat. |
| --- | --- |

(30)

Conform autorităților italiene, schema contestată are un caracter pur fiscal și ar trebui evaluată din acest punct de vedere pentru a permite o analiză într-un cadru cuprinzător, care să includă toate statele membre ale Uniunii Europene, evitând astfel ca examinarea unui singur caz național, în afara unui astfel de cadru, să genereze o încălcare a principiului tratamentului egal pentru statele membre. În acest scop, autoritățile italiene au făcut trimitere la acordul politic la care au ajuns Consiliul și Comisia cu ocazia Consiliului ECOFIN din 19 martie 2003, conform căruia derogările de la sistemul fiscal general sau diferențierile din cadrul acestuia care sunt justificate de natura sau de caracteristicile generale ale sistemului fiscal nu reprezintă ajutoare de stat.

| (31) | În încheiere, autoritățile italiene au adăugat că, pe baza estimărilor și a datelor de care dispuneau, schema prevăzută „nu dăunează bunei funcționări a pieței interne și nu conduce la denaturări ale concurenței” (trimitere la considerentul 24 din Directiva 2003/96/CE). |
| --- | --- |

(31)

În încheiere, autoritățile italiene au adăugat că, pe baza estimărilor și a datelor de care dispuneau, schema prevăzută „nu dăunează bunei funcționări a pieței interne și nu conduce la denaturări ale concurenței” (trimitere la considerentul 24 din Directiva 2003/96/CE).

V.   OBSERVAȚII PREZENTATE DE PĂRȚILE TERȚE ÎN URMA PRIMEI INIȚIERI A PROCEDURII PREVĂZUTE LA ARTICOLUL 88 ALINEATUL (2) DIN TRATAT

| (32) | Prin scrisoarea din 19 aprilie 2004, înregistrată la 21 aprilie 2004, Comisia a primit observațiile formulate de o parte terță interesată în urma inițierii procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din tratat. |
| --- | --- |

(32)

Prin scrisoarea din 19 aprilie 2004, înregistrată la 21 aprilie 2004, Comisia a primit observațiile formulate de o parte terță interesată în urma inițierii procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din tratat.

| (33) | În scrisoarea sa, partea terță interesată descrie fragilitatea pieței pe care operează și problemele legate de creșterea prețurilor carburanților care pot fi utilizați pentru încălzirea serelor. În opinia părții terțe interesate, dacă Comisia ar decide împotriva scutirii în cauză, multe întreprinderi din sector ar fi constrânse să își înceteze activitatea sau să reducă consumul de carburant pentru încălzirea serelor, ceea ce ar duce la o calitate mai proastă a produselor lor. Mai mult decât atât, în opinia părții terțe interesate, prețurile combustibililor pentru încălzire utilizați în Belgia și în Țările de Jos (metan și păcură) sunt cu 20-40 % mai mici decât prețul motorinei agricole cumpărate în Italia și, prin urmare, aplicarea scutirii în cauză nu ar genera nicio denaturare a concurenței. În sfârșit, tot în opinia părții terțe interesate, întreprinderile din sectorul său de activitate care utilizează gazul metan pentru încălzirea serelor sunt tot mai numeroase. |
| --- | --- |

(33)

În scrisoarea sa, partea terță interesată descrie fragilitatea pieței pe care operează și problemele legate de creșterea prețurilor carburanților care pot fi utilizați pentru încălzirea serelor. În opinia părții terțe interesate, dacă Comisia ar decide împotriva scutirii în cauză, multe întreprinderi din sector ar fi constrânse să își înceteze activitatea sau să reducă consumul de carburant pentru încălzirea serelor, ceea ce ar duce la o calitate mai proastă a produselor lor. Mai mult decât atât, în opinia părții terțe interesate, prețurile combustibililor pentru încălzire utilizați în Belgia și în Țările de Jos (metan și păcură) sunt cu 20-40 % mai mici decât prețul motorinei agricole cumpărate în Italia și, prin urmare, aplicarea scutirii în cauză nu ar genera nicio denaturare a concurenței. În sfârșit, tot în opinia părții terțe interesate, întreprinderile din sectorul său de activitate care utilizează gazul metan pentru încălzirea serelor sunt tot mai numeroase.

VI.   A DOUA INIȚIERE A PROCEDURII PREVĂZUTE LA ARTICOLUL 88 ALINEATUL (2) DIN TRATAT (CAZUL C 5/05)

| (34) | După ce a primit informații care demonstrau că scutirea de accize de care beneficiau producătorii de produse de seră era, de fapt, mult superioară celei analizate cu ocazia primei inițieri a procedurii, Comisia a inițiat o a doua procedură în temeiul articolului 88 alineatul (2) din tratat. Îndoielile exprimate în cadrul primei inițieri a procedurii, datorate, de altfel, faptului că autoritățile italiene nu răspunseseră somației pentru furnizarea de informații care le fusese transmisă, au fost accentuate de reacția acelorași autorități la prima inițiere a procedurii. Mai precis, îndoielile exprimate de Comisie în cadrul celei de-a doua inițieri a procedurii se bazau pe următoarele considerații:






  (a) | autoritățile italiene consideră că scutirile de accize pentru carburanți, indiferent de procent, nu constituie ajutoare de stat, ci măsuri cu caracter fiscal justificate de natura sistemului în care se încadrează, dar nu au furnizat nicio dovadă în sprijinul acestui raționament; |
| --- | --- | --- |

(34)

După ce a primit informații care demonstrau că scutirea de accize de care beneficiau producătorii de produse de seră era, de fapt, mult superioară celei analizate cu ocazia primei inițieri a procedurii, Comisia a inițiat o a doua procedură în temeiul articolului 88 alineatul (2) din tratat. Îndoielile exprimate în cadrul primei inițieri a procedurii, datorate, de altfel, faptului că autoritățile italiene nu răspunseseră somației pentru furnizarea de informații care le fusese transmisă, au fost accentuate de reacția acelorași autorități la prima inițiere a procedurii. Mai precis, îndoielile exprimate de Comisie în cadrul celei de-a doua inițieri a procedurii se bazau pe următoarele considerații:

(a)

autoritățile italiene consideră că scutirile de accize pentru carburanți, indiferent de procent, nu constituie ajutoare de stat, ci măsuri cu caracter fiscal justificate de natura sistemului în care se încadrează, dar nu au furnizat nicio dovadă în sprijinul acestui raționament;

| (b) | un alt argument adus în discuție de autoritățile italiene este faptul că scutirea de accize nu generează denaturări ale concurenței deoarece horticultorii sunt liberi să beneficieze de scutire practicând cultivarea în seră; acest argument este îndoielnic deoarece scutirea viza nu atât încurajarea reconversiei la cultura de seră, cât ajutarea producătorilor de produse de seră deja activi în sector prin reducerea poverii financiare legate de exercitarea acestei activități; |
| --- | --- |

(b)

un alt argument adus în discuție de autoritățile italiene este faptul că scutirea de accize nu generează denaturări ale concurenței deoarece horticultorii sunt liberi să beneficieze de scutire practicând cultivarea în seră; acest argument este îndoielnic deoarece scutirea viza nu atât încurajarea reconversiei la cultura de seră, cât ajutarea producătorilor de produse de seră deja activi în sector prin reducerea poverii financiare legate de exercitarea acestei activități;

| (c) | tot în ceea ce privește aspectul denaturării concurenței, autoritățile italiene afirmă că, pe baza datelor oficiale de care dispun, scutirea totală acordată producătorilor de produse de seră nu generează denaturări; în opinia Comisiei, nu este tocmai clar cum pot autoritățile italiene să susțină un asemenea argument, deoarece, în răspunsul la telexul serviciilor Comisiei din 10 iunie 2004 (a se vedea considerentul 14 din prezenta motivație), afirmă că nu pot furniza date precise privind sumele pe care le-au putut economisi producătorii de produse de seră grație scutirii totale; |
| --- | --- |

(c)

tot în ceea ce privește aspectul denaturării concurenței, autoritățile italiene afirmă că, pe baza datelor oficiale de care dispun, scutirea totală acordată producătorilor de produse de seră nu generează denaturări; în opinia Comisiei, nu este tocmai clar cum pot autoritățile italiene să susțină un asemenea argument, deoarece, în răspunsul la telexul serviciilor Comisiei din 10 iunie 2004 (a se vedea considerentul 14 din prezenta motivație), afirmă că nu pot furniza date precise privind sumele pe care le-au putut economisi producătorii de produse de seră grație scutirii totale;

| (d) | susținând ipoteza absenței elementelor de ajutor de stat, autoritățile italiene au omis să indice care dintre regulile concurenței ar justifica, în opinia lor, compatibilitatea scutirii totale de accize cu piața comună; |
| --- | --- |

(d)

susținând ipoteza absenței elementelor de ajutor de stat, autoritățile italiene au omis să indice care dintre regulile concurenței ar justifica, în opinia lor, compatibilitatea scutirii totale de accize cu piața comună;

| (e) | nu se poate exclude posibilitatea ca scutirile acordate să încalce dispozițiile Directivelor 92/81/CEE și 2003/96/CE. |
| --- | --- |

(e)

nu se poate exclude posibilitatea ca scutirile acordate să încalce dispozițiile Directivelor 92/81/CEE și 2003/96/CE.

VII.   REACȚIA AUTORITĂȚILOR ITALIENE LA A DOUA INIȚIERE A PROCEDURII PREVĂZUTE LA ARTICOLUL 88 ALINEATUL (2) DIN TRATAT

| (35) | În scrisoarea din 21 februarie 2005, autoritățile italiene au afirmat, în primul rând, că a doua procedură se referea la chestiuni de fond similare celor abordate în cadrul primei proceduri și că rămâneau valabile observațiile pe care le formulaseră deja ca răspuns la prima procedură. În plus, au completat răspunsul cu următoarele afirmații:






  (a) | ajustarea accizelor de către statele membre nu reprezintă un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. Concluziile Consiliului ECOFIN din 19 martie 2003, conform cărora derogările de la sistemul fiscal general sau diferențierile din cadrul acestuia justificate de natura sau de caracteristicile generale ale sistemului fiscal nu reprezintă ajutoare de stat, sunt un element determinant care confirmă competența preeminentă a autorităților financiare comunitare. Așadar, autoritățile italiene ar fi comunicat respectivelor autorități financiare informațiile privind natura sau caracteristicile generale ale sistemului de îndată ce ar fi primit o astfel de solicitare; |
| --- | --- | --- |

(35)

În scrisoarea din 21 februarie 2005, autoritățile italiene au afirmat, în primul rând, că a doua procedură se referea la chestiuni de fond similare celor abordate în cadrul primei proceduri și că rămâneau valabile observațiile pe care le formulaseră deja ca răspuns la prima procedură. În plus, au completat răspunsul cu următoarele afirmații:

(a)

ajustarea accizelor de către statele membre nu reprezintă un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. Concluziile Consiliului ECOFIN din 19 martie 2003, conform cărora derogările de la sistemul fiscal general sau diferențierile din cadrul acestuia justificate de natura sau de caracteristicile generale ale sistemului fiscal nu reprezintă ajutoare de stat, sunt un element determinant care confirmă competența preeminentă a autorităților financiare comunitare. Așadar, autoritățile italiene ar fi comunicat respectivelor autorități financiare informațiile privind natura sau caracteristicile generale ale sistemului de îndată ce ar fi primit o astfel de solicitare;

| (b) | expresia „Fără a aduce atingere altor dispoziții comunitare” de la articolul 15 alineatul (1) din Directiva 2003/96/CE nu poate fi interpretată în sensul că articolele 87 și 88 din tratat se aplică tuturor măsurilor de reducere a accizelor sau de scutire de accize, deoarece, dacă ar fi dorit să condiționeze fiecare măsură de ajustare a accizelor de respectarea articolelor 87 și 88 din tratat, legislatorul comunitar ar fi exprimat această intenție introducând o referire la articolele respective, conform principiului fundamental de interpretare a legii, lex ubi voluit dixit; pe de altă parte, în orice act comunitar, voința legislatorului de a condiționa anumite măsuri de respectarea normelor în materie de ajutoare de stat este exprimată în mod clar, nu printr-o formulă generică de genul „fără a aduce atingere altor dispoziții comunitare”, iar o formulare clară și explicită este cu atât mai necesară cu cât caracterizarea unei măsuri ca „reprezentând un ajutor de stat” sau „nereprezentând un ajutor de stat” are un impact semnificativ asupra naturii, modalităților și duratei de aplicare a măsurii respective; |
| --- | --- |

(b)

expresia „Fără a aduce atingere altor dispoziții comunitare” de la articolul 15 alineatul (1) din Directiva 2003/96/CE nu poate fi interpretată în sensul că articolele 87 și 88 din tratat se aplică tuturor măsurilor de reducere a accizelor sau de scutire de accize, deoarece, dacă ar fi dorit să condiționeze fiecare măsură de ajustare a accizelor de respectarea articolelor 87 și 88 din tratat, legislatorul comunitar ar fi exprimat această intenție introducând o referire la articolele respective, conform principiului fundamental de interpretare a legii, lex ubi voluit dixit; pe de altă parte, în orice act comunitar, voința legislatorului de a condiționa anumite măsuri de respectarea normelor în materie de ajutoare de stat este exprimată în mod clar, nu printr-o formulă generică de genul „fără a aduce atingere altor dispoziții comunitare”, iar o formulare clară și explicită este cu atât mai necesară cu cât caracterizarea unei măsuri ca „reprezentând un ajutor de stat” sau „nereprezentând un ajutor de stat” are un impact semnificativ asupra naturii, modalităților și duratei de aplicare a măsurii respective;

| (c) | faptul că măsura nu dăunează bunei funcționări a pieței interne și nu generează denaturări ale concurenței este un fapt obiectiv care face ca sumele pe care le-au putut economisi producătorii de produse de seră grație măsurii să devină irelevante. |
| --- | --- |

(c)

faptul că măsura nu dăunează bunei funcționări a pieței interne și nu generează denaturări ale concurenței este un fapt obiectiv care face ca sumele pe care le-au putut economisi producătorii de produse de seră grație măsurii să devină irelevante.

VIII.   RĂSPUNSUL AUTORITĂȚILOR ITALIENE LA SOMAȚIA PENTRU FURNIZAREA DE INFORMAȚII DIN 5 DECEMBRIE 2008

| (36) | În scrisoarea din 5 februarie 2009, autoritățile italiene au revenit, în primul rând, la argumentul compatibilității ajutoarelor cu dispozițiile Directivei 92/81/CEE care, în opinia lor, nu clarifică suficient problema compatibilității scutirilor sau reducerilor de accize cu legislația referitoare la concurență. |
| --- | --- |

(36)

În scrisoarea din 5 februarie 2009, autoritățile italiene au revenit, în primul rând, la argumentul compatibilității ajutoarelor cu dispozițiile Directivei 92/81/CEE care, în opinia lor, nu clarifică suficient problema compatibilității scutirilor sau reducerilor de accize cu legislația referitoare la concurență.

| (37) | Pentru a-și ilustra poziția, autoritățile italiene fac trimitere la articolul 8 din directivă, conform căruia „fără a aduce atingere altor dispoziții comunitare, statele membre pot aplica scutiri sau reduceri totale sau parțiale de accize pentru uleiurile minerale utilizate sub control fiscal [...] exclusiv pentru lucrări agricole sau horticole și în silvicultură [...]”. |
| --- | --- |

(37)

Pentru a-și ilustra poziția, autoritățile italiene fac trimitere la articolul 8 din directivă, conform căruia „fără a aduce atingere altor dispoziții comunitare, statele membre pot aplica scutiri sau reduceri totale sau parțiale de accize pentru uleiurile minerale utilizate sub control fiscal [...] exclusiv pentru lucrări agricole sau horticole și în silvicultură [...]”.

| (38) | În opinia autorităților italiene, spre deosebire de articolul 26 din Directiva 2003/96/CE, expresia „fără a aduce atingere” utilizată în articolul sus-menționat nu impune obligația de a respecta reglementările europene din domeniul concurenței. Autoritățile italiene susțin că, dacă aceste două directive ar fi prevăzut aceeași obligație, legislatorul comunitar nu ar fi avut motiv să fie mai explicit în articolul 26 din Directiva 2003/96/CE. Așadar, concluzia autorităților italiene este că, având în vedere dispozițiile articolului 8 din Directiva 92/81/CEE, statele membre puteau în mod legitim să aplice reduceri sau scutiri de accize în sectorul horticol. |
| --- | --- |

(38)

În opinia autorităților italiene, spre deosebire de articolul 26 din Directiva 2003/96/CE, expresia „fără a aduce atingere” utilizată în articolul sus-menționat nu impune obligația de a respecta reglementările europene din domeniul concurenței. Autoritățile italiene susțin că, dacă aceste două directive ar fi prevăzut aceeași obligație, legislatorul comunitar nu ar fi avut motiv să fie mai explicit în articolul 26 din Directiva 2003/96/CE. Așadar, concluzia autorităților italiene este că, având în vedere dispozițiile articolului 8 din Directiva 92/81/CEE, statele membre puteau în mod legitim să aplice reduceri sau scutiri de accize în sectorul horticol.

| (39) | Apoi, autoritățile italiene subliniază că aplicarea Directivei 92/81/CEE și apoi a Directivei 2003/96/CE generează, de fapt, o denaturare a concurenței pe piața internă, deoarece reducerile sau scutirile prevăzute avantajează statele membre care dețin resurse economice superioare și care pot, așadar, să aplice reduceri ale accizelor în mod uniform în întregul sector agricol. Dispunând de resurse limitate, Italia a decis să intervină exclusiv în favoarea producătorilor de produse de seră, deoarece măsurile de reducere și scutire de accize au fost adoptate într-un context de criză creat de creșterea prețurilor produselor utilizate pentru încălzire. În această privință, autoritățile italiene amintesc că nu este de competența Comisiei să intervină în stabilirea priorităților de către un stat membru. |
| --- | --- |

(39)

Apoi, autoritățile italiene subliniază că aplicarea Directivei 92/81/CEE și apoi a Directivei 2003/96/CE generează, de fapt, o denaturare a concurenței pe piața internă, deoarece reducerile sau scutirile prevăzute avantajează statele membre care dețin resurse economice superioare și care pot, așadar, să aplice reduceri ale accizelor în mod uniform în întregul sector agricol. Dispunând de resurse limitate, Italia a decis să intervină exclusiv în favoarea producătorilor de produse de seră, deoarece măsurile de reducere și scutire de accize au fost adoptate într-un context de criză creat de creșterea prețurilor produselor utilizate pentru încălzire. În această privință, autoritățile italiene amintesc că nu este de competența Comisiei să intervină în stabilirea priorităților de către un stat membru.

| (40) | În ceea ce privește eventuala aplicabilitate a orientărilor comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (a se vedea considerentul 20 din prezenta motivație), autoritățile italiene afirmă că reducerile accizelor acordate sunt în conformitate cu dispozițiile respectivelor orientări și, prin urmare, ar putea beneficia de derogările prevăzute în acestea deoarece, în opinia autorităților italiene, este vorba despre taxe existente, în conformitate cu punctul 51.2 din orientări. Punctul respectiv prevede că, în cazul în care este vorba despre taxe existente, ajutoarele de exploatare legate de reduceri sau scutiri pot fi autorizate dacă sunt îndeplinite, cumulativ, următoarele două condiții:






  — | taxa în cauză trebuie să aibă un efect pozitiv important în ceea ce privește protecția mediului; |
| --- | --- | --- |

(40)

În ceea ce privește eventuala aplicabilitate a orientărilor comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (a se vedea considerentul 20 din prezenta motivație), autoritățile italiene afirmă că reducerile accizelor acordate sunt în conformitate cu dispozițiile respectivelor orientări și, prin urmare, ar putea beneficia de derogările prevăzute în acestea deoarece, în opinia autorităților italiene, este vorba despre taxe existente, în conformitate cu punctul 51.2 din orientări. Punctul respectiv prevede că, în cazul în care este vorba despre taxe existente, ajutoarele de exploatare legate de reduceri sau scutiri pot fi autorizate dacă sunt îndeplinite, cumulativ, următoarele două condiții:

—

taxa în cauză trebuie să aibă un efect pozitiv important în ceea ce privește protecția mediului;

| — | derogările pentru întreprinderile în cauză trebuie să fi fost decise simultan cu adoptarea taxei sau trebuie să fi devenit necesare ca rezultat al unei modificări importante a condițiilor economice care au adus întreprinderea într-o situație concurențială deosebit de dificilă. În acest ultim caz, cuantumul reducerii fiscale nu poate depăși creșterea costurilor care rezultă din schimbarea condițiilor economice. Atunci când nu se mai înregistrează o creștere a costurilor, degrevarea fiscală nu se mai aplică. |
| --- | --- |

—

derogările pentru întreprinderile în cauză trebuie să fi fost decise simultan cu adoptarea taxei sau trebuie să fi devenit necesare ca rezultat al unei modificări importante a condițiilor economice care au adus întreprinderea într-o situație concurențială deosebit de dificilă. În acest ultim caz, cuantumul reducerii fiscale nu poate depăși creșterea costurilor care rezultă din schimbarea condițiilor economice. Atunci când nu se mai înregistrează o creștere a costurilor, degrevarea fiscală nu se mai aplică.

| (41) | În opinia autorităților italiene, accizele la combustibilii utilizați în agricultură, mai ales la gazul pentru încălzire, pot fi considerate taxe de mediu (taxe ecologice) și au un efect pozitiv asupra mediului, întrucât stimulează producătorii să diminueze consumul de combustibili. |
| --- | --- |

(41)

În opinia autorităților italiene, accizele la combustibilii utilizați în agricultură, mai ales la gazul pentru încălzire, pot fi considerate taxe de mediu (taxe ecologice) și au un efect pozitiv asupra mediului, întrucât stimulează producătorii să diminueze consumul de combustibili.

| (42) | În ceea ce privește mai ales punctul 51.2 litera (b) din orientări, în temeiul căruia derogările în favoarea întreprinderilor trebuie să fi fost decise la momentul adoptării taxei, autoritățile italiene fac trimitere la Decizia C(2005) 4436 a Comisiei din 7 decembrie 2005. În temeiul deciziei menționate, „Se poate ca accizele în cauză să nu fi avut un obiectiv de mediu explicit încă de la început, iar scutirile au fost decise [...] mult înainte ca orientările din 2001 privind ajutorul de stat pentru protecția mediului să fi devenit aplicabile. Așadar, se poate considera că scutirile au fost decise la momentul adoptării accizelor. În consecință, în conformitate cu punctul 51.2 din orientări, scutirilor (care fac obiectul prezentei decizii) le pot fi aplicate dispozițiile punctului 51.1.” Autoritățile italiene adaugă că reducerile de accize au fost decise în urma unei schimbări a condițiilor economice (îndeosebi creșterea exponențială a prețului petrolului) care a pus producătorii de produse de seră într-o situație concurențială deosebit de delicată în raport cu exploatațiile în aer liber și care, în alte țări, a determinat autoritățile să adopte dispoziții în favoarea producătorilor de produse de seră și a sectorului pescuitului. De asemenea, autoritățile italiene precizează că, în perioada în cauză, prețul motorinei pentru încălzire a înregistrat următoarea evoluție: + 37 % în perioada 1999-2000, + 26 % în perioada 1999-2001 și + 26 % în perioada 1999-2002. Structura prețurilor a fost, însă, următoarea (în EUR/litru ca medie anuală):








  (EUR/litru) |
| --- | --- |
| | Preț industrial | Taxe | Preț de consum |
| 1999 | 0,217 | 0,524 | 0,741 |
| 2000 | 0,342 | 0,523 | 0,865 |
| 2001 | 0,317 | 0,504 | 0,821 |
| 2002 | 0,292 | 0,542 | 0,834 |
| 2003 | 0,314 | 0,547 | 0,861 |
| 2004 | 0,354 | 0,555 | 0,909 |

(42)

În ceea ce privește mai ales punctul 51.2 litera (b) din orientări, în temeiul căruia derogările în favoarea întreprinderilor trebuie să fi fost decise la momentul adoptării taxei, autoritățile italiene fac trimitere la Decizia C(2005) 4436 a Comisiei din 7 decembrie 2005. În temeiul deciziei menționate, „Se poate ca accizele în cauză să nu fi avut un obiectiv de mediu explicit încă de la început, iar scutirile au fost decise [...] mult înainte ca orientările din 2001 privind ajutorul de stat pentru protecția mediului să fi devenit aplicabile. Așadar, se poate considera că scutirile au fost decise la momentul adoptării accizelor. În consecință, în conformitate cu punctul 51.2 din orientări, scutirilor (care fac obiectul prezentei decizii) le pot fi aplicate dispozițiile punctului 51.1.” Autoritățile italiene adaugă că reducerile de accize au fost decise în urma unei schimbări a condițiilor economice (îndeosebi creșterea exponențială a prețului petrolului) care a pus producătorii de produse de seră într-o situație concurențială deosebit de delicată în raport cu exploatațiile în aer liber și care, în alte țări, a determinat autoritățile să adopte dispoziții în favoarea producătorilor de produse de seră și a sectorului pescuitului. De asemenea, autoritățile italiene precizează că, în perioada în cauză, prețul motorinei pentru încălzire a înregistrat următoarea evoluție: + 37 % în perioada 1999-2000, + 26 % în perioada 1999-2001 și + 26 % în perioada 1999-2002. Structura prețurilor a fost, însă, următoarea (în EUR/litru ca medie anuală):

(EUR/litru)

Preț industrial

Taxe

Preț de consum

1999

0,217

0,524

0,741

2000

0,342

0,523

0,865

2001

0,317

0,504

0,821

2002

0,292

0,542

0,834

2003

0,314

0,547

0,861

2004

0,354

0,555

0,909

| (43) | Pe de altă parte, autoritățile italiene evidențiază că aplicarea punctului 51 din orientări obligă, oricum, întreprinderile să plătească o parte a taxei. În opinia autorităților italiene, măsura adoptată de Italia poate fi compatibilă dacă beneficiarii plătesc suma minimă stabilită la nivel comunitar (care corespundea, conform acelorași autorități, cu 13 EUR/1 000 kg în perioada 2000-2003 și cu 21 EUR/1 000 kg ulterior). |
| --- | --- |

(43)

Pe de altă parte, autoritățile italiene evidențiază că aplicarea punctului 51 din orientări obligă, oricum, întreprinderile să plătească o parte a taxei. În opinia autorităților italiene, măsura adoptată de Italia poate fi compatibilă dacă beneficiarii plătesc suma minimă stabilită la nivel comunitar (care corespundea, conform acelorași autorități, cu 13 EUR/1 000 kg în perioada 2000-2003 și cu 21 EUR/1 000 kg ulterior).

| (44) | În sfârșit, în ceea ce privește valoarea totală a ajutoarelor acordate, autoritățile italiene precizează că cifrele care figurează în diversele legi financiare sunt estimări bazate pe previziunile referitoare la consumul de carburanți pentru încălzire și trebuie considerate încasări nerealizate, nu alocări de resurse. În opinia lor, este dificil de cuantificat de pe acum avantajul creat pentru fiecare producător, deoarece gestionarea sistemului de taxe este încredințată regiunilor, provinciilor și chiar comunelor. Cifrele vor fi comunicate de îndată ce vor fi disponibile. |
| --- | --- |

(44)

În sfârșit, în ceea ce privește valoarea totală a ajutoarelor acordate, autoritățile italiene precizează că cifrele care figurează în diversele legi financiare sunt estimări bazate pe previziunile referitoare la consumul de carburanți pentru încălzire și trebuie considerate încasări nerealizate, nu alocări de resurse. În opinia lor, este dificil de cuantificat de pe acum avantajul creat pentru fiecare producător, deoarece gestionarea sistemului de taxe este încredințată regiunilor, provinciilor și chiar comunelor. Cifrele vor fi comunicate de îndată ce vor fi disponibile.

IX.   SCRISOAREA TRIMISĂ LA 18 MAI 2009

| (45) | În scrisoarea respectivă, autoritățile italiene amintesc, în primul rând, că accizele reprezintă taxe existente și, ca atare, pot beneficia de derogări aplicabile în temeiul orientărilor privind ajutorul de stat pentru protecția mediului, din motivele menționate deja la considerentul 42. |
| --- | --- |

(45)

În scrisoarea respectivă, autoritățile italiene amintesc, în primul rând, că accizele reprezintă taxe existente și, ca atare, pot beneficia de derogări aplicabile în temeiul orientărilor privind ajutorul de stat pentru protecția mediului, din motivele menționate deja la considerentul 42.

| (46) | Această argumentare este urmată de o versiune actualizată a tabelului prezentat la considerentul 42 din prezenta motivație (coloana taxelor este împărțită între accize și TVA). Conform noului tabel, în perioada în cauză structura prețurilor a fost următoarea (de data aceasta datele sunt exprimate în EUR/1 000 l):









  (EUR/1000 l) |
| --- | --- |
| | Preț industrial | TVA | Accize | Preț de consum |
| 1999 | 219,83 | 123,5 | 397,67 | 741 |
| 2000 | 344,35 | 144,1 | 375,92 | 864,33 |
| 2001 | 313,4 | 136,7 | 370,11 | 820,22 |
| 2002 | 293,31 | 139,7 | 405,24 | 838,26 |
| 2003 | 314,37 | 143,5 | 403,21 | 861,1 |
| 2004 | 355,01 | 151,6 | 403,21 | 909,86 |

(46)

Această argumentare este urmată de o versiune actualizată a tabelului prezentat la considerentul 42 din prezenta motivație (coloana taxelor este împărțită între accize și TVA). Conform noului tabel, în perioada în cauză structura prețurilor a fost următoarea (de data aceasta datele sunt exprimate în EUR/1 000 l):

(EUR/1000 l)

Preț industrial

TVA

Accize

Preț de consum

1999

219,83

123,5

397,67

741

2000

344,35

144,1

375,92

864,33

2001

313,4

136,7

370,11

820,22

2002

293,31

139,7

405,24

838,26

2003

314,37

143,5

403,21

861,1

2004

355,01

151,6

403,21

909,86

| (47) | Autoritățile italiene subliniază că, în perioada 1999-2004, prețul de consum al motorinei pentru încălzire a crescut constant, exceptând o ușoară scădere între 2000 și 2001. Urmează apoi o repetare a argumentelor prezentate deja la considerentele 42 și 43. |
| --- | --- |

(47)

Autoritățile italiene subliniază că, în perioada 1999-2004, prețul de consum al motorinei pentru încălzire a crescut constant, exceptând o ușoară scădere între 2000 și 2001. Urmează apoi o repetare a argumentelor prezentate deja la considerentele 42 și 43.

| (48) | În ceea ce privește justificarea măsurii din perspectiva sistemului fiscal italian, autoritățile italiene precizează că, în Italia, cantitățile de combustibil scutite sunt împărțite în funcție de suprafețe, de calitatea culturilor și de dotarea cu utilaje agricole utilizate efectiv. Așadar, se poate considera că scutirea este calculată în funcție de tipul de activitate desfășurată, iar în cazul culturilor de seră, în mod proporțional, deoarece acest tip de cultură depinde în totalitate de motorină și este caracterizat de condiții de producție cu totul diferite de cele ale culturilor în câmp deschis. Mai mult, scutirea nu favorizează un singur produs, deoarece se aplică tuturor producțiilor de seră, iar cultivarea în sere poate fi considerată o practică răspândită în întregul sector agricol. |
| --- | --- |

(48)

În ceea ce privește justificarea măsurii din perspectiva sistemului fiscal italian, autoritățile italiene precizează că, în Italia, cantitățile de combustibil scutite sunt împărțite în funcție de suprafețe, de calitatea culturilor și de dotarea cu utilaje agricole utilizate efectiv. Așadar, se poate considera că scutirea este calculată în funcție de tipul de activitate desfășurată, iar în cazul culturilor de seră, în mod proporțional, deoarece acest tip de cultură depinde în totalitate de motorină și este caracterizat de condiții de producție cu totul diferite de cele ale culturilor în câmp deschis. Mai mult, scutirea nu favorizează un singur produs, deoarece se aplică tuturor producțiilor de seră, iar cultivarea în sere poate fi considerată o practică răspândită în întregul sector agricol.

| (49) | În ceea ce privește, într-un cadru mai general, aplicabilitatea articolului 87 alineatul (1) din tratat, autoritățile italiene consideră că nu sunt îndeplinite condițiile prevăzute de respectivul alineat, deoarece scutirile nu sunt selective și nici nu denaturează concurența. |
| --- | --- |

(49)

În ceea ce privește, într-un cadru mai general, aplicabilitatea articolului 87 alineatul (1) din tratat, autoritățile italiene consideră că nu sunt îndeplinite condițiile prevăzute de respectivul alineat, deoarece scutirile nu sunt selective și nici nu denaturează concurența.

| (50) | În privința selectivității, se face trimitere la hotărârea Tribunalului de Primă Instanță în cauza T-233/04 (9). În cadrul evaluării (punctul 86), Tribunalul a stabilit: „Pentru aplicarea articolului 87 CE nu are relevanță faptul că situația beneficiarului prezumat al măsurii s-a ameliorat sau s-a agravat în raport cu situația juridică anterioară sau, dimpotrivă, nu a evoluat în timp. Trebuie să se stabilească numai dacă, în cadrul unui regim juridic determinat, o măsură statală este de natură să favorizeze «anumite întreprinderi sau anumite producții» în sensul articolului 87 alineatul (1) CE față de alte întreprinderi a căror situație de fapt și juridică este comparabilă în raport cu obiectivul urmărit prin măsura respectivă.” |
| --- | --- |

(50)

În privința selectivității, se face trimitere la hotărârea Tribunalului de Primă Instanță în cauza T-233/04 (9). În cadrul evaluării (punctul 86), Tribunalul a stabilit: „Pentru aplicarea articolului 87 CE nu are relevanță faptul că situația beneficiarului prezumat al măsurii s-a ameliorat sau s-a agravat în raport cu situația juridică anterioară sau, dimpotrivă, nu a evoluat în timp. Trebuie să se stabilească numai dacă, în cadrul unui regim juridic determinat, o măsură statală este de natură să favorizeze «anumite întreprinderi sau anumite producții» în sensul articolului 87 alineatul (1) CE față de alte întreprinderi a căror situație de fapt și juridică este comparabilă în raport cu obiectivul urmărit prin măsura respectivă.”

| (51) | În opinia autorităților italiene, scutirea aplicată motorinei utilizate într-un mediu protejat în care sunt cultivate produse agricole nu generează nicio diferențiere între întreprinderi care se află în aceeași situație juridică și de fapt și nici între produse, deoarece toate întreprinderile, indiferent de bunurile produse, pot beneficia de scutire atunci când achiziționează motorină pentru producțiile de seră. |
| --- | --- |

(51)

În opinia autorităților italiene, scutirea aplicată motorinei utilizate într-un mediu protejat în care sunt cultivate produse agricole nu generează nicio diferențiere între întreprinderi care se află în aceeași situație juridică și de fapt și nici între produse, deoarece toate întreprinderile, indiferent de bunurile produse, pot beneficia de scutire atunci când achiziționează motorină pentru producțiile de seră.

| (52) | În ceea ce privește posibilitatea de denaturare a concurenței, autoritățile italiene fac trimitere la decizia C(2008) 1105 a Comisiei care, la considerentul 43, prevede că scutirile totale și parțiale acordate prin articolul 8 alineatul (2) din Directiva 92/81/CEE au același obiectiv ca măsurile prevăzute de Directiva 2003/96/CE și sunt de amploare redusă, drept care se poate spune, prin analogie, că nu ar trebui să denatureze concurența. |
| --- | --- |

(52)

În ceea ce privește posibilitatea de denaturare a concurenței, autoritățile italiene fac trimitere la decizia C(2008) 1105 a Comisiei care, la considerentul 43, prevede că scutirile totale și parțiale acordate prin articolul 8 alineatul (2) din Directiva 92/81/CEE au același obiectiv ca măsurile prevăzute de Directiva 2003/96/CE și sunt de amploare redusă, drept care se poate spune, prin analogie, că nu ar trebui să denatureze concurența.

| (53) | Autoritățile italiene adaugă că, la punctul 32 din decizie, Comisia consideră că acest tip de măsuri legate de carburanții utilizați în cadrul activităților de producție agricolă primară nu denaturează concurența, având în vedere dimensiunile reduse ale exploatațiilor agricole din Uniunea Europeană (peste 60 % dintre exploatații au o suprafață agricolă utilizată mai mică de 5 hectare). Pornind de la această considerație, autoritățile italiene subliniază că, pe baza criteriului dimensiunii, menționat mai sus, scutirile în cauză ar putea cu greu să denatureze concurența, deoarece 80 % dintre exploatațiile agricole italiene au o suprafață agricolă utilizată mai mică de 5 hectare. |
| --- | --- |

(53)

Autoritățile italiene adaugă că, la punctul 32 din decizie, Comisia consideră că acest tip de măsuri legate de carburanții utilizați în cadrul activităților de producție agricolă primară nu denaturează concurența, având în vedere dimensiunile reduse ale exploatațiilor agricole din Uniunea Europeană (peste 60 % dintre exploatații au o suprafață agricolă utilizată mai mică de 5 hectare). Pornind de la această considerație, autoritățile italiene subliniază că, pe baza criteriului dimensiunii, menționat mai sus, scutirile în cauză ar putea cu greu să denatureze concurența, deoarece 80 % dintre exploatațiile agricole italiene au o suprafață agricolă utilizată mai mică de 5 hectare.

| (54) | Un alt argument prezentat de autoritățile italiene este faptul că pentru încălzirea a 1 m3 de seră poate fi folosită o cantitate de motorină de doar 2 litri. În plus, conform unui studiu al Enama (Ente nazionale per la meccanizzazione agricola – Organismul național pentru mecanizarea agriculturii) privind consumul de motorină în 14 dintre cele 20 de regiuni ale Italiei, motorina utilizată în sere (167 436 001 litri) a reprezentat doar 11,77 % din consumul de motorină în sectorul agricol în 2002 și 10,67 % în 2003. |
| --- | --- |

(54)

Un alt argument prezentat de autoritățile italiene este faptul că pentru încălzirea a 1 m3 de seră poate fi folosită o cantitate de motorină de doar 2 litri. În plus, conform unui studiu al Enama (Ente nazionale per la meccanizzazione agricola – Organismul național pentru mecanizarea agriculturii) privind consumul de motorină în 14 dintre cele 20 de regiuni ale Italiei, motorina utilizată în sere (167 436 001 litri) a reprezentat doar 11,77 % din consumul de motorină în sectorul agricol în 2002 și 10,67 % în 2003.

| (55) | După prezentarea acestor precizări în sprijinul tezei lor, conform căreia scutirile în cauză nu cuprind elemente de ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, autoritățile italiene amintesc caracterul orizontal al scutirilor, insistă asupra faptului că toți producătorii agricoli ar putea beneficia de aceste scutiri dacă ar practica producția de seră și subliniază că criteriul nediscriminării nu poate fi aplicat retroactiv, din motive de așteptare legitimă și de certitudine juridică. |
| --- | --- |

(55)

După prezentarea acestor precizări în sprijinul tezei lor, conform căreia scutirile în cauză nu cuprind elemente de ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, autoritățile italiene amintesc caracterul orizontal al scutirilor, insistă asupra faptului că toți producătorii agricoli ar putea beneficia de aceste scutiri dacă ar practica producția de seră și subliniază că criteriul nediscriminării nu poate fi aplicat retroactiv, din motive de așteptare legitimă și de certitudine juridică.

X.   EVALUARE

| (56) | Prezenta decizie se referă la diferența dintre scutirile de accize la motorina utilizată pentru încălzirea serelor, pe de o parte, și scutirile de accize la motorina utilizată drept carburant, pe de altă parte. |
| --- | --- |

(56)

Prezenta decizie se referă la diferența dintre scutirile de accize la motorina utilizată pentru încălzirea serelor, pe de o parte, și scutirile de accize la motorina utilizată drept carburant, pe de altă parte.

| (57) | Având în vedere argumentele prezentate de autoritățile italiene în răspunsurile la inițierile de proceduri, trebuie analizat în primul rând dacă schema cuprinde elemente de ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(57)

Având în vedere argumentele prezentate de autoritățile italiene în răspunsurile la inițierile de proceduri, trebuie analizat în primul rând dacă schema cuprinde elemente de ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (58) | Articolul 87 alineatul (1) din tratat prevede că sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(58)

Articolul 87 alineatul (1) din tratat prevede că sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

| (59) | Schema analizată corespunde acestei definiții nu doar pentru că este finanțată din resurse de stat (acordând scutiri de accize, statul renunță la anumite venituri pe care, altfel, le-ar încasa), ci și pentru că favorizează anumite întreprinderi (cele din sectorul agricol și, între acestea, cele care produc în sere) și poate influența schimburile comerciale și denatura concurența, având în vedere poziția pe care o ocupă Italia în sectorul producției agricole de seră (de exemplu, din punctul de vedere al suprafețelor de seră dedicate producției de legume proaspete, în 2000 și în 2003, Italia era pe locul al doilea între țările producătoare ale Uniunii; în 2000 și în 2001, Italia a fost primul producător de legume din Uniune și, în sfârșit, în perioada la care se referă procedurile inițiate, Italia era a doua țară europeană din punctul de vedere al suprafeței dedicate culturilor de seră). |
| --- | --- |

(59)

Schema analizată corespunde acestei definiții nu doar pentru că este finanțată din resurse de stat (acordând scutiri de accize, statul renunță la anumite venituri pe care, altfel, le-ar încasa), ci și pentru că favorizează anumite întreprinderi (cele din sectorul agricol și, între acestea, cele care produc în sere) și poate influența schimburile comerciale și denatura concurența, având în vedere poziția pe care o ocupă Italia în sectorul producției agricole de seră (de exemplu, din punctul de vedere al suprafețelor de seră dedicate producției de legume proaspete, în 2000 și în 2003, Italia era pe locul al doilea între țările producătoare ale Uniunii; în 2000 și în 2001, Italia a fost primul producător de legume din Uniune și, în sfârșit, în perioada la care se referă procedurile inițiate, Italia era a doua țară europeană din punctul de vedere al suprafeței dedicate culturilor de seră).

| (60) | Pe parcursul examinării dosarului, autoritățile italiene au prezentat o serie de argumente în apărarea tezei lor, conform căreia schema nu cuprinde elemente de ajutor de stat:






  — | în temeiul acordului politic la care au ajuns Consiliul și Comisia cu ocazia Consiliului ECOFIN din 19 martie 2003, conform căruia derogările de la sistemul [fiscal] general sau diferențierile din cadrul acestuia care sunt justificate de natura sau de caracteristicile generale ale sistemului fiscal nu reprezintă ajutoare de stat. În plus, în Italia scutirile sunt conforme cu logica sistemului fiscal italian, deoarece sunt valabile pentru toate producțiile de seră și deoarece cantitățile de combustibil scutite de accize sunt repartizate în funcție de activitatea exercitată; |
| --- | --- | --- |

(60)

Pe parcursul examinării dosarului, autoritățile italiene au prezentat o serie de argumente în apărarea tezei lor, conform căreia schema nu cuprinde elemente de ajutor de stat:

—

în temeiul acordului politic la care au ajuns Consiliul și Comisia cu ocazia Consiliului ECOFIN din 19 martie 2003, conform căruia derogările de la sistemul [fiscal] general sau diferențierile din cadrul acestuia care sunt justificate de natura sau de caracteristicile generale ale sistemului fiscal nu reprezintă ajutoare de stat. În plus, în Italia scutirile sunt conforme cu logica sistemului fiscal italian, deoarece sunt valabile pentru toate producțiile de seră și deoarece cantitățile de combustibil scutite de accize sunt repartizate în funcție de activitatea exercitată;

| — | având în vedere estimările și datele disponibile, schema în cauză „nu dăunează bunei funcționări a pieței interne și nu conduce la denaturări ale concurenței” (a se vedea considerentele 30 și 31); |
| --- | --- |

—

având în vedere estimările și datele disponibile, schema în cauză „nu dăunează bunei funcționări a pieței interne și nu conduce la denaturări ale concurenței” (a se vedea considerentele 30 și 31);

| — | scutirile nu sunt selective și nici nu pot denatura concurența. |
| --- | --- |

—

scutirile nu sunt selective și nici nu pot denatura concurența.

| (61) | În primul rând trebuie subliniat că niciun acord politic nu poate schimba conceptul de ajutor așa cum este definit în mod obiectiv de tratat. |
| --- | --- |

(61)

În primul rând trebuie subliniat că niciun acord politic nu poate schimba conceptul de ajutor așa cum este definit în mod obiectiv de tratat.

| (62) | În ceea ce privește raționamentul conform căruia scutirile ar fi justificate de natura sau de caracteristicile generale ale sistemului fiscal, Comisia consideră că scutirile specifice de accize, limitate la un tip de producție (în cazul de față, producția de seră, care a beneficiat de scutiri mai mari decât cele acordate culturilor în câmp deschis), nu pot fi justificate de natura și de logica sistemului fiscal atunci când dreptul comunitar obligă statele membre, în principiu, să impună plata unor accize (10). Aceeași considerație este valabilă în cazul în care dreptul comunitar nu prevede acordarea unor astfel de scutiri. Argumentul conform căruia scutirile sunt valabile pentru toate tipurile de producție de seră nu este pertinent în acest caz, deoarece întregi ramuri ale producției agricole au beneficiat de scutiri inferioare celor acordate producătorilor de produse de seră, iar dacă, așa cum afirmă autoritățile italiene, cantitățile de combustibil scutite ar fi împărțite în funcție de activitatea desfășurată, logica sistemului fiscal ar fi impus ca scutirea să fie aceeași pentru toate activitățile bazate pe utilizarea motorinei. |
| --- | --- |

(62)

În ceea ce privește raționamentul conform căruia scutirile ar fi justificate de natura sau de caracteristicile generale ale sistemului fiscal, Comisia consideră că scutirile specifice de accize, limitate la un tip de producție (în cazul de față, producția de seră, care a beneficiat de scutiri mai mari decât cele acordate culturilor în câmp deschis), nu pot fi justificate de natura și de logica sistemului fiscal atunci când dreptul comunitar obligă statele membre, în principiu, să impună plata unor accize (10). Aceeași considerație este valabilă în cazul în care dreptul comunitar nu prevede acordarea unor astfel de scutiri. Argumentul conform căruia scutirile sunt valabile pentru toate tipurile de producție de seră nu este pertinent în acest caz, deoarece întregi ramuri ale producției agricole au beneficiat de scutiri inferioare celor acordate producătorilor de produse de seră, iar dacă, așa cum afirmă autoritățile italiene, cantitățile de combustibil scutite ar fi împărțite în funcție de activitatea desfășurată, logica sistemului fiscal ar fi impus ca scutirea să fie aceeași pentru toate activitățile bazate pe utilizarea motorinei.

| (63) | Problema selectivității a fost abordată deja la considerentul 58 din prezenta motivație. În ceea ce privește trimiterea la hotărârea în cauza T-233/04, din perspectiva considerentelor 25 și 26 din prezenta motivație, Comisia constată că, deși operatorii din sectorul agricol care utilizează motorină au putut beneficia de scutiri, producătorii de produse de seră au beneficiat, totuși, de scutiri mai semnificative. Toți operatorii se aflau într-o situație de fapt similară, din moment ce utilizau motorina pentru a produce, și deci erau interesați în aceeași măsură de obiectivul dispoziției (atenuarea efectelor creșterii prețurilor produselor petroliere), indiferent de statutul lor juridic. Faptul că, într-o situație similară, unii au putut beneficia de scutiri mai mari decât alții demonstrează că schema conține un element de selectivitate. |
| --- | --- |

(63)

Problema selectivității a fost abordată deja la considerentul 58 din prezenta motivație. În ceea ce privește trimiterea la hotărârea în cauza T-233/04, din perspectiva considerentelor 25 și 26 din prezenta motivație, Comisia constată că, deși operatorii din sectorul agricol care utilizează motorină au putut beneficia de scutiri, producătorii de produse de seră au beneficiat, totuși, de scutiri mai semnificative. Toți operatorii se aflau într-o situație de fapt similară, din moment ce utilizau motorina pentru a produce, și deci erau interesați în aceeași măsură de obiectivul dispoziției (atenuarea efectelor creșterii prețurilor produselor petroliere), indiferent de statutul lor juridic. Faptul că, într-o situație similară, unii au putut beneficia de scutiri mai mari decât alții demonstrează că schema conține un element de selectivitate.

| (64) | În ceea ce privește argumentul conform căruia schema nu dăunează bunei funcționări a pieței interne și nu conduce la denaturări ale concurenței, Comisia respinge argumentele autorităților italiene. Astfel:






  — | decizia la care se referă autoritățile italiene la considerentul 52 din prezenta motivație concluzionează că există un ajutor de stat care poate fi aprobat în temeiul derogării prevăzute la articolul 87 alineatul (3) litera (c) din tratat. Totuși, această derogare nu poate fi invocată pentru a demonstra absența elementelor de ajutor de stat din schema în cauză (această considerație este valabilă și pentru argumentul susținut de autoritățile italiene și prezentat la considerentul 53 din prezenta motivație), |
| --- | --- | --- |

(64)

În ceea ce privește argumentul conform căruia schema nu dăunează bunei funcționări a pieței interne și nu conduce la denaturări ale concurenței, Comisia respinge argumentele autorităților italiene. Astfel:

—

decizia la care se referă autoritățile italiene la considerentul 52 din prezenta motivație concluzionează că există un ajutor de stat care poate fi aprobat în temeiul derogării prevăzute la articolul 87 alineatul (3) litera (c) din tratat. Totuși, această derogare nu poate fi invocată pentru a demonstra absența elementelor de ajutor de stat din schema în cauză (această considerație este valabilă și pentru argumentul susținut de autoritățile italiene și prezentat la considerentul 53 din prezenta motivație),

| — | datele indicate la considerentul 54 din prezenta motivație nu sunt complete (14 regiuni din 20) și nu există nimic care să permită formularea concluziei că sunt reprezentative: efectiv, nu se poate deduce dacă regiunile pentru care au fost furnizate datele corespund cu regiunile în care culturile de seră sunt mai răspândite. În plus, datele referitoare la consumul din sectorul agricol indică mai degrabă faptul că motorina constituie un important mijloc de producție agricolă. În orice caz, este suficient ca ajutorul să consolideze poziția concurențială a unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente în schimburile intracomunitare pentru ca ajutorul respectiv să fie de natură să provoace denaturări ale concurenței și să afecteze schimburile intracomunitare (11), ceea ce se întâmplă în cazul de față, deoarece scutirea acordată favorizează întreprinderile italiene care cultivă produse agricole în seră, în detrimentul întreprinderilor care operează în același sector în celelalte state membre. |
| --- | --- |

—

datele indicate la considerentul 54 din prezenta motivație nu sunt complete (14 regiuni din 20) și nu există nimic care să permită formularea concluziei că sunt reprezentative: efectiv, nu se poate deduce dacă regiunile pentru care au fost furnizate datele corespund cu regiunile în care culturile de seră sunt mai răspândite. În plus, datele referitoare la consumul din sectorul agricol indică mai degrabă faptul că motorina constituie un important mijloc de producție agricolă. În orice caz, este suficient ca ajutorul să consolideze poziția concurențială a unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente în schimburile intracomunitare pentru ca ajutorul respectiv să fie de natură să provoace denaturări ale concurenței și să afecteze schimburile intracomunitare (11), ceea ce se întâmplă în cazul de față, deoarece scutirea acordată favorizează întreprinderile italiene care cultivă produse agricole în seră, în detrimentul întreprinderilor care operează în același sector în celelalte state membre.

| (65) | În răspunsul la prima inițiere a procedurii, autoritățile italiene mai afirmaseră și că ajutoarele în cauză nu constituie ajutoare de stat, ci trebuie examinate din perspectiva dispozițiilor Directivelor 92/81/CEE și 2003/96/CE. Autoritățile italiene au ajuns la această concluzie în urma raționamentului conform căruia existența unor ajutoare de stat ar fi exclusă prin simplul fapt că o directivă europeană prevede posibilitatea de acordare a unor scutiri de taxe. Acest raționament a fost repetat în răspunsul la somația pentru furnizarea de informații care le-a fost transmisă. |
| --- | --- |

(65)

În răspunsul la prima inițiere a procedurii, autoritățile italiene mai afirmaseră și că ajutoarele în cauză nu constituie ajutoare de stat, ci trebuie examinate din perspectiva dispozițiilor Directivelor 92/81/CEE și 2003/96/CE. Autoritățile italiene au ajuns la această concluzie în urma raționamentului conform căruia existența unor ajutoare de stat ar fi exclusă prin simplul fapt că o directivă europeană prevede posibilitatea de acordare a unor scutiri de taxe. Acest raționament a fost repetat în răspunsul la somația pentru furnizarea de informații care le-a fost transmisă.

| (66) | Comisia nu poate fi de acord cu un astfel de raționament. Directiva 92/81/CEE precizează, de fapt, la al șaselea considerent, că statele membre pot aplica în mod facultativ alte [...] scutiri [...], cu condiția ca acestea să nu genereze denaturări ale concurenței. De asemenea, articolul 8 alineatul (2) din directiva respectivă prevede că statele membre pot aplica scutiri sau reduceri totale sau parțiale „fără a aduce atingere altor dispoziții comunitare”. Făcând referire la existența unui risc de denaturare a concurenței, Directiva 92/81/CEE nu exclude posibilitatea ca scutirile să reprezinte ajutoare de stat. Merită amintit că, în materie de ajutoare de stat, competențele Comisiei sunt conferite direct de tratat și că aceste competențe nu pot fi limitate de o directivă al cărei scop este armonizarea unei taxe la nivel european. |
| --- | --- |

(66)

Comisia nu poate fi de acord cu un astfel de raționament. Directiva 92/81/CEE precizează, de fapt, la al șaselea considerent, că statele membre pot aplica în mod facultativ alte [...] scutiri [...], cu condiția ca acestea să nu genereze denaturări ale concurenței. De asemenea, articolul 8 alineatul (2) din directiva respectivă prevede că statele membre pot aplica scutiri sau reduceri totale sau parțiale „fără a aduce atingere altor dispoziții comunitare”. Făcând referire la existența unui risc de denaturare a concurenței, Directiva 92/81/CEE nu exclude posibilitatea ca scutirile să reprezinte ajutoare de stat. Merită amintit că, în materie de ajutoare de stat, competențele Comisiei sunt conferite direct de tratat și că aceste competențe nu pot fi limitate de o directivă al cărei scop este armonizarea unei taxe la nivel european.

| (67) | Mai mult, în considerentele 15 și 24, Directiva 2003/96/CE precizează că, pentru a nu genera denaturări ale concurenței, măsurile menite a institui niveluri de taxare diferențiate trebuie să fie în conformitate cu normele care reglementează piața internă și concurența. Obligația de a aplica normele în materie de concurență este confirmată și de articolul 26 din directiva menționată, care atrage atenția asupra faptului că măsurile în cauză pot reprezenta ajutoare de stat și, în acest caz, trebuie notificate în conformitate cu articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Articolul menționat anterior prevede explicit că informațiile comunicate Comisiei în conformitate cu directiva nu scutesc statele membre de obligația de notificare prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din tratat. |
| --- | --- |

(67)

Mai mult, în considerentele 15 și 24, Directiva 2003/96/CE precizează că, pentru a nu genera denaturări ale concurenței, măsurile menite a institui niveluri de taxare diferențiate trebuie să fie în conformitate cu normele care reglementează piața internă și concurența. Obligația de a aplica normele în materie de concurență este confirmată și de articolul 26 din directiva menționată, care atrage atenția asupra faptului că măsurile în cauză pot reprezenta ajutoare de stat și, în acest caz, trebuie notificate în conformitate cu articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Articolul menționat anterior prevede explicit că informațiile comunicate Comisiei în conformitate cu directiva nu scutesc statele membre de obligația de notificare prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din tratat.

| (68) | În sfârșit, chiar autoritățile italiene afirmă (a se vedea considerentul 39 din prezenta motivație) că aplicarea unor scutiri generează o denaturare a concurenței, element caracteristic al unui ajutor de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(68)

În sfârșit, chiar autoritățile italiene afirmă (a se vedea considerentul 39 din prezenta motivație) că aplicarea unor scutiri generează o denaturare a concurenței, element caracteristic al unui ajutor de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din tratat.

| (69) | Ținând cont de toate aceste considerații, Comisia concluzionează că scutirile de accize aplicate în cadrul schemei în cauză constituie ajutoare de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(69)

Ținând cont de toate aceste considerații, Comisia concluzionează că scutirile de accize aplicate în cadrul schemei în cauză constituie ajutoare de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat.

| (70) | Totuși, în cazurile prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din tratat, unele măsuri pot fi considerate, prin derogare, compatibile cu piața comună. |
| --- | --- |

(70)

Totuși, în cazurile prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din tratat, unele măsuri pot fi considerate, prin derogare, compatibile cu piața comună.

| (71) | Derogările prevăzute la articolul 87 alineatul (2) din tratat, referitoare la ajutoarele cu caracter social acordate consumatorilor individuali, la ajutoarele destinate remedierii pagubelor provocate de calamități naturale sau de alte evenimente extraordinare, precum și la ajutoarele acordate economiei anumitor regiuni ale Republicii Federale Germania, nu sunt aplicabile în cazul de față, indiferent care sunt beneficiarii schemei. |
| --- | --- |

(71)

Derogările prevăzute la articolul 87 alineatul (2) din tratat, referitoare la ajutoarele cu caracter social acordate consumatorilor individuali, la ajutoarele destinate remedierii pagubelor provocate de calamități naturale sau de alte evenimente extraordinare, precum și la ajutoarele acordate economiei anumitor regiuni ale Republicii Federale Germania, nu sunt aplicabile în cazul de față, indiferent care sunt beneficiarii schemei.

| (72) | Comisia consideră că derogările prevăzute la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din tratat, referitoare la dezvoltarea anumitor regiuni, nu se aplică schemei în cauză, deoarece aceasta nu include ajutoare destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. |
| --- | --- |

(72)

Comisia consideră că derogările prevăzute la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din tratat, referitoare la dezvoltarea anumitor regiuni, nu se aplică schemei în cauză, deoarece aceasta nu include ajutoare destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut.

| (73) | În ceea ce privește derogarea de la articolul 87 alineatul (3) litera (b) din tratat, este suficient să se constate că schema fiscală în cauză nu constituie un proiect important de interes european comun și nu vizează remedierea unei perturbări grave a economiei italiene. Mai mult, ajutoarele nu sunt destinate să promoveze cultura și conservarea patrimoniului, în sensul prevăzut de derogarea de la articolul 87 alineatul (3) litera (d) din tratat. |
| --- | --- |

(73)

În ceea ce privește derogarea de la articolul 87 alineatul (3) litera (b) din tratat, este suficient să se constate că schema fiscală în cauză nu constituie un proiect important de interes european comun și nu vizează remedierea unei perturbări grave a economiei italiene. Mai mult, ajutoarele nu sunt destinate să promoveze cultura și conservarea patrimoniului, în sensul prevăzut de derogarea de la articolul 87 alineatul (3) litera (d) din tratat.

| (74) | În consecință, singura derogare care poate fi invocată este cea prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, în temeiul căreia pot fi considerate compatibile cu piața comună ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu aduc modificări condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. |
| --- | --- |

(74)

În consecință, singura derogare care poate fi invocată este cea prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, în temeiul căreia pot fi considerate compatibile cu piața comună ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu aduc modificări condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun.

| (75) | În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind stabilirea normelor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal (12), deoarece ajutoarele inerente schemei în cauză sunt nenotificate, compatibilitatea lor cu piața comună trebuie analizată din perspectiva normelor în materie de ajutoare de stat în vigoare la momentul acordării lor. |
| --- | --- |

(75)

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind stabilirea normelor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal (12), deoarece ajutoarele inerente schemei în cauză sunt nenotificate, compatibilitatea lor cu piața comună trebuie analizată din perspectiva normelor în materie de ajutoare de stat în vigoare la momentul acordării lor.

| (76) | Deși la punctul 172 din noile orientări comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol și forestier 2007-2013 (13) se afirmă că unele ajutoare ilegale acordate după intrarea în vigoare a Directivei 2003/96/CE sunt compatibile cu piața comună, în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, acest lucru este valabil doar dacă sunt respectate condițiile prevăzute de directiva respectivă și dacă nu a existat nicio diferențiere în cadrul sectorului agricol. Același lucru se poate spune și despre ajutoarele acordate ilegal în temeiul Directivei 92/81/CEE. |
| --- | --- |

(76)

Deși la punctul 172 din noile orientări comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol și forestier 2007-2013 (13) se afirmă că unele ajutoare ilegale acordate după intrarea în vigoare a Directivei 2003/96/CE sunt compatibile cu piața comună, în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, acest lucru este valabil doar dacă sunt respectate condițiile prevăzute de directiva respectivă și dacă nu a existat nicio diferențiere în cadrul sectorului agricol. Același lucru se poate spune și despre ajutoarele acordate ilegal în temeiul Directivei 92/81/CEE.

| (77) | În temeiul articolului 1 alineatul (1) din Directiva 92/81/CEE, statele membre aplică uleiurilor minerale o acciză armonizată în conformitate cu prezenta directivă. La alineatul (2) al aceluiași articol se precizează că statele membre își stabilesc propriile accize în conformitate cu Directiva 92/82/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind apropierea ratelor accizelor la uleiurile minerale (14). |
| --- | --- |

(77)

În temeiul articolului 1 alineatul (1) din Directiva 92/81/CEE, statele membre aplică uleiurilor minerale o acciză armonizată în conformitate cu prezenta directivă. La alineatul (2) al aceluiași articol se precizează că statele membre își stabilesc propriile accize în conformitate cu Directiva 92/82/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind apropierea ratelor accizelor la uleiurile minerale (14).

| (78) | Articolul 5 alineatul (2) din Directiva 92/82/CEE prevede o acciză la motorină în valoare echivalentă cu 18 ECU/1 000 l dacă motorina este utilizată pentru motoarele staționare, instalațiile și utilajele utilizate în șantierele de construcții, lucrările de geniu civil și lucrările publice sau pentru vehiculele destinate utilizării în afara rețelei rutiere sau care nu au primit autorizarea de a circula preponderent pe drumurile publice. |
| --- | --- |

(78)

Articolul 5 alineatul (2) din Directiva 92/82/CEE prevede o acciză la motorină în valoare echivalentă cu 18 ECU/1 000 l dacă motorina este utilizată pentru motoarele staționare, instalațiile și utilajele utilizate în șantierele de construcții, lucrările de geniu civil și lucrările publice sau pentru vehiculele destinate utilizării în afara rețelei rutiere sau care nu au primit autorizarea de a circula preponderent pe drumurile publice.

| (79) | Articolul 2 alineatul (2) din Directiva 92/81/CEE precizează că uleiurile minerale altele decât cele al căror nivel de accizare este fixat de Directiva 92/82/CEE sunt supuse accizării dacă sunt destinate utilizării, puse în vânzare sau utilizate drept combustibili sau carburanți. Rata accizei percepute este fixată, în funcție de utilizare, la nivelul aplicabil combustibilului sau carburantului pentru motor echivalent (cuantumul de 13 EUR indicat de autoritățile italiene și menționat la considerentul 43 din prezenta motivație este cel al accizei aplicabile combustibilului sau unui carburant pentru motor echivalent, adică acciza pentru combustibilul greu stabilită la 13 EUR/1 000 kg la articolul 6 al directivei respective). |
| --- | --- |

(79)

Articolul 2 alineatul (2) din Directiva 92/81/CEE precizează că uleiurile minerale altele decât cele al căror nivel de accizare este fixat de Directiva 92/82/CEE sunt supuse accizării dacă sunt destinate utilizării, puse în vânzare sau utilizate drept combustibili sau carburanți. Rata accizei percepute este fixată, în funcție de utilizare, la nivelul aplicabil combustibilului sau carburantului pentru motor echivalent (cuantumul de 13 EUR indicat de autoritățile italiene și menționat la considerentul 43 din prezenta motivație este cel al accizei aplicabile combustibilului sau unui carburant pentru motor echivalent, adică acciza pentru combustibilul greu stabilită la 13 EUR/1 000 kg la articolul 6 al directivei respective).

| (80) | Totuși, articolul 8 alineatul (2) din Directiva 92/81/CEE prevede că, „fără a aduce atingere altor dispoziții comunitare, statele membre pot aplica scutiri sau reduceri totale sau parțiale de accize pentru uleiurile minerale utilizate sub control fiscal [...] exclusiv pentru lucrări agricole sau horticole, precum și în silvicultură și în piscicultura de apă dulce”. |
| --- | --- |

(80)

Totuși, articolul 8 alineatul (2) din Directiva 92/81/CEE prevede că, „fără a aduce atingere altor dispoziții comunitare, statele membre pot aplica scutiri sau reduceri totale sau parțiale de accize pentru uleiurile minerale utilizate sub control fiscal [...] exclusiv pentru lucrări agricole sau horticole, precum și în silvicultură și în piscicultura de apă dulce”.

| (81) | În conformitate cu Directiva 2003/96/CE, aplicabilă de la 1 ianuarie 2004 (15), rata minimă a accizei la motorina pentru încălzire este fixată la 21 EUR/1 000 l (articolul 9 din directivă coroborat cu tabelul C din anexa I la directivă). În plus, la articolul 15 alineatul (3), directiva respectivă conține o dispoziție similară celei de la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 92/81/CEE, în conformitate cu care statele membre pot aplica un nivel de taxare de până la zero produselor energetice și electricității utilizate în lucrările din sectoarele agricol, horticol, piscicol și forestier. |
| --- | --- |

(81)

În conformitate cu Directiva 2003/96/CE, aplicabilă de la 1 ianuarie 2004 (15), rata minimă a accizei la motorina pentru încălzire este fixată la 21 EUR/1 000 l (articolul 9 din directivă coroborat cu tabelul C din anexa I la directivă). În plus, la articolul 15 alineatul (3), directiva respectivă conține o dispoziție similară celei de la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 92/81/CEE, în conformitate cu care statele membre pot aplica un nivel de taxare de până la zero produselor energetice și electricității utilizate în lucrările din sectoarele agricol, horticol, piscicol și forestier.

| (82) | Așadar, în conformitate cu cele două directive menționate anterior, era posibilă acordarea unor scutiri totale de accize. Totuși, deoarece instituie o diferențiere între scutirile de accize care favorizează anumite exploatații agricole, schema de ajutoare în cauză nu poate fi declarată compatibilă cu piața comună din perspectiva punctului 172 din orientările comunitare privind ajutoarele de stat din sectorul agricol și forestier 2007-2013 (16). |
| --- | --- |

(82)

Așadar, în conformitate cu cele două directive menționate anterior, era posibilă acordarea unor scutiri totale de accize. Totuși, deoarece instituie o diferențiere între scutirile de accize care favorizează anumite exploatații agricole, schema de ajutoare în cauză nu poate fi declarată compatibilă cu piața comună din perspectiva punctului 172 din orientările comunitare privind ajutoarele de stat din sectorul agricol și forestier 2007-2013 (16).

| (83) | În întreaga perioadă care face obiectul celor două proceduri inițiate cu referire la scutirile de accize (3 octombrie 2000-31 decembrie 2004 – a se vedea considerentele 25 și 27), normele aplicabile în materie de ajutoare de stat au fost cele enunțate în orientările agricole pentru ajutoarele din sectorul agricol (17) (denumite în continuare „orientările agricole din 2000”). |
| --- | --- |

(83)

În întreaga perioadă care face obiectul celor două proceduri inițiate cu referire la scutirile de accize (3 octombrie 2000-31 decembrie 2004 – a se vedea considerentele 25 și 27), normele aplicabile în materie de ajutoare de stat au fost cele enunțate în orientările agricole pentru ajutoarele din sectorul agricol (17) (denumite în continuare „orientările agricole din 2000”).

| (84) | Comisia constată că, având în vedere natura lor (scutiri totale de accize), ajutoarele reprezintă ajutoare de stat unilaterale, menite pur și simplu a ameliora situația financiară a producătorilor fără a contribui în niciun fel la dezvoltarea sectorului. Această constatare este susținută de faptul că, în informațiile suplimentare furnizate, autoritățile italiene precizează că acordarea ajutoarelor este motivată de creșterea prețului petrolului (a se vedea considerentul 39 din prezenta motivație). |
| --- | --- |

(84)

Comisia constată că, având în vedere natura lor (scutiri totale de accize), ajutoarele reprezintă ajutoare de stat unilaterale, menite pur și simplu a ameliora situația financiară a producătorilor fără a contribui în niciun fel la dezvoltarea sectorului. Această constatare este susținută de faptul că, în informațiile suplimentare furnizate, autoritățile italiene precizează că acordarea ajutoarelor este motivată de creșterea prețului petrolului (a se vedea considerentul 39 din prezenta motivație).

| (85) | În conformitate cu punctul 3.5 din orientările agricole din 2000, astfel de ajutoare reprezintă ajutoare de exploatare incompatibile cu piața comună. |
| --- | --- |

(85)

În conformitate cu punctul 3.5 din orientările agricole din 2000, astfel de ajutoare reprezintă ajutoare de exploatare incompatibile cu piața comună.

| (86) | Totuși, la punctul 5.5, orientările agricole din 2000 admit o excepție de la dispozițiile punctului 3.5 menționat anterior pentru ajutoarele de exploatare cu obiectiv ecologic. |
| --- | --- |

(86)

Totuși, la punctul 5.5, orientările agricole din 2000 admit o excepție de la dispozițiile punctului 3.5 menționat anterior pentru ajutoarele de exploatare cu obiectiv ecologic.

| (87) | Punctul 5.5.4 din orientările agricole din 2000, mai ales, se referă la cazul specific al scutirilor parțiale sau totale de taxe ecologice. La punctul respectiv al orientărilor, după prezentarea anumitor rezerve, Comisia a afirmat că acest tip de ajutoare poate fi acceptat dacă sunt îndeplinite, cumulativ, următoarele condiții:






  — | dacă este vorba despre ajutoare temporare (cu o durată maximă de cinci ani) și reduse treptat; |
| --- | --- | --- |

(87)

Punctul 5.5.4 din orientările agricole din 2000, mai ales, se referă la cazul specific al scutirilor parțiale sau totale de taxe ecologice. La punctul respectiv al orientărilor, după prezentarea anumitor rezerve, Comisia a afirmat că acest tip de ajutoare poate fi acceptat dacă sunt îndeplinite, cumulativ, următoarele condiții:

—

dacă este vorba despre ajutoare temporare (cu o durată maximă de cinci ani) și reduse treptat;

| — | dacă se poate demonstra că sunt necesare pentru a compensa o pierdere de competitivitate pe plan internațional; |
| --- | --- |

—

dacă se poate demonstra că sunt necesare pentru a compensa o pierdere de competitivitate pe plan internațional;

| — | dacă schema de ajutoare constituie un stimulent real pentru reducerea utilizării mijloacelor de producție în cauză. |
| --- | --- |

—

dacă schema de ajutoare constituie un stimulent real pentru reducerea utilizării mijloacelor de producție în cauză.

| (88) | În cazul de față, Comisia constată că ajutoarele nu sunt reduse treptat, deoarece, având în vedere diversele articole ale legilor financiare care prevedeau scutirile de accize, scutirea este parțială până la 31 decembrie 2000 și apoi totală pentru fiecare dintre perioadele menționate la considerentul 27 din prezenta motivație. În plus, ajutoarele nu erau temporare, deoarece, cu excepția celui de-al doilea semestru al anului 2001, scutirile au fost, de fapt, permanente de-a lungul întregii perioade analizate. Autoritățile italiene au făcut, desigur, referire la existența unei situații concurențiale delicate (a se vedea considerentul 42 din prezenta motivație), dar nu au furnizat date care să demonstreze pierderea de competitivitate. În sfârșit, pare neverosimil ca o schemă de scutiri care, prin definiție, determină o ieftinire a combustibililor, să poată stimula beneficiarii să reducă utilizarea mijloacelor de producție în cauză (fie că este vorba despre sere sau, prin extrapolare, despre combustibili, dacă sunt considerați mijloace de producție). |
| --- | --- |

(88)

În cazul de față, Comisia constată că ajutoarele nu sunt reduse treptat, deoarece, având în vedere diversele articole ale legilor financiare care prevedeau scutirile de accize, scutirea este parțială până la 31 decembrie 2000 și apoi totală pentru fiecare dintre perioadele menționate la considerentul 27 din prezenta motivație. În plus, ajutoarele nu erau temporare, deoarece, cu excepția celui de-al doilea semestru al anului 2001, scutirile au fost, de fapt, permanente de-a lungul întregii perioade analizate. Autoritățile italiene au făcut, desigur, referire la existența unei situații concurențiale delicate (a se vedea considerentul 42 din prezenta motivație), dar nu au furnizat date care să demonstreze pierderea de competitivitate. În sfârșit, pare neverosimil ca o schemă de scutiri care, prin definiție, determină o ieftinire a combustibililor, să poată stimula beneficiarii să reducă utilizarea mijloacelor de producție în cauză (fie că este vorba despre sere sau, prin extrapolare, despre combustibili, dacă sunt considerați mijloace de producție).

| (89) | Așadar, ajutoarele de stat în cauză nu pot fi considerate justificate exclusiv în temeiul dispozițiilor orientărilor agricole din 2000, care acceptă compatibilitatea cu piața comună a simplelor ajutoare de exploatare. |
| --- | --- |

(89)

Așadar, ajutoarele de stat în cauză nu pot fi considerate justificate exclusiv în temeiul dispozițiilor orientărilor agricole din 2000, care acceptă compatibilitatea cu piața comună a simplelor ajutoare de exploatare.

| (90) | Totuși, orientările agricole din 2000 prevăd, de asemenea, la punctul 5.6.2, posibilitatea de a proceda la o examinare a ajutoarelor de la caz la caz, ținând cont de principiile prezentate în orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului. |
| --- | --- |

(90)

Totuși, orientările agricole din 2000 prevăd, de asemenea, la punctul 5.6.2, posibilitatea de a proceda la o examinare a ajutoarelor de la caz la caz, ținând cont de principiile prezentate în orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului.

| (91) | Având în vedere perioada la care se referă cele două proceduri, pentru analizarea compatibilității ajutoarelor de stat în cauză trebuie să se țină cont de următoarele norme privind ajutoarele de stat:






  — | pentru perioada 3 octombrie 2000-2 februarie 2001, orientările privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (18), în vigoare începând cu 1994 (denumite în continuare „orientările din 1994”); |
| --- | --- | --- |

(91)

Având în vedere perioada la care se referă cele două proceduri, pentru analizarea compatibilității ajutoarelor de stat în cauză trebuie să se țină cont de următoarele norme privind ajutoarele de stat:

—

pentru perioada 3 octombrie 2000-2 februarie 2001, orientările privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (18), în vigoare începând cu 1994 (denumite în continuare „orientările din 1994”);

| — | pentru perioada 3 februarie 2001-31 decembrie 2004, orientările privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (19), în vigoare începând cu 3 februarie 2001 (denumite în continuare „orientările din 2001”). |
| --- | --- |

—

pentru perioada 3 februarie 2001-31 decembrie 2004, orientările privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (19), în vigoare începând cu 3 februarie 2001 (denumite în continuare „orientările din 2001”).

| (92) | În conformitate cu dispozițiile orientărilor din 1994 (punctul 3.4), Comisia poate acorda o derogare de la principiul interzicerii ajutoarelor de exploatare, cu condiția ca aceste ajutoare să aibă drept unic scop compensarea unor costuri suplimentare față de costurile de producție tradiționale, să fie temporare și reduse treptat și să constituie un stimulent pentru reducerea poluării și pentru introducerea rapidă a unor metode mai eficiente de utilizare a resurselor. |
| --- | --- |

(92)

În conformitate cu dispozițiile orientărilor din 1994 (punctul 3.4), Comisia poate acorda o derogare de la principiul interzicerii ajutoarelor de exploatare, cu condiția ca aceste ajutoare să aibă drept unic scop compensarea unor costuri suplimentare față de costurile de producție tradiționale, să fie temporare și reduse treptat și să constituie un stimulent pentru reducerea poluării și pentru introducerea rapidă a unor metode mai eficiente de utilizare a resurselor.

| (93) | Tot la punctul 3.4 se precizează că scutirea temporară de plata unor noi taxe ecologice poate fi acordată, dacă este necesar, pentru a compensa pierderile de competitivitate, mai ales la nivel internațional. Un alt factor care trebuie luat în considerare este faptul că întreprinderile interesate trebuie să ofere ceva în schimb din punctul de vedere al reducerii poluării. Această dispoziție este aplicabilă și scutirilor fiscale instituite de un act legislativ comunitar. |
| --- | --- |

(93)

Tot la punctul 3.4 se precizează că scutirea temporară de plata unor noi taxe ecologice poate fi acordată, dacă este necesar, pentru a compensa pierderile de competitivitate, mai ales la nivel internațional. Un alt factor care trebuie luat în considerare este faptul că întreprinderile interesate trebuie să ofere ceva în schimb din punctul de vedere al reducerii poluării. Această dispoziție este aplicabilă și scutirilor fiscale instituite de un act legislativ comunitar.

| (94) | Pe lângă faptul că, după cum reiese din analiza efectuată din perspectiva punctului 5.5.4 din orientările agricole din 2000, ajutoarele nu sunt nici temporare, nici reduse treptat, și nici nu conțin un stimulent, Comisia constată că în informațiile de care dispune nu există nimic care să demonstreze că ajutoarele sunt limitate strict la compensarea unui supracost de producție în comparație cu costurile de producție obișnuite. Așadar, ajutoarele nu îndeplinesc condițiile de compatibilitate cu piața comună menționate la considerentul 92 din prezenta motivație. |
| --- | --- |

(94)

Pe lângă faptul că, după cum reiese din analiza efectuată din perspectiva punctului 5.5.4 din orientările agricole din 2000, ajutoarele nu sunt nici temporare, nici reduse treptat, și nici nu conțin un stimulent, Comisia constată că în informațiile de care dispune nu există nimic care să demonstreze că ajutoarele sunt limitate strict la compensarea unui supracost de producție în comparație cu costurile de producție obișnuite. Așadar, ajutoarele nu îndeplinesc condițiile de compatibilitate cu piața comună menționate la considerentul 92 din prezenta motivație.

| (95) | În plus, în cazul de față nu sunt pertinente condițiile menționate la considerentul 93 din prezenta motivație, deoarece ajutoarele nu se referă la taxe noi [accizele existau deja înaintea perioadei la care se referă cele două proceduri: de exemplu, articolul 24 alineatul (3) din Legea nr. 388 din 23 decembrie 2000, care introduce scutirea totală de accize pentru perioada 1 ianuarie-30 iunie 2001, face referire la Legea nr. 662 din 1996, care se referea la accize și făcea trimitere la Decretul-lege nr. 504/1995, care conține textul unic al dispozițiilor legislative referitoare la impozitele pe producție și pe consum). În această privință, Comisia remarcă faptul că autoritățile italiene nu au contestat caracterul de „taxă preexistentă” al taxelor în cauză. În plus, nu au susținut niciodată că aceste taxe au fost instituite recent (a se vedea considerentele 40 și 45 din prezenta motivație). |
| --- | --- |

(95)

În plus, în cazul de față nu sunt pertinente condițiile menționate la considerentul 93 din prezenta motivație, deoarece ajutoarele nu se referă la taxe noi [accizele existau deja înaintea perioadei la care se referă cele două proceduri: de exemplu, articolul 24 alineatul (3) din Legea nr. 388 din 23 decembrie 2000, care introduce scutirea totală de accize pentru perioada 1 ianuarie-30 iunie 2001, face referire la Legea nr. 662 din 1996, care se referea la accize și făcea trimitere la Decretul-lege nr. 504/1995, care conține textul unic al dispozițiilor legislative referitoare la impozitele pe producție și pe consum). În această privință, Comisia remarcă faptul că autoritățile italiene nu au contestat caracterul de „taxă preexistentă” al taxelor în cauză. În plus, nu au susținut niciodată că aceste taxe au fost instituite recent (a se vedea considerentele 40 și 45 din prezenta motivație).

| (96) | Așadar, aceste ajutoare nu pot fi declarate compatibile cu piața comuna în temeiul dispozițiilor orientărilor din 1994. |
| --- | --- |

(96)

Așadar, aceste ajutoare nu pot fi declarate compatibile cu piața comuna în temeiul dispozițiilor orientărilor din 1994.

| (97) | Orientările din 2001 fac distincția dintre taxele noi (punctul 51.1) și cele preexistente (punctele 51.2 și 52). |
| --- | --- |

(97)

Orientările din 2001 fac distincția dintre taxele noi (punctul 51.1) și cele preexistente (punctele 51.2 și 52).

| (98) | Comisia constată că accizele care fac obiectul scutirii trebuie considerate taxe preexistente în cursul perioadei în cauză, deoarece, pe lângă considerațiile prezentate la considerentul 95 din prezenta motivație, scutirile au fost decise pentru fiecare an în parte prin diversele legi financiare, nu printr-o lege oarecare adoptată cu derogări automate într-un moment oarecare al perioadei în cauză. În plus, după cum a observat deja Comisia la considerentul 95 din prezenta motivație, autoritățile italiene nu au contestat caracterul de „taxe preexistente” al taxelor în cauză și nu au susținut niciodată că acestea ar fi fost instituite recent. |
| --- | --- |

(98)

Comisia constată că accizele care fac obiectul scutirii trebuie considerate taxe preexistente în cursul perioadei în cauză, deoarece, pe lângă considerațiile prezentate la considerentul 95 din prezenta motivație, scutirile au fost decise pentru fiecare an în parte prin diversele legi financiare, nu printr-o lege oarecare adoptată cu derogări automate într-un moment oarecare al perioadei în cauză. În plus, după cum a observat deja Comisia la considerentul 95 din prezenta motivație, autoritățile italiene nu au contestat caracterul de „taxe preexistente” al taxelor în cauză și nu au susținut niciodată că acestea ar fi fost instituite recent.

| (99) | Așa cum se arată și la considerentul 40 din prezenta motivație, punctul 51.2 din orientările din 2001 prevede posibilitatea de a aplica taxelor preexistente condițiile de autorizare aplicabile noilor taxe menționate la punctul 51.1, dacă sunt îndeplinite, cumulativ, următoarele două condiții:






  — | taxa în cauză trebuie să aibă un efect pozitiv important în ceea ce privește protecția mediului; |
| --- | --- | --- |

(99)

Așa cum se arată și la considerentul 40 din prezenta motivație, punctul 51.2 din orientările din 2001 prevede posibilitatea de a aplica taxelor preexistente condițiile de autorizare aplicabile noilor taxe menționate la punctul 51.1, dacă sunt îndeplinite, cumulativ, următoarele două condiții:

—

taxa în cauză trebuie să aibă un efect pozitiv important în ceea ce privește protecția mediului;

| — | derogările pentru întreprinderile în cauză trebuie să fi fost decise simultan cu adoptarea taxei sau trebuie să fi devenit necesare ca urmare a unei modificări importante a condițiilor economice care au adus întreprinderea într-o situație concurențială deosebit de dificilă. În acest ultim caz, cuantumul reducerii fiscale nu poate depăși creșterea costurilor care rezultă din schimbarea condițiilor economice. Atunci când nu se mai înregistrează o creștere a costurilor, degrevarea fiscală nu se mai aplică. |
| --- | --- |

—

derogările pentru întreprinderile în cauză trebuie să fi fost decise simultan cu adoptarea taxei sau trebuie să fi devenit necesare ca urmare a unei modificări importante a condițiilor economice care au adus întreprinderea într-o situație concurențială deosebit de dificilă. În acest ultim caz, cuantumul reducerii fiscale nu poate depăși creșterea costurilor care rezultă din schimbarea condițiilor economice. Atunci când nu se mai înregistrează o creștere a costurilor, degrevarea fiscală nu se mai aplică.

| (100) | Comisia poate admite că o taxă precum acciza la motorina pentru încălzire, al cărei efect este o creștere a prețului motorinei, poate determina utilizatorii să diminueze consumul de motorină, cu repercusiuni pozitive din punctul de vedere al protecției mediului. Totuși, aceste scutiri au fost stabilite an după an, în ciuda unei întreruperi între 1 iulie și 31 decembrie 2001 (a se vedea considerentul 27 din prezenta motivație), iar autoritățile italiene nu au demonstrat și nici nu au susținut niciodată că aceste derogări ar fi fost decise la momentul adoptării taxei. Din contră, au subliniat că derogările fuseseră adoptate pentru a face față unui fenomen pur conjunctural, respectiv creșterea prețurilor carburanților și combustibililor. |
| --- | --- |

(100)

Comisia poate admite că o taxă precum acciza la motorina pentru încălzire, al cărei efect este o creștere a prețului motorinei, poate determina utilizatorii să diminueze consumul de motorină, cu repercusiuni pozitive din punctul de vedere al protecției mediului. Totuși, aceste scutiri au fost stabilite an după an, în ciuda unei întreruperi între 1 iulie și 31 decembrie 2001 (a se vedea considerentul 27 din prezenta motivație), iar autoritățile italiene nu au demonstrat și nici nu au susținut niciodată că aceste derogări ar fi fost decise la momentul adoptării taxei. Din contră, au subliniat că derogările fuseseră adoptate pentru a face față unui fenomen pur conjunctural, respectiv creșterea prețurilor carburanților și combustibililor.

| (101) | Nu poate fi acceptat argumentul prezentat de autoritățile italiene conform căruia Comisia ar trebui să-și desfășoare analiza ca și cum scutirile ar fi fost decise la momentul instituirii taxei. De altfel, aceleași autorități fac referire la Decizia C(2005) 4436 a Comisiei (a se vedea considerentul 42 din prezenta motivație). În cazul deciziei menționate (a se vedea mai ales considerentul 74 al deciziei), Comisia își bazase concluziile pe faptul că scutirile fuseseră decise cu mult timp înainte de intrarea în vigoare a orientărilor privind ajutorul de stat pentru protecția mediului din 2001. Totuși, în cazul de față trebuie constatat că primele scutiri datează din octombrie 2000, respectiv cu puțin timp înainte de punerea în aplicare a respectivelor orientări. Trebuie subliniat că autoritățile italiene nu au pus în aplicare în niciun moment scutiri acordate anterior. |
| --- | --- |

(101)

Nu poate fi acceptat argumentul prezentat de autoritățile italiene conform căruia Comisia ar trebui să-și desfășoare analiza ca și cum scutirile ar fi fost decise la momentul instituirii taxei. De altfel, aceleași autorități fac referire la Decizia C(2005) 4436 a Comisiei (a se vedea considerentul 42 din prezenta motivație). În cazul deciziei menționate (a se vedea mai ales considerentul 74 al deciziei), Comisia își bazase concluziile pe faptul că scutirile fuseseră decise cu mult timp înainte de intrarea în vigoare a orientărilor privind ajutorul de stat pentru protecția mediului din 2001. Totuși, în cazul de față trebuie constatat că primele scutiri datează din octombrie 2000, respectiv cu puțin timp înainte de punerea în aplicare a respectivelor orientări. Trebuie subliniat că autoritățile italiene nu au pus în aplicare în niciun moment scutiri acordate anterior.

| (102) | Pe de altă parte, în ceea ce privește a doua dintre condițiile de la punctul 51.2 a doua liniuță din orientările din 2001, autoritățile italiene nu au furnizat elemente care să demonstreze o schimbare semnificativă a condițiilor economice care ar fi putut pune întreprinderile într-o situație concurențială deosebit de dificilă (a se vedea considerentul 88 din prezenta motivație) și nici nu au dovedit că nivelul scutirii nu l-a depășit pe cel al creșterii poverilor legate de schimbarea condițiilor economice. În ceea ce privește mai ales problema situației concurențiale, datele din tabelele prezentate la considerentele 42 și 46 din prezenta motivație nu conțin niciun element comparativ și deci nu permit evidențierea unei degradări a situației concurențiale a întreprinderilor italiene din sectorul culturilor de seră. În această privință, trebuie subliniat și faptul că majorarea prețurilor produselor petroliere a afectat întreaga Europă, nu doar Italia. |
| --- | --- |

(102)

Pe de altă parte, în ceea ce privește a doua dintre condițiile de la punctul 51.2 a doua liniuță din orientările din 2001, autoritățile italiene nu au furnizat elemente care să demonstreze o schimbare semnificativă a condițiilor economice care ar fi putut pune întreprinderile într-o situație concurențială deosebit de dificilă (a se vedea considerentul 88 din prezenta motivație) și nici nu au dovedit că nivelul scutirii nu l-a depășit pe cel al creșterii poverilor legate de schimbarea condițiilor economice. În ceea ce privește mai ales problema situației concurențiale, datele din tabelele prezentate la considerentele 42 și 46 din prezenta motivație nu conțin niciun element comparativ și deci nu permit evidențierea unei degradări a situației concurențiale a întreprinderilor italiene din sectorul culturilor de seră. În această privință, trebuie subliniat și faptul că majorarea prețurilor produselor petroliere a afectat întreaga Europă, nu doar Italia.

| (103) | Deoarece nu este îndeplinită una dintre cele două condiții menționate la considerentul 99 din prezenta motivație, nu pot fi aplicate dispozițiile punctului 51.2 și deci nici cele ale punctului 51.1 din orientările din 2001. |
| --- | --- |

(103)

Deoarece nu este îndeplinită una dintre cele două condiții menționate la considerentul 99 din prezenta motivație, nu pot fi aplicate dispozițiile punctului 51.2 și deci nici cele ale punctului 51.1 din orientările din 2001.

| (104) | De altfel, chiar dacă dispozițiile punctului 51.2 ar fi fost aplicabile, scutirile în cauză nu ar putea fi considerate admisibile în temeiul punctului 51.1, care prevede următoarele:
  „În cazul în care, din motive de protecție a mediului, un stat membru introduce o nouă taxă într-un sector de activitate sau pentru anumite produse în privința cărora nu a fost realizată o armonizare fiscală comunitară sau în cazul în care taxa prevăzută de statul membru este superioară celei prevăzute de legislația comunitară, Comisia consideră că pot fi justificate decizii de scutire pe o perioadă de zece ani fără reducere treptată în două cazuri:






  (a) | în cazul în care aceste degrevări sunt condiționate de încheierea unor acorduri între statul membru în cauză și întreprinderile beneficiare, prin care întreprinderile sau asociațiile de întreprinderi se angajează să atingă obiective de protecție a mediului pe perioada de acordare a degrevărilor sau în cazul în care întreprinderile se angajează să încheie acorduri voluntare cu același efect. Aceste acorduri sau angajamente pot avea ca obiect, printre altele, reducerea consumului de energie, reducerea emisiilor poluante sau orice altă măsură benefică pentru mediu. Conținutul acordurilor trebuie negociat de către fiecare stat membru și evaluat de Comisie la momentul examinării proiectelor de ajutor notificate. Statul membru trebuie să asigure monitorizarea strictă a îndeplinirii angajamentelor asumate de către întreprinderi sau de către asociațiile de întreprinderi. Acordurile încheiate între statul membru și întreprinderile sau asociațiile de întreprinderi în cauză trebuie să prevadă modalitățile de sancționare aplicabile în cazul neîndeplinirii angajamentelor asumate.
  Aceste dispoziții se aplică și în cazul în care, pentru acordarea unei degrevări fiscale, statul membru impune condiții care să aibă același efect ca acordurile sau angajamentele menționate anterior; |
| --- | --- | --- |

(104)

De altfel, chiar dacă dispozițiile punctului 51.2 ar fi fost aplicabile, scutirile în cauză nu ar putea fi considerate admisibile în temeiul punctului 51.1, care prevede următoarele:

„În cazul în care, din motive de protecție a mediului, un stat membru introduce o nouă taxă într-un sector de activitate sau pentru anumite produse în privința cărora nu a fost realizată o armonizare fiscală comunitară sau în cazul în care taxa prevăzută de statul membru este superioară celei prevăzute de legislația comunitară, Comisia consideră că pot fi justificate decizii de scutire pe o perioadă de zece ani fără reducere treptată în două cazuri:

(a)

în cazul în care aceste degrevări sunt condiționate de încheierea unor acorduri între statul membru în cauză și întreprinderile beneficiare, prin care întreprinderile sau asociațiile de întreprinderi se angajează să atingă obiective de protecție a mediului pe perioada de acordare a degrevărilor sau în cazul în care întreprinderile se angajează să încheie acorduri voluntare cu același efect. Aceste acorduri sau angajamente pot avea ca obiect, printre altele, reducerea consumului de energie, reducerea emisiilor poluante sau orice altă măsură benefică pentru mediu. Conținutul acordurilor trebuie negociat de către fiecare stat membru și evaluat de Comisie la momentul examinării proiectelor de ajutor notificate. Statul membru trebuie să asigure monitorizarea strictă a îndeplinirii angajamentelor asumate de către întreprinderi sau de către asociațiile de întreprinderi. Acordurile încheiate între statul membru și întreprinderile sau asociațiile de întreprinderi în cauză trebuie să prevadă modalitățile de sancționare aplicabile în cazul neîndeplinirii angajamentelor asumate.

Aceste dispoziții se aplică și în cazul în care, pentru acordarea unei degrevări fiscale, statul membru impune condiții care să aibă același efect ca acordurile sau angajamentele menționate anterior;

| (b) | aceste degrevări pot, de asemenea, să nu fie condiționate de încheierea unor acorduri între statul membru și întreprinderile beneficiare, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții alternative:






  — | în cazul în care degrevarea se referă la o taxă comunitară, suma plătită efectiv de întreprinderi ca urmare a reducerii trebuie să rămână net superioară sumei minime comunitare și, oricum, la un nivel care să stimuleze întreprinderile să îmbunătățească protecția mediului; |
| --- | --- | --- |

(b)

aceste degrevări pot, de asemenea, să nu fie condiționate de încheierea unor acorduri între statul membru și întreprinderile beneficiare, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții alternative:

—

în cazul în care degrevarea se referă la o taxă comunitară, suma plătită efectiv de întreprinderi ca urmare a reducerii trebuie să rămână net superioară sumei minime comunitare și, oricum, la un nivel care să stimuleze întreprinderile să îmbunătățească protecția mediului;

| — | în cazul în care degrevarea se referă la o taxă națională impusă în absența unei taxe comunitare, întreprinderile care beneficiază de reducere trebuie, totuși, să plătească o parte importantă din taxa națională.” |
| --- | --- |

—

în cazul în care degrevarea se referă la o taxă națională impusă în absența unei taxe comunitare, întreprinderile care beneficiază de reducere trebuie, totuși, să plătească o parte importantă din taxa națională.”

| (105) | În cazul de față, accizele erau, desigur (înainte de scutiri sau reduceri), peste nivelul armonizat de taxare (a se vedea considerentele 43 și 46), dar nu reiese că ar fi fost încheiate acorduri precum cele prevăzute la punctul 51.1 litera (a) între statul membru și beneficiari sau că beneficiarii ar fi semnat în mod spontan acorduri de acest gen (Comisiei nu i-a fost notificat niciun acord). Autoritățile italiene au subliniat, de altfel, că scutirile contestate fuseseră acordate pentru a face față unei conjuncturi dificile și nu au menționat niciodată că ar fi cerut beneficiarilor să întreprindă, în schimb, acțiuni de protecție a mediului. |
| --- | --- |

(105)

În cazul de față, accizele erau, desigur (înainte de scutiri sau reduceri), peste nivelul armonizat de taxare (a se vedea considerentele 43 și 46), dar nu reiese că ar fi fost încheiate acorduri precum cele prevăzute la punctul 51.1 litera (a) între statul membru și beneficiari sau că beneficiarii ar fi semnat în mod spontan acorduri de acest gen (Comisiei nu i-a fost notificat niciun acord). Autoritățile italiene au subliniat, de altfel, că scutirile contestate fuseseră acordate pentru a face față unei conjuncturi dificile și nu au menționat niciodată că ar fi cerut beneficiarilor să întreprindă, în schimb, acțiuni de protecție a mediului.

| (106) | Opțiunea alternativă față de încheierea unor acorduri prevăzută la punctul 51.1 litera (b) menționată anterior nu este aplicabilă în cazul de față, deoarece, în partea perioadei examinate ulterioară momentului în care au început să se aplice orientările din 2001, producătorii de produse de seră au beneficiat de o scutire totală de accize și deci nu au plătit o sumă superioară minimei comunitare (20), la un nivel care să stimuleze acțiunile de îmbunătățire a protecției mediului, conform prevederilor orientărilor pentru cazul în care reducerea se referă la o taxă comunitară. |
| --- | --- |

(106)

Opțiunea alternativă față de încheierea unor acorduri prevăzută la punctul 51.1 litera (b) menționată anterior nu este aplicabilă în cazul de față, deoarece, în partea perioadei examinate ulterioară momentului în care au început să se aplice orientările din 2001, producătorii de produse de seră au beneficiat de o scutire totală de accize și deci nu au plătit o sumă superioară minimei comunitare (20), la un nivel care să stimuleze acțiunile de îmbunătățire a protecției mediului, conform prevederilor orientărilor pentru cazul în care reducerea se referă la o taxă comunitară.

| (107) | Totuși, punctul 52 din orientările din 2001 prevede că, în cazul în care o taxă existentă crește în mod semnificativ, iar statul membru consideră că sunt necesare derogări pentru anumite întreprinderi, se aplică condiții similare celor prevăzute la punctul 51.1 pentru noile taxe. Așadar, trebuie analizat, în primul rând, dacă accizele au crescut în mod semnificativ. |
| --- | --- |

(107)

Totuși, punctul 52 din orientările din 2001 prevede că, în cazul în care o taxă existentă crește în mod semnificativ, iar statul membru consideră că sunt necesare derogări pentru anumite întreprinderi, se aplică condiții similare celor prevăzute la punctul 51.1 pentru noile taxe. Așadar, trebuie analizat, în primul rând, dacă accizele au crescut în mod semnificativ.

| (108) | Din tabelul prezentat la considerentul 46 din prezenta motivație reiese că accizele nu au crescut în mod semnificativ, evoluția acestora fiind următoarea: – 5,4 % în perioada 1999-2000, – 6,98 % în perioada 1999-2001, + 1,9 % în perioada 1999-2002 și 1,3 % în perioada 1999-2003. De la un an la altul, evoluția accizelor a fost următoarea: – 5,4 % în perioada 1999-2000, – 1,6 % în perioada 2000-2001, + 9,5 % în perioada 2001-2002 și – 0,5 % în perioada 2002-2003. Așadar, reiese că accizele s-au redus mereu, cu excepția perioadei 2001-2002. Totuși, creșterea înregistrată în această perioadă nu poate fi considerată semnificativă, deoarece nu a avut, de fapt, niciun efect asupra evoluției prețului de consum al motorinei pentru încălzire (conform datelor din tabel, prețul de consum al motorinei pentru încălzire în cursul acestor doi ani a crescut cu doar 2,2 %). Așadar, în acest caz nu se pot aplica dispozițiile punctului 52 din orientările din 2001. |
| --- | --- |

(108)

Din tabelul prezentat la considerentul 46 din prezenta motivație reiese că accizele nu au crescut în mod semnificativ, evoluția acestora fiind următoarea: – 5,4 % în perioada 1999-2000, – 6,98 % în perioada 1999-2001, + 1,9 % în perioada 1999-2002 și 1,3 % în perioada 1999-2003. De la un an la altul, evoluția accizelor a fost următoarea: – 5,4 % în perioada 1999-2000, – 1,6 % în perioada 2000-2001, + 9,5 % în perioada 2001-2002 și – 0,5 % în perioada 2002-2003. Așadar, reiese că accizele s-au redus mereu, cu excepția perioadei 2001-2002. Totuși, creșterea înregistrată în această perioadă nu poate fi considerată semnificativă, deoarece nu a avut, de fapt, niciun efect asupra evoluției prețului de consum al motorinei pentru încălzire (conform datelor din tabel, prețul de consum al motorinei pentru încălzire în cursul acestor doi ani a crescut cu doar 2,2 %). Așadar, în acest caz nu se pot aplica dispozițiile punctului 52 din orientările din 2001.

| (109) | În sfârșit, punctul 53 din orientările din 2001 prevede că, dacă reducerile se referă la o taxă armonizată la nivel comunitar, iar taxa națională este mai mică decât sau egală cu taxa comunitară minimă [...], eventualele degrevări trebuie să respecte condițiile prevăzute la punctele 45 și 46 și trebuie să fie autorizate în mod expres ca derogare de la nivelul minim comunitar. |
| --- | --- |

(109)

În sfârșit, punctul 53 din orientările din 2001 prevede că, dacă reducerile se referă la o taxă armonizată la nivel comunitar, iar taxa națională este mai mică decât sau egală cu taxa comunitară minimă [...], eventualele degrevări trebuie să respecte condițiile prevăzute la punctele 45 și 46 și trebuie să fie autorizate în mod expres ca derogare de la nivelul minim comunitar.

| (110) | Punctul 45 din orientările din 2001 prevede că durata ajutorului trebuie limitată la cinci ani dacă ajutorul este redus treptat și că intensitatea poate ajunge la 100 % din supracosturi (21) în primul an, dar trebuie să scadă în mod liniar pentru a ajunge la zero la sfârșitul celui de al cincilea an. |
| --- | --- |

(110)

Punctul 45 din orientările din 2001 prevede că durata ajutorului trebuie limitată la cinci ani dacă ajutorul este redus treptat și că intensitatea poate ajunge la 100 % din supracosturi (21) în primul an, dar trebuie să scadă în mod liniar pentru a ajunge la zero la sfârșitul celui de al cincilea an.

| (111) | Punctul 46 din orientările din 2001 prevede că, în cazul unor ajutoare care nu sunt reduse treptat, durata ajutorului este limitată la cinci ani, iar intensitatea la 50 % din supracosturi. |
| --- | --- |

(111)

Punctul 46 din orientările din 2001 prevede că, în cazul unor ajutoare care nu sunt reduse treptat, durata ajutorului este limitată la cinci ani, iar intensitatea la 50 % din supracosturi.

| (112) | În cazul de față, Comisia a constatat deja că ajutoarele nu erau reduse treptat (a se vedea considerentul 88 din prezenta motivație). Prin urmare, ar putea fi aplicate doar dispozițiile punctului 46 din orientări. Dar informațiile furnizate de autoritățile italiene nu permit în niciun fel Comisiei să concluzioneze că intensitatea ajutoarelor a fost limitată la 50 % din supracosturile de producție generate de accize în raport cu prețurile de piață ale produselor obținute în sere. |
| --- | --- |

(112)

În cazul de față, Comisia a constatat deja că ajutoarele nu erau reduse treptat (a se vedea considerentul 88 din prezenta motivație). Prin urmare, ar putea fi aplicate doar dispozițiile punctului 46 din orientări. Dar informațiile furnizate de autoritățile italiene nu permit în niciun fel Comisiei să concluzioneze că intensitatea ajutoarelor a fost limitată la 50 % din supracosturile de producție generate de accize în raport cu prețurile de piață ale produselor obținute în sere.

| (113) | Așadar, aceste ajutoare nu pot fi considerate admisibile în temeiul dispozițiilor punctului 46 din orientările din 2001 și, prin urmare, nici în temeiul dispozițiilor punctului 53 din orientările respective. |
| --- | --- |

(113)

Așadar, aceste ajutoare nu pot fi considerate admisibile în temeiul dispozițiilor punctului 46 din orientările din 2001 și, prin urmare, nici în temeiul dispozițiilor punctului 53 din orientările respective.

| (114) | Considerațiile prezentate la considerentele 94-112 din prezenta motivație demonstrează că ajutoarele în cauză nu pot fi declarate compatibile cu piața comună în temeiul dispozițiilor orientărilor din 2001. |
| --- | --- |

(114)

Considerațiile prezentate la considerentele 94-112 din prezenta motivație demonstrează că ajutoarele în cauză nu pot fi declarate compatibile cu piața comună în temeiul dispozițiilor orientărilor din 2001.

| (115) | În privința celorlalte argumente prezentate de autoritățile italiene în diversele etape ale examinării dosarului, Comisia constată că nu există informații care să îi permită să înlăture îndoielile exprimate la considerentul 34 litera (b) din prezenta motivație. Raționamentul prezentat la considerentul 43 din prezenta motivație, conform căruia măsura adoptată la nivel național în Italia poate fi compatibilă cu piața comună dacă beneficiarii plătesc suma minimă stabilită la nivel comunitar, nu este pertinent, deoarece producătorii de produse de seră au beneficiat de o scutire totală de accize în aproape întreaga perioadă în cauză și deci nu au plătit taxe. |
| --- | --- |

(115)

În privința celorlalte argumente prezentate de autoritățile italiene în diversele etape ale examinării dosarului, Comisia constată că nu există informații care să îi permită să înlăture îndoielile exprimate la considerentul 34 litera (b) din prezenta motivație. Raționamentul prezentat la considerentul 43 din prezenta motivație, conform căruia măsura adoptată la nivel național în Italia poate fi compatibilă cu piața comună dacă beneficiarii plătesc suma minimă stabilită la nivel comunitar, nu este pertinent, deoarece producătorii de produse de seră au beneficiat de o scutire totală de accize în aproape întreaga perioadă în cauză și deci nu au plătit taxe.

| (116) | Nici raționamentele prezentate de partea terță interesată care a trimis observații după prima inițiere a procedurii nu aduc, de altfel, argumente în sprijinul compatibilității ajutoarelor cu piața comună. De fapt, în ceea ce privește situația precară în care s-ar afla întreprinderile beneficiare în cazul în care ar fi declarată incompatibilitatea și s-ar recupera ajutoarele, trebuie amintit faptul că recuperarea unui ajutor incompatibil este necesară pentru revenirea la situația existentă anterior, cea de dinaintea acordării ajutoarelor, în care concurența nu era denaturată. Faptul că anumite întreprinderi nu mai sunt profitabile este doar consecința liberului joc al concurenței în condițiile normale ale economiei de piață. Pe de altă parte, nimic nu demonstrează că reducerea consumului de motorină determină neapărat reducerea calității produselor obținute (o astfel de reducere ar putea determina cel mult o ușoară întârziere a coacerii sau creșterii). În sfârșit, referirea la situația altor țări pentru a demonstra absența denaturărilor concurenței nu este pertinentă. În acest sens, este suficient să se constate că scutirea permite îmbunătățirea poziției concurențiale a producătorilor de produse de seră italieni în raport cu cea a producătorilor din alte țări și că, așadar, punctul de referință pentru comparație trebuie să fie situația existentă în Italia în absența scutirilor. |
| --- | --- |

(116)

Nici raționamentele prezentate de partea terță interesată care a trimis observații după prima inițiere a procedurii nu aduc, de altfel, argumente în sprijinul compatibilității ajutoarelor cu piața comună. De fapt, în ceea ce privește situația precară în care s-ar afla întreprinderile beneficiare în cazul în care ar fi declarată incompatibilitatea și s-ar recupera ajutoarele, trebuie amintit faptul că recuperarea unui ajutor incompatibil este necesară pentru revenirea la situația existentă anterior, cea de dinaintea acordării ajutoarelor, în care concurența nu era denaturată. Faptul că anumite întreprinderi nu mai sunt profitabile este doar consecința liberului joc al concurenței în condițiile normale ale economiei de piață. Pe de altă parte, nimic nu demonstrează că reducerea consumului de motorină determină neapărat reducerea calității produselor obținute (o astfel de reducere ar putea determina cel mult o ușoară întârziere a coacerii sau creșterii). În sfârșit, referirea la situația altor țări pentru a demonstra absența denaturărilor concurenței nu este pertinentă. În acest sens, este suficient să se constate că scutirea permite îmbunătățirea poziției concurențiale a producătorilor de produse de seră italieni în raport cu cea a producătorilor din alte țări și că, așadar, punctul de referință pentru comparație trebuie să fie situația existentă în Italia în absența scutirilor.

XI.   CONCLUZIE

| (117) | Comisia constată că Italia a acordat ilegal ajutoarele de stat în cauză, încălcând dispozițiile articolului 88 alineatul (3) din tratat. Analiza precedentă demonstrează că ajutoarele nu pot fi declarate compatibile cu piața comună, deoarece nu îndeplinesc condițiile din orientările agricole din 2000 și din 2007 și din orientările de mediu din 1994 și din 2001. În plus, analiza a demonstrat că simpla existență a unor directive nu poate justifica aplicarea unor măsuri care pot genera denaturări ale concurenței, iar autoritățile italiene nu au înlăturat toate îndoielile exprimate de Comisie la momentul inițierii procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din tratat. |
| --- | --- |

(117)

Comisia constată că Italia a acordat ilegal ajutoarele de stat în cauză, încălcând dispozițiile articolului 88 alineatul (3) din tratat. Analiza precedentă demonstrează că ajutoarele nu pot fi declarate compatibile cu piața comună, deoarece nu îndeplinesc condițiile din orientările agricole din 2000 și din 2007 și din orientările de mediu din 1994 și din 2001. În plus, analiza a demonstrat că simpla existență a unor directive nu poate justifica aplicarea unor măsuri care pot genera denaturări ale concurenței, iar autoritățile italiene nu au înlăturat toate îndoielile exprimate de Comisie la momentul inițierii procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din tratat.

| (118) | În temeiul articolului 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, în cazul unor decizii negative în privința unor ajutoare ilegale, Comisia adoptă o decizie prin care impune statului membru să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar (în cazul de față, producătorii de produse de seră). Așadar, Italia este obligată să ia toate măsurile necesare pentru a recupera de la beneficiari ajutorului incompatibil acordat, a cărui valoare corespunde diferenței dintre scutirea totală de accize acordată și rata accizei reduse acordate celorlalți operatori din sectorul agricol. În conformitate cu punctul 42 din Comunicarea Comisiei „Pentru o punere în aplicare eficientă a deciziilor Comisiei de obligare a statelor membre să recupereze ajutorul de stat ilegal și incompatibil” (22), Italia are la dispoziție patru luni pentru a pune în aplicare prezenta decizie, începând cu data intrării în vigoare a acesteia. Ajutorul care trebuie recuperat este majorat de dobânzi, calculate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (23) de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului. |
| --- | --- |

(118)

În temeiul articolului 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, în cazul unor decizii negative în privința unor ajutoare ilegale, Comisia adoptă o decizie prin care impune statului membru să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar (în cazul de față, producătorii de produse de seră). Așadar, Italia este obligată să ia toate măsurile necesare pentru a recupera de la beneficiari ajutorului incompatibil acordat, a cărui valoare corespunde diferenței dintre scutirea totală de accize acordată și rata accizei reduse acordate celorlalți operatori din sectorul agricol. În conformitate cu punctul 42 din Comunicarea Comisiei „Pentru o punere în aplicare eficientă a deciziilor Comisiei de obligare a statelor membre să recupereze ajutorul de stat ilegal și incompatibil” (22), Italia are la dispoziție patru luni pentru a pune în aplicare prezenta decizie, începând cu data intrării în vigoare a acesteia. Ajutorul care trebuie recuperat este majorat de dobânzi, calculate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (23) de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului.

| (119) | Acestea fiind spuse, ajutoarele individuale acordate în cadrul schemei în cauză care, la momentul acordării, îndeplineau condițiile prevăzute de un regulament al Comisiei adoptat în temeiul articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 994/98 al Consiliului (24) (Regulamentul de minimis) nu sunt considerate ajutoare de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(119)

Acestea fiind spuse, ajutoarele individuale acordate în cadrul schemei în cauză care, la momentul acordării, îndeplineau condițiile prevăzute de un regulament al Comisiei adoptat în temeiul articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 994/98 al Consiliului (24) (Regulamentul de minimis) nu sunt considerate ajutoare de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din tratat.

| (120) | La momentul acordării ajutoarelor în cauză nu erau încă în vigoare dispoziții comunitare care să reglementeze ajutoarele de minimis în sectorul agricol. |
| --- | --- |

(120)

La momentul acordării ajutoarelor în cauză nu erau încă în vigoare dispoziții comunitare care să reglementeze ajutoarele de minimis în sectorul agricol.

| (121) | Primele dispoziții comunitare adoptate în materie sunt cele din Regulamentul (CE) nr. 1860/2004 al Comisiei din 6 octombrie 2004 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE în cazul ajutorului de minimis în sectorul agricol și în sectorul pescuitului (25). |
| --- | --- |

(121)

Primele dispoziții comunitare adoptate în materie sunt cele din Regulamentul (CE) nr. 1860/2004 al Comisiei din 6 octombrie 2004 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE în cazul ajutorului de minimis în sectorul agricol și în sectorul pescuitului (25).

| (122) | În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1860/2004, ajutoarele de până la 3 000 EUR/beneficiar pe o perioadă de trei ani (suma include ajutorul de minimis acordat întreprinderii) nu afectează schimburile comerciale între statele membre, nu denaturează și nu riscă să denatureze concurența și, prin urmare, nu se încadrează în interdicția prevăzută la articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(122)

În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1860/2004, ajutoarele de până la 3 000 EUR/beneficiar pe o perioadă de trei ani (suma include ajutorul de minimis acordat întreprinderii) nu afectează schimburile comerciale între statele membre, nu denaturează și nu riscă să denatureze concurența și, prin urmare, nu se încadrează în interdicția prevăzută la articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (123) | În conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1860/2004, același lucru este valabil pentru ajutoarele acordate înaintea intrării în vigoare a regulamentului menționat care îndeplinesc toate condițiile prevăzute la articolele 1 și 3 din acesta. |
| --- | --- |

(123)

În conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1860/2004, același lucru este valabil pentru ajutoarele acordate înaintea intrării în vigoare a regulamentului menționat care îndeplinesc toate condițiile prevăzute la articolele 1 și 3 din acesta.

| (124) | La 1 ianuarie 2008, Regulamentul (CE) nr. 1860/2004 a fost înlocuit cu Regulamentul (CE) nr. 1535/2007 al Comisiei din 20 decembrie 2007 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de minimis în sectorul producției de produse agricole (26), care a majorat cuantumul ajutorului de minimis la 7 500 EUR/beneficiar pe parcursul a trei exerciții financiare, indiferent de forma ajutoarelor și de obiectivul urmărit, în limita unui cuantum maxim pentru fiecare stat membru de 0,75 % din valoarea producției anuale. |
| --- | --- |

(124)

La 1 ianuarie 2008, Regulamentul (CE) nr. 1860/2004 a fost înlocuit cu Regulamentul (CE) nr. 1535/2007 al Comisiei din 20 decembrie 2007 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de minimis în sectorul producției de produse agricole (26), care a majorat cuantumul ajutorului de minimis la 7 500 EUR/beneficiar pe parcursul a trei exerciții financiare, indiferent de forma ajutoarelor și de obiectivul urmărit, în limita unui cuantum maxim pentru fiecare stat membru de 0,75 % din valoarea producției anuale.

| (125) | Articolul 6 alineatul (1) din regulamentul menționat prevede că regulamentul însuși: „se aplică ajutoarelor acordate anterior datei de 1 ianuarie 2008 în favoarea întreprinderilor din sectorul producției agricole, cu condiția ca respectivele ajutoare să îndeplinească toate condițiile stabilite la articolele 1-4, cu excepția solicitării unei referințe explicite la prezentul regulament prevăzute la articolul 4 alineatul (1) primul paragraf.” |
| --- | --- |

(125)

Articolul 6 alineatul (1) din regulamentul menționat prevede că regulamentul însuși: „se aplică ajutoarelor acordate anterior datei de 1 ianuarie 2008 în favoarea întreprinderilor din sectorul producției agricole, cu condiția ca respectivele ajutoare să îndeplinească toate condițiile stabilite la articolele 1-4, cu excepția solicitării unei referințe explicite la prezentul regulament prevăzute la articolul 4 alineatul (1) primul paragraf.”

| (126) | În acest context, Comisia nu consideră ajutoare de stat nici degrevările fiscale de până la 3 000 EUR, cu condiția ca, la momentul acordării, acestea să fie în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1860/2004, și nici scutirile fiscale de până la 7 500 EUR, cu condiția ca, la momentul acordării, acestea să fie în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1535/2007, |
| --- | --- |

(126)

În acest context, Comisia nu consideră ajutoare de stat nici degrevările fiscale de până la 3 000 EUR, cu condiția ca, la momentul acordării, acestea să fie în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1860/2004, și nici scutirile fiscale de până la 7 500 EUR, cu condiția ca, la momentul acordării, acestea să fie în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1535/2007,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Schema de ajutoare sub forma unei scutiri de accize la motorina utilizată pentru încălzirea serelor, aplicată ilegal de Italia în perioada 3 octombrie 2000-30 iunie 2001 și în anii 2002, 2003 și 2004, este incompatibilă cu piața comună.

Articolul 2

(1)   Italia este obligată să recupereze de la beneficiari ajutoarele incompatibile acordate în cadrul schemei menționate la articolul 1.

(2)   Sumele de recuperat generează dobândă de la data la care au fost puse la dispoziția beneficiarilor și până la momentul recuperării lor efective.

(3)   Dobânda se calculează conform formulei de calcul a dobânzii compuse, în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004.

Articolul 3

Recuperarea ajutoarelor acordate în cadrul schemei menționate la articolul 1 trebuie să fie imediată și efectivă.

Italia asigură punerea în aplicare a prezentei decizii în termen de patru luni de la data notificării acesteia.

Articolul 4

În termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, Italia comunică următoarele informații:

| (a) | lista beneficiarilor care au primit ajutoare în cadrul schemei menționate la articolul 1 și valoarea totală a ajutoarelor primite de fiecare dintre ei în temeiul schemei; |
| --- | --- |

(a)

lista beneficiarilor care au primit ajutoare în cadrul schemei menționate la articolul 1 și valoarea totală a ajutoarelor primite de fiecare dintre ei în temeiul schemei;

| (b) | valoarea totală (capital și dobânzi) de recuperat de la fiecare beneficiar; |
| --- | --- |

(b)

valoarea totală (capital și dobânzi) de recuperat de la fiecare beneficiar;

| (c) | descrierea detaliată a măsurilor luate deja și a celor prevăzute pentru conformarea cu prezenta decizie; |
| --- | --- |

(c)

descrierea detaliată a măsurilor luate deja și a celor prevăzute pentru conformarea cu prezenta decizie;

| (d) | documentele care atestă că somația de restituire a ajutorului a fost transmisă beneficiarilor. |
| --- | --- |

(d)

documentele care atestă că somația de restituire a ajutorului a fost transmisă beneficiarilor.

Italia informează constant Comisia cu privire la progresul măsurilor naționale luate în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii, până la recuperarea completă a ajutoarelor acordate în cadrul schemei menționate la articolul 1. Italia transmite imediat, la simpla solicitare a Comisiei, informațiile privind măsurile deja adoptate și a celor prevăzute pentru a se conforma prezentei decizii. De asemenea, statul membru furnizează informații detaliate privind cuantumul ajutoarelor și dobânzilor deja recuperate de la beneficiari.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Republicii Italiene.

Adoptată la Bruxelles, 13 iulie 2009.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  Decizia C(2003) 3802, comunicată Italiei prin scrisoarea SG(2003) D/232244 din 13 octombrie 2003.

2

(3)  JO C 69, 19.3.2004, p. 8.

3

(4)  JO C 101, 27.4.2005, p. 17.

4

(5)  JO C 37, 3.2.2001, p. 3.

5

(6)  Scrisoarea SG-Greffe (2008) D/207739.

6

(7)  JO L 316, 31.10.1992, p. 12.

7

(8)  JO L 283, 31.10.2003, p. 51.

8

(9)  Hotărârea din 10 aprilie 2008, Țările de Jos/Comisia, T-233/04, Rec., p. II-00591.

9

(10)  A se vedea Decizia 2006/323/CE a Comisiei (JO L 119, 4.5.2006, p. 12).

10

(11)  Hotărârea din 17 septembrie 1980, Philip Morris Holland/Comisia, 730/79, Rec., p. 2671.

11

(12)  JO C 119, 22.5.2002, p. 22.

12

(13)  JO C 319, 27.12.2006, p. 1.

13

(14)  JO L 316, 31.10.1992, p. 19. Cuantumul accizelor la motorina utilizată pentru încălzirea serelor este indicat la considerentul 43.

14

(15)  Cu excepția anumitor dispoziții nepertinente în cazul analizat.

15

(16)  A se vedea nota de subsol 13.

16

(17)  JO C 28, 1.2.2000, p. 2.

17

(18)  JO C 72, 10.3.1994, p. 3.

18

(19)  A se vedea nota de subsol 5.

19

(20)  13 EUR/1 000 kg pentru perioada 2000-2003 și 21 EUR/1 000 litri – a se vedea considerentul 43.

20

(21)  Supracosturile sunt definite la punctul 43 din orientări: este vorba despre supracosturi de producție față de prețurile de comercializare ale produselor.

21

(22)  JO C 272, 15.11.2007, p. 4.

22

(23)  JO L 140, 30.4.2004, p. 1.

23

(24)  JO L 142, 14.5.1998, p. 1.

24

(25)  JO L 325, 28.10.2004, p. 4.

25

(26)  JO L 337, 21.12.2007, p. 35.

26

---

| 12.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 327/21 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 327/21

---

DECIZIA COMISIEI

din 13 iulie 2009

privind reforma modalității de finanțare a sistemului de pensii al RATP [ajutor de stat C 42/07 (ex N 428/06)] pe care Franța intenționează să o pună în aplicare în favoarea RATP

[notificată cu numărul C(2009) 5505]

(Numai textul în limba franceză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/945/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu articolele menționate mai sus (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

| (1) | Prin scrisoarea din 29 iunie 2006, Franța a notificat Comisiei reforma modalității de finanțare a sistemului de pensii al RATP. Franța a furnizat Comisiei informații suplimentare prin scrisorile din 29 septembrie 2006, 15 decembrie 2006 și 4 aprilie 2007. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 29 iunie 2006, Franța a notificat Comisiei reforma modalității de finanțare a sistemului de pensii al RATP. Franța a furnizat Comisiei informații suplimentare prin scrisorile din 29 septembrie 2006, 15 decembrie 2006 și 4 aprilie 2007.

| (2) | Prin scrisoarea din 10 octombrie 2007, Comisia a informat Franța cu privire la adoptarea deciziei de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE împotriva măsurii notificate (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”). |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 10 octombrie 2007, Comisia a informat Franța cu privire la adoptarea deciziei de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE împotriva măsurii notificate (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”).

| (3) | Decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 15 ianuarie 2008 (2). |
| --- | --- |

(3)

Decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 15 ianuarie 2008 (2).

| (4) | Autoritățile franceze și-au prezentat observațiile la data de 22 ianuarie 2008. |
| --- | --- |

(4)

Autoritățile franceze și-au prezentat observațiile la data de 22 ianuarie 2008.

| (5) | La 19 februarie 2008, Comisia a primit observații de la o parte interesată și a transmis observațiile respective Franței, acordându-i posibilitatea de a face comentarii asupra acestora. Comisia a primit comentariile Franței prin scrisoarea din 3 aprilie 2008. |
| --- | --- |

(5)

La 19 februarie 2008, Comisia a primit observații de la o parte interesată și a transmis observațiile respective Franței, acordându-i posibilitatea de a face comentarii asupra acestora. Comisia a primit comentariile Franței prin scrisoarea din 3 aprilie 2008.

| (6) | La 23 aprilie 2008, autoritățile franceze au informat Comisia asupra faptului că, în toamna anului 2007, guvernul francez inițiase reforma sistemelor speciale de pensii ale întreprinderilor publice, în special a sistemului de pensii al personalului RATP. |
| --- | --- |

(6)

La 23 aprilie 2008, autoritățile franceze au informat Comisia asupra faptului că, în toamna anului 2007, guvernul francez inițiase reforma sistemelor speciale de pensii ale întreprinderilor publice, în special a sistemului de pensii al personalului RATP.

| (7) | La 6 ianuarie 2009, Comisia a trimis o cerere de informații suplimentare autorităților franceze, care au răspuns prin scrisoarea din 3 martie 2009. |
| --- | --- |

(7)

La 6 ianuarie 2009, Comisia a trimis o cerere de informații suplimentare autorităților franceze, care au răspuns prin scrisoarea din 3 martie 2009.

2.   DESCRIEREA BENEFICIARULUI

| (8) | Regia Autonomă de Transporturi Pariziene (Régie Autonome des Transports Parisiens, denumită în continuare „RATP”) este o întreprindere publică franceză, care aparține în proporție de 100 % statului francez. Aceasta a fost creată prin Legea nr. 48-506 din 21 martie 1948 privind reorganizarea și coordonarea transporturilor de călători în regiunea pariziană (loi no 48-506 du 21 mars 1948 relative à la réorganisation et à la coordination des transports de voyageurs dans la région parisienne) (3) și are ca obiect de activitate „exploatarea rețelelor și a liniilor de transport în comun al călătorilor, care i-a fost încredințată” (4). |
| --- | --- |

(8)

Regia Autonomă de Transporturi Pariziene (Régie Autonome des Transports Parisiens, denumită în continuare „RATP”) este o întreprindere publică franceză, care aparține în proporție de 100 % statului francez. Aceasta a fost creată prin Legea nr. 48-506 din 21 martie 1948 privind reorganizarea și coordonarea transporturilor de călători în regiunea pariziană (loi no 48-506 du 21 mars 1948 relative à la réorganisation et à la coordination des transports de voyageurs dans la région parisienne) (3) și are ca obiect de activitate „exploatarea rețelelor și a liniilor de transport în comun al călătorilor, care i-a fost încredințată” (4).

| (9) | Legea a limitat activitățile RATP la transportul în comun în regiunea pariziană. În temeiul articolului 7 din Legea nr. 48-506 din 21 martie 1948, RATP este însărcinată cu „exploatarea rețelelor de transport în comun ale orașului Paris și ale departamentului Seine și a liniilor din Seine-et-Oise și Seine-et-Marne concesionate sau arendate anterior către Compagnie du chemin de fer métropolitain sau către Société des transports en commun de la région parisienne”. Această situație a fost reafirmată prin Ordonanța nr. 59-151 din 7 ianuarie 1959, menționată mai sus. |
| --- | --- |

(9)

Legea a limitat activitățile RATP la transportul în comun în regiunea pariziană. În temeiul articolului 7 din Legea nr. 48-506 din 21 martie 1948, RATP este însărcinată cu „exploatarea rețelelor de transport în comun ale orașului Paris și ale departamentului Seine și a liniilor din Seine-et-Oise și Seine-et-Marne concesionate sau arendate anterior către Compagnie du chemin de fer métropolitain sau către Société des transports en commun de la région parisienne”. Această situație a fost reafirmată prin Ordonanța nr. 59-151 din 7 ianuarie 1959, menționată mai sus.

| (10) | Cu toate acestea, prin filialele sale, RATP are posibilitatea de a oferi servicii în afara regiunii Ile-de-France (5). Filialele RATP, constituite în societăți anonime, sunt grupate în prezent în trei mari poli, cu aproximativ 2 050 de angajați, dintre care 170 sunt detașați de către societatea mamă:






  — | polul Transport, condus de RATP Développement SA, care reprezenta o cifră de afaceri consolidată de 57 milioane EUR pentru anul 2005, dintre care 4,7 milioane EUR la nivel mondial și 3,1 milioane EUR la nivelul regiunilor (Franța, în afara regiunii Ile-de-France); |
| --- | --- | --- |

(10)

Cu toate acestea, prin filialele sale, RATP are posibilitatea de a oferi servicii în afara regiunii Ile-de-France (5). Filialele RATP, constituite în societăți anonime, sunt grupate în prezent în trei mari poli, cu aproximativ 2 050 de angajați, dintre care 170 sunt detașați de către societatea mamă:

—

polul Transport, condus de RATP Développement SA, care reprezenta o cifră de afaceri consolidată de 57 milioane EUR pentru anul 2005, dintre care 4,7 milioane EUR la nivel mondial și 3,1 milioane EUR la nivelul regiunilor (Franța, în afara regiunii Ile-de-France);

| — | polul Inginerie, condus de RATP International SA, a cărui cifră de afaceri consolidată se ridica la 86 milioane EUR în 2005 și a cărui activitate este de circa 80 % la nivel mondial, restul, desfășurându-se în Franța, în principal în afara regiunii Ile-de-France; |
| --- | --- |

—

polul Inginerie, condus de RATP International SA, a cărui cifră de afaceri consolidată se ridica la 86 milioane EUR în 2005 și a cărui activitate este de circa 80 % la nivel mondial, restul, desfășurându-se în Franța, în principal în afara regiunii Ile-de-France;

| — | polul Valorificarea spațiilor, care reunește, în principal, filialele însărcinate cu dezvoltarea imobiliară (pe terenurile gestionate de RATP), cu valorificarea spațiilor comerciale din stațiile de metrou și cu activitățile de telecomunicație și a cărui cifră de afaceri consolidată în 2005 s-a ridicat la 33 milioane EUR, exclusiv în Ile-de-France. |
| --- | --- |

—

polul Valorificarea spațiilor, care reunește, în principal, filialele însărcinate cu dezvoltarea imobiliară (pe terenurile gestionate de RATP), cu valorificarea spațiilor comerciale din stațiile de metrou și cu activitățile de telecomunicație și a cărui cifră de afaceri consolidată în 2005 s-a ridicat la 33 milioane EUR, exclusiv în Ile-de-France.

| (11) | Grupul RATP are în total aproximativ 46 050 de angajați, dintre care 44 000 lucrează la RATP ca personal statutar, restul, și anume 2 050 de persoane, lucrând în filialele RATP. |
| --- | --- |

(11)

Grupul RATP are în total aproximativ 46 050 de angajați, dintre care 44 000 lucrează la RATP ca personal statutar, restul, și anume 2 050 de persoane, lucrând în filialele RATP.

| (12) | Condițiile de lucru ale personalului statutar sunt reglementate prin statutul angajaților RATP (6). În schimb, pentru cele 2 050 de persoane angajate în filialele RATP, condițiile de lucru sunt stabilite prin convenții colective și, prin urmare, nu sunt supuse statutului angajaților RATP. |
| --- | --- |

(12)

Condițiile de lucru ale personalului statutar sunt reglementate prin statutul angajaților RATP (6). În schimb, pentru cele 2 050 de persoane angajate în filialele RATP, condițiile de lucru sunt stabilite prin convenții colective și, prin urmare, nu sunt supuse statutului angajaților RATP.

3.   DESCRIEREA PIEȚEI TRANSPORTULUI ÎN COMUN ÎN ILE-DE-FRANCE

| (13) | În prezent, piața transportului în comun în Ile-de-France nu este deschisă concurenței. Licențele pentru exploatarea liniilor de transport în comun au fost atribuite prin procedura prevăzută de Decretul nr. 59-157 din 7 ianuarie 1959 privind organizarea transportului de călători în regiunea Ile-de-France (décret no 59-157 du 7 janvier 1959 relatif à l’organisation des transports de voyageurs dans la région Ile-de-France) (7), care împărțise piața transportului în comun din Ile-de-France între RATP și numărul mare de mici întreprinderi private tradiționale prezente în Ile-de-France în acea perioadă. |
| --- | --- |

(13)

În prezent, piața transportului în comun în Ile-de-France nu este deschisă concurenței. Licențele pentru exploatarea liniilor de transport în comun au fost atribuite prin procedura prevăzută de Decretul nr. 59-157 din 7 ianuarie 1959 privind organizarea transportului de călători în regiunea Ile-de-France (décret no 59-157 du 7 janvier 1959 relatif à l’organisation des transports de voyageurs dans la région Ile-de-France) (7), care împărțise piața transportului în comun din Ile-de-France între RATP și numărul mare de mici întreprinderi private tradiționale prezente în Ile-de-France în acea perioadă.

| (14) | În afară de RATP, aproximativ o sută de întreprinderi furnizează servicii de transport în comun în Ile-de-France. Aceste întreprinderi sunt SNCF, precum și operatori privați reuniți în cadrul asociației OPTILE (aproximativ 95 de întreprinderi, dintre care 3 operatori majori de transport cu autobuzul: Veolia Transport, Keolis și Transdev). |
| --- | --- |

(14)

În afară de RATP, aproximativ o sută de întreprinderi furnizează servicii de transport în comun în Ile-de-France. Aceste întreprinderi sunt SNCF, precum și operatori privați reuniți în cadrul asociației OPTILE (aproximativ 95 de întreprinderi, dintre care 3 operatori majori de transport cu autobuzul: Veolia Transport, Keolis și Transdev).

| (15) | Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 1191/69 și (CEE) nr. 1107/70 ale Consiliului [denumit în continuare: „Regulamentul (CE) nr. 1370/2007”] (8) prevede deschiderea progresivă a pieței transportului în comun. În conformitate cu articolul 12, regulamentul intră în vigoare la 3 decembrie 2009. |
| --- | --- |

(15)

Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 1191/69 și (CEE) nr. 1107/70 ale Consiliului [denumit în continuare: „Regulamentul (CE) nr. 1370/2007”] (8) prevede deschiderea progresivă a pieței transportului în comun. În conformitate cu articolul 12, regulamentul intră în vigoare la 3 decembrie 2009.

4.   INDEMNIZAȚIILE ÎN SISTEMUL SPECIAL DE PENSII AL ANGAJAȚILOR RATP ÎNAINTE ȘI DUPĂ REFORMA NOTIFICATĂ

| (16) | Sistemul de pensii al RATP este prevăzut de articolul 31 din Legea nr. 48-506 din 21 martie 1948 menționată anterior, completat de Decretul nr. 59-1091 din 23 septembrie 1959 privind stabilirea statutului RATP (décret no 59-1091 du 23 septembre 1959 portant statut de la RATP) (9). |
| --- | --- |

(16)

Sistemul de pensii al RATP este prevăzut de articolul 31 din Legea nr. 48-506 din 21 martie 1948 menționată anterior, completat de Decretul nr. 59-1091 din 23 septembrie 1959 privind stabilirea statutului RATP (décret no 59-1091 du 23 septembre 1959 portant statut de la RATP) (9).

| (17) | Sistemul de pensii al angajaților RATP este un sistem special în sensul articolelor L. 711-1 și R. 711-1 din Codul asigurărilor sociale, prezentând avantaje proprii în comparație cu sistemele de drept comun. Este vorba despre un sistem reglementar, adică stabilit de stat pe cale administrativă. De asemenea, evoluția parametrilor, a cotizațiilor și a indemnizațiilor, în special, se supune unor dispoziții reglementare. |
| --- | --- |

(17)

Sistemul de pensii al angajaților RATP este un sistem special în sensul articolelor L. 711-1 și R. 711-1 din Codul asigurărilor sociale, prezentând avantaje proprii în comparație cu sistemele de drept comun. Este vorba despre un sistem reglementar, adică stabilit de stat pe cale administrativă. De asemenea, evoluția parametrilor, a cotizațiilor și a indemnizațiilor, în special, se supune unor dispoziții reglementare.

| (18) | Până la 15 ianuarie 2008, principalele specificități ale sistemului special de pensii al angajaților RATP în comparație cu sistemele de drept comun aveau în vedere modalitățile de calcul al dreptului la pensie și de lichidare a pensiilor. |
| --- | --- |

(18)

Până la 15 ianuarie 2008, principalele specificități ale sistemului special de pensii al angajaților RATP în comparație cu sistemele de drept comun aveau în vedere modalitățile de calcul al dreptului la pensie și de lichidare a pensiilor.

| (19) | În această privință, sistemele de pensii de drept comun prevăd că valoarea pensiei este calculată pe baza salariului mediu din totalitatea sau o parte a carierei. De asemenea, această valoare este în funcție de durata de asigurare sau de vârstă, o reducere sau o majorare fiind aplicate atunci când valorile stabilite în funcție de aceste două criterii nu sunt atinse sau sunt depășite. Astfel, în sistemul general, pensia este calculată pe baza salariului mediu (primele fiind incluse) din cei mai buni 25 de ani din carieră (în limita unui salariu anual plafon), iar rata aplicabilă pentru salariul în cauză este de 50 % (rată integrală) dacă asiguratul justifică cel puțin 40 de ani de asigurare. |
| --- | --- |

(19)

În această privință, sistemele de pensii de drept comun prevăd că valoarea pensiei este calculată pe baza salariului mediu din totalitatea sau o parte a carierei. De asemenea, această valoare este în funcție de durata de asigurare sau de vârstă, o reducere sau o majorare fiind aplicate atunci când valorile stabilite în funcție de aceste două criterii nu sunt atinse sau sunt depășite. Astfel, în sistemul general, pensia este calculată pe baza salariului mediu (primele fiind incluse) din cei mai buni 25 de ani din carieră (în limita unui salariu anual plafon), iar rata aplicabilă pentru salariul în cauză este de 50 % (rată integrală) dacă asiguratul justifică cel puțin 40 de ani de asigurare.

| (20) | În schimb, sistemul de pensii al RATP prevedea că personalul statutar avea dreptul, pentru fiecare an de asigurare, la 2 % din salariul de bază, fără prime, perceput în timpul ultimelor șase luni de activitate, în limita a 37,5 anuități. În consecință, un angajat al RATP primea după 37,5 ani de muncă o pensie echivalentă cu 75 % din ultimul său salariu, fără prime, adică aproximativ 64,5 % din ultimul său salariu, cu primele incluse. |
| --- | --- |

(20)

În schimb, sistemul de pensii al RATP prevedea că personalul statutar avea dreptul, pentru fiecare an de asigurare, la 2 % din salariul de bază, fără prime, perceput în timpul ultimelor șase luni de activitate, în limita a 37,5 anuități. În consecință, un angajat al RATP primea după 37,5 ani de muncă o pensie echivalentă cu 75 % din ultimul său salariu, fără prime, adică aproximativ 64,5 % din ultimul său salariu, cu primele incluse.

| (21) | Principiile fundamentale ale reformei instituite prin legea din 21 august 2003 (10) pentru aproape toate sistemele de pensii de bază franceze au fost extinse la sistemul special de pensii al RATP prin Decretele nr. 2008-48 din 15 ianuarie 2008 (11), 2008-637 din 30 iunie 2008 (12) și 2008-1514 din 30 decembrie 2008 (13). Unul dintre obiectivele acestei reforme este de a armoniza sistemele speciale cu normele de drept comun ale sistemelor de bază ale salariaților din sectorul privat și ale funcționarilor. Fiind vorba de un sistem special al RATP, durata de cotizare necesară obținerii în special a unei pensii cu rată integrală este mărită progresiv, astfel încât să atingă 40 de anuități în 2012, crescând ulterior cu un trimestru la data de 1 iulie a fiecărui an, până când atinge durata cerută în sistemul general și în sistemul funcției publice (durata de 41 de ani aplicabilă în 2012 în sistemul general și în sistemul funcției publice ar trebui astfel să fie atinsă în 2016 în sistemul special). |
| --- | --- |

(21)

Principiile fundamentale ale reformei instituite prin legea din 21 august 2003 (10) pentru aproape toate sistemele de pensii de bază franceze au fost extinse la sistemul special de pensii al RATP prin Decretele nr. 2008-48 din 15 ianuarie 2008 (11), 2008-637 din 30 iunie 2008 (12) și 2008-1514 din 30 decembrie 2008 (13). Unul dintre obiectivele acestei reforme este de a armoniza sistemele speciale cu normele de drept comun ale sistemelor de bază ale salariaților din sectorul privat și ale funcționarilor. Fiind vorba de un sistem special al RATP, durata de cotizare necesară obținerii în special a unei pensii cu rată integrală este mărită progresiv, astfel încât să atingă 40 de anuități în 2012, crescând ulterior cu un trimestru la data de 1 iulie a fiecărui an, până când atinge durata cerută în sistemul general și în sistemul funcției publice (durata de 41 de ani aplicabilă în 2012 în sistemul general și în sistemul funcției publice ar trebui astfel să fie atinsă în 2016 în sistemul special).

5.   FINANȚAREA SISTEMULUI DE PENSII AL ANGAJAȚILOR RATP ÎNAINTE ȘI DUPĂ REFORMA NOTIFICATĂ

| (22) | Sistemul de pensii al angajaților RATP este un sistem de pensii bazat pe redistribuire, în care cotizațiile plătite de persoanele active ca asigurare pentru limită de vârstă sunt utilizate imediat pentru a plăti pensiile pensionarilor (14). |
| --- | --- |

(22)

Sistemul de pensii al angajaților RATP este un sistem de pensii bazat pe redistribuire, în care cotizațiile plătite de persoanele active ca asigurare pentru limită de vârstă sunt utilizate imediat pentru a plăti pensiile pensionarilor (14).

| (23) | Până la 31 decembrie 2005, RATP era, din punct de vedere juridic, obligată să respecte angajamentele de pensie din sistemul special. În temeiul articolului 20 din legea din 1948 menționată mai sus, RATP avea obligația de a garanta echilibrul financiar al sistemului său special de pensii. |
| --- | --- |

(23)

Până la 31 decembrie 2005, RATP era, din punct de vedere juridic, obligată să respecte angajamentele de pensie din sistemul special. În temeiul articolului 20 din legea din 1948 menționată mai sus, RATP avea obligația de a garanta echilibrul financiar al sistemului său special de pensii.

| (24) | Gestionarea acestui sistem special de pensii era asigurată de serviciul de pensii al RATP, care făcea parte din entitatea juridică RATP. Acest serviciu percepea cotizațiile de la angajații activi ai RATP și de la întreprinderea RATP însăși, în calitate de angajator, și plătea pensiile titularilor de drepturi din sistem. Nivelurile cotizațiilor pentru pensie (nivelul contribuției angajaților era de 7,85 % și cel al contribuției angajatorului de 15,34 %) erau inferioare nivelurilor cotizației de drept comun (nivelul contribuției angajaților era de 12 % și cel al contribuției angajatorului de 18 %). |
| --- | --- |

(24)

Gestionarea acestui sistem special de pensii era asigurată de serviciul de pensii al RATP, care făcea parte din entitatea juridică RATP. Acest serviciu percepea cotizațiile de la angajații activi ai RATP și de la întreprinderea RATP însăși, în calitate de angajator, și plătea pensiile titularilor de drepturi din sistem. Nivelurile cotizațiilor pentru pensie (nivelul contribuției angajaților era de 7,85 % și cel al contribuției angajatorului de 15,34 %) erau inferioare nivelurilor cotizației de drept comun (nivelul contribuției angajaților era de 12 % și cel al contribuției angajatorului de 18 %).

| (25) | Timp de mulți ani, sistemul de pensii al RATP a înregistrat un deficit structural din motive legate de dezechilibrul demografic dintre persoanele active și pensionari, de avantajele acestuia în raport cu sistemul general și, până la 31 decembrie 2005, de stabilirea normată a nivelurilor de cotizații pentru pensie. Aceste deficite succesive ale sistemului de pensii al RATP au fost acoperite de stat, care a intervenit în temeiul articolului 2 din ordonanța din 7 ianuarie 1959 și al decretului din 7 ianuarie 1959, menționate anterior. |
| --- | --- |

(25)

Timp de mulți ani, sistemul de pensii al RATP a înregistrat un deficit structural din motive legate de dezechilibrul demografic dintre persoanele active și pensionari, de avantajele acestuia în raport cu sistemul general și, până la 31 decembrie 2005, de stabilirea normată a nivelurilor de cotizații pentru pensie. Aceste deficite succesive ale sistemului de pensii al RATP au fost acoperite de stat, care a intervenit în temeiul articolului 2 din ordonanța din 7 ianuarie 1959 și al decretului din 7 ianuarie 1959, menționate anterior.

| (26) | La 29 iunie 2006, Franța a notificat reforma modalității de finanțare a sistemului de pensii al RATP. Potrivit autorităților franceze, reforma se înscrie în evoluția contextului instituțional al transporturilor urbane în Ile-de-France, începută în ultimii zece ani, și al pregătirii pentru deschiderea transporturilor urbane spre concurență. |
| --- | --- |

(26)

La 29 iunie 2006, Franța a notificat reforma modalității de finanțare a sistemului de pensii al RATP. Potrivit autorităților franceze, reforma se înscrie în evoluția contextului instituțional al transporturilor urbane în Ile-de-France, începută în ultimii zece ani, și al pregătirii pentru deschiderea transporturilor urbane spre concurență.

| (27) | Reforma notificată se realizează în două etape. |
| --- | --- |

(27)

Reforma notificată se realizează în două etape.

5.1.   CREAREA CASEI DE PENSII A PERSONALULUI RATP LA 1 IANUARIE 2006

| (28) | Articolul 1 din Decretul nr. 2005-1635 din 26 decembrie 2005 (15) a instituit, la 1 ianuarie 2006, o casă de pensii a personalului RATP (denumită în continuare „CRP-RATP”). |
| --- | --- |

(28)

Articolul 1 din Decretul nr. 2005-1635 din 26 decembrie 2005 (15) a instituit, la 1 ianuarie 2006, o casă de pensii a personalului RATP (denumită în continuare „CRP-RATP”).

| (29) | CRP-RATP are statutul unui organism de asigurări sociale de drept privat, are personalitate juridică și beneficiază de autonomie juridică și financiară față de RATP. În temeiul articolului L711-1 din Codul asigurărilor sociale, CRP-RATP are toate atribuțiile definite la articolul L111-1 din codul menționat care amintește, în special, faptul că organizarea asigurărilor sociale are la bază principiul solidarității naționale. Aceasta respectă normele prevăzute de Codul asigurărilor sociale, aplicabile tuturor caselor autonome de pensii. CRP-RATP se supune controlului autorităților competente ale statului, care sunt reprezentate de comisari ai guvernului. |
| --- | --- |

(29)

CRP-RATP are statutul unui organism de asigurări sociale de drept privat, are personalitate juridică și beneficiază de autonomie juridică și financiară față de RATP. În temeiul articolului L711-1 din Codul asigurărilor sociale, CRP-RATP are toate atribuțiile definite la articolul L111-1 din codul menționat care amintește, în special, faptul că organizarea asigurărilor sociale are la bază principiul solidarității naționale. Aceasta respectă normele prevăzute de Codul asigurărilor sociale, aplicabile tuturor caselor autonome de pensii. CRP-RATP se supune controlului autorităților competente ale statului, care sunt reprezentate de comisari ai guvernului.

| (30) | La data creării sale, CRP-RATP a devenit, în locul RATP, singurul debitor juridic pentru pensiile angajaților care ocupă posturi statutare. |
| --- | --- |

(30)

La data creării sale, CRP-RATP a devenit, în locul RATP, singurul debitor juridic pentru pensiile angajaților care ocupă posturi statutare.

| (31) | În această calitate, CRP-RATP percepe, de la 1 ianuarie 2006, o cotizație liberatorie de la RATP, corespunzătoare contribuțiilor afiliaților activi la sistemul special și cotizației sale ca angajator. Pe de altă parte, începând de la aceeași dată, nivelul cotizațiilor a fost adus la nivelul celor stabilite de dreptul comun (16). În afara acestor contribuții sociale pentru pensie, CRP-RATP primește de la stat o contribuție destinată echilibrării conturilor sale. Contribuția de echilibru finanțează atât deficitul demografic al sistemului special, cât și drepturile la pensie proprii acestui sistem. În 2006 și 2007, statul a plătit o subvenție de echilibru de 390,11 și, respectiv, 414 milioane EUR. |
| --- | --- |

(31)

În această calitate, CRP-RATP percepe, de la 1 ianuarie 2006, o cotizație liberatorie de la RATP, corespunzătoare contribuțiilor afiliaților activi la sistemul special și cotizației sale ca angajator. Pe de altă parte, începând de la aceeași dată, nivelul cotizațiilor a fost adus la nivelul celor stabilite de dreptul comun (16). În afara acestor contribuții sociale pentru pensie, CRP-RATP primește de la stat o contribuție destinată echilibrării conturilor sale. Contribuția de echilibru finanțează atât deficitul demografic al sistemului special, cât și drepturile la pensie proprii acestui sistem. În 2006 și 2007, statul a plătit o subvenție de echilibru de 390,11 și, respectiv, 414 milioane EUR.

5.2.   SPRIJINIREA FINANCIARĂ A DREPTURILOR DE BAZĂ DIN SISTEMUL SPECIAL AL RATP DE CĂTRE SISTEMELE DE DREPT COMUN

| (32) | Articolul 18 din Decretul nr. 2005-1635 din 26 decembrie 2005 menționat anterior prevede posibilitatea ca CRP-RATP să utilizeze sistemele de drept comun [CNAV (17) și ARGIC (18)/ARRCO (19)
   (20)] pentru a sprijini din punct de vedere financiar o parte a drepturilor de pensie din sistemul special al angajaților RATP, adică de a realiza din punct de vedere tehnic un transfer al operațiunilor de pensie ale CRP-RATP către sistemele de drept comun (denumite în continuare „sisteme receptoare”). |
| --- | --- |

(32)

Articolul 18 din Decretul nr. 2005-1635 din 26 decembrie 2005 menționat anterior prevede posibilitatea ca CRP-RATP să utilizeze sistemele de drept comun [CNAV (17) și ARGIC (18)/ARRCO (19)
   (20)] pentru a sprijini din punct de vedere financiar o parte a drepturilor de pensie din sistemul special al angajaților RATP, adică de a realiza din punct de vedere tehnic un transfer al operațiunilor de pensie ale CRP-RATP către sistemele de drept comun (denumite în continuare „sisteme receptoare”).

| (33) | Sprijinirea unei părți a drepturilor de pensie din sistemul special al RATP de către sistemele de drept comun are drept obiectiv activarea mecanismului de solidaritate între generații și interprofesională pe o bază demografică considerabil extinsă și, în sens mai larg, asigurarea perenității finanțării sistemelor de pensii obligatorii finanțate după principiul redistribuirii. |
| --- | --- |

(33)

Sprijinirea unei părți a drepturilor de pensie din sistemul special al RATP de către sistemele de drept comun are drept obiectiv activarea mecanismului de solidaritate între generații și interprofesională pe o bază demografică considerabil extinsă și, în sens mai larg, asigurarea perenității finanțării sistemelor de pensii obligatorii finanțate după principiul redistribuirii.

| (34) | În temeiul articolului L222-6 din Codul asigurărilor sociale, sprijinirea unui sistem de pensii special sau a oricărui alt sistem de pensii de către sistemele de drept comun poate interveni în ceea ce privește partea indemnizațiilor acordate de sistemele speciale echivalentă cu indemnizațiile de asigurare pentru limită de vârstă acordate salariaților din sistemul general. |
| --- | --- |

(34)

În temeiul articolului L222-6 din Codul asigurărilor sociale, sprijinirea unui sistem de pensii special sau a oricărui alt sistem de pensii de către sistemele de drept comun poate interveni în ceea ce privește partea indemnizațiilor acordate de sistemele speciale echivalentă cu indemnizațiile de asigurare pentru limită de vârstă acordate salariaților din sistemul general.

| (35) | În cadrul unui sistem de pensii bazat pe redistribuire, preluarea de către un sistem receptor a drepturilor din trecut dobândite într-un alt sistem (și, prin urmare, după alte criterii) se realizează calculând aceste drepturi dobândite pe baza normelor din sistemul receptor, ca și cum titularii drepturilor (pensionari, persoane active și cei eliminați de pe liste) și-ar fi desfășurat întreaga activitate profesională în cadrul sistemului receptor. |
| --- | --- |

(35)

În cadrul unui sistem de pensii bazat pe redistribuire, preluarea de către un sistem receptor a drepturilor din trecut dobândite într-un alt sistem (și, prin urmare, după alte criterii) se realizează calculând aceste drepturi dobândite pe baza normelor din sistemul receptor, ca și cum titularii drepturilor (pensionari, persoane active și cei eliminați de pe liste) și-ar fi desfășurat întreaga activitate profesională în cadrul sistemului receptor.

| (36) | În cazul de față, autoritățile franceze au calculat drepturile de bază, adică cele care corespund indemnizațiilor de pensionare calculate în funcție de normele din sistemele receptoare și care ar fi preluate de aceste sisteme (21). Numai drepturile de bază astfel definite sunt susceptibile a fi preluate de sistemele receptoare. |
| --- | --- |

(36)

În cazul de față, autoritățile franceze au calculat drepturile de bază, adică cele care corespund indemnizațiilor de pensionare calculate în funcție de normele din sistemele receptoare și care ar fi preluate de aceste sisteme (21). Numai drepturile de bază astfel definite sunt susceptibile a fi preluate de sistemele receptoare.

| (37) | De asemenea, articolul 222-6 din Codul asigurărilor sociale prevede că sprijinirea unui sistem special trebuie să respecte principiul neutralității financiare stricte a operațiunii pentru asigurații înscriși în sistemul receptor. Altfel spus, sprijinirea financiară a unui sistem de pensii special de către sistemele de drept comun nu poate în niciun caz să deterioreze situația financiară a sistemelor receptoare. |
| --- | --- |

(37)

De asemenea, articolul 222-6 din Codul asigurărilor sociale prevede că sprijinirea unui sistem special trebuie să respecte principiul neutralității financiare stricte a operațiunii pentru asigurații înscriși în sistemul receptor. Altfel spus, sprijinirea financiară a unui sistem de pensii special de către sistemele de drept comun nu poate în niciun caz să deterioreze situația financiară a sistemelor receptoare.

| (38) | În această etapă intervine balanța, a cărei funcție este de a determina ce procent din drepturile de pensie din trecut este efectiv validat în momentul acordării sprijinului, astfel încât să se respecte cu strictețe principiul neutralității financiare menționat anterior. Din punct de vedere conceptual, balanța compară raportul costurilor pensiilor grupului sprijinit cu raportul costurilor pensiilor din sistemul receptor (22). Ulterior, sistemul receptor determină ce proporție de preluare a drepturilor din trecut reconstituite asigură egalitatea acestor raporturi de costuri: la acest nivel de validare, drepturile de pensie sunt preluate „gratuit” de sistemul receptor. |
| --- | --- |

(38)

În această etapă intervine balanța, a cărei funcție este de a determina ce procent din drepturile de pensie din trecut este efectiv validat în momentul acordării sprijinului, astfel încât să se respecte cu strictețe principiul neutralității financiare menționat anterior. Din punct de vedere conceptual, balanța compară raportul costurilor pensiilor grupului sprijinit cu raportul costurilor pensiilor din sistemul receptor (22). Ulterior, sistemul receptor determină ce proporție de preluare a drepturilor din trecut reconstituite asigură egalitatea acestor raporturi de costuri: la acest nivel de validare, drepturile de pensie sunt preluate „gratuit” de sistemul receptor.

| (39) | Dacă nivelul de validare de către sistemul receptor a drepturilor dobândite reconstituite este mai mic de 100 %, sistemul receptor poate propune sistemului sprijinit să valideze 100 % din drepturi prin plata unei contribuții de menținere a drepturilor (sau „sultă”). |
| --- | --- |

(39)

Dacă nivelul de validare de către sistemul receptor a drepturilor dobândite reconstituite este mai mic de 100 %, sistemul receptor poate propune sistemului sprijinit să valideze 100 % din drepturi prin plata unei contribuții de menținere a drepturilor (sau „sultă”).

| (40) | Metoda de calcul a sultelor are obiectivul de a nu altera situația preconizată ex ante a sistemului receptor. Dacă balanța este provizorie, valoarea sultei este egală cu valoarea actualizată netă a taxelor de intrare anuale. Taxa de intrare anuală este cea care, pentru taxele suplimentare preluate de sistemul receptor (adică cele care depășesc drepturile preluate gratuit), egalizează anual raporturile costurilor dintre sistemul integrat și sistemul receptor. |
| --- | --- |

(40)

Metoda de calcul a sultelor are obiectivul de a nu altera situația preconizată ex ante a sistemului receptor. Dacă balanța este provizorie, valoarea sultei este egală cu valoarea actualizată netă a taxelor de intrare anuale. Taxa de intrare anuală este cea care, pentru taxele suplimentare preluate de sistemul receptor (adică cele care depășesc drepturile preluate gratuit), egalizează anual raporturile costurilor dintre sistemul integrat și sistemul receptor.

| (41) | Dacă situația financiară a sistemului receptor este deficitară din punct de vedere structural, metoda de calcul cere ca acest dezechilibru tendențial să nu fie agravat, și nu ca acesta să fie redus prin solicitarea de la grupul transferat a unui echilibru tehnic provizoriu. |
| --- | --- |

(41)

Dacă situația financiară a sistemului receptor este deficitară din punct de vedere structural, metoda de calcul cere ca acest dezechilibru tendențial să nu fie agravat, și nu ca acesta să fie redus prin solicitarea de la grupul transferat a unui echilibru tehnic provizoriu.

| (42) | În cazul de față, structura demografică a RATP fiind mai puțin bună decât structura demografică a unei întreprinderi franceze medii afiliate la sistemul de pensii de drept comun, sprijinul complet acordat drepturilor de bază din sistemul special de pensii al angajaților RATP de către sistemele de drept comun necesită plata către sistemele receptoare a unor sulte, adică o serie de contribuții unice, forfetare și cu caracter liberatoriu. |
| --- | --- |

(42)

În cazul de față, structura demografică a RATP fiind mai puțin bună decât structura demografică a unei întreprinderi franceze medii afiliate la sistemul de pensii de drept comun, sprijinul complet acordat drepturilor de bază din sistemul special de pensii al angajaților RATP de către sistemele de drept comun necesită plata către sistemele receptoare a unor sulte, adică o serie de contribuții unice, forfetare și cu caracter liberatoriu.

| (43) | Autoritățile franceze au detaliat metodele de calcul al sultelor în cauză. Calculele vor fi făcute în funcție de valorile parametrilor în vigoare în momentul punerii în aplicare. Parametrii sunt:






  — | nivelurile de cotizație și bazele de calcul care permit calcularea fondurilor alocate pentru rezervele așteptate de sistemele complementare; |
| --- | --- | --- |

(43)

Autoritățile franceze au detaliat metodele de calcul al sultelor în cauză. Calculele vor fi făcute în funcție de valorile parametrilor în vigoare în momentul punerii în aplicare. Parametrii sunt:

—

nivelurile de cotizație și bazele de calcul care permit calcularea fondurilor alocate pentru rezervele așteptate de sistemele complementare;

| — | nivelul de actualizare și, eventual, tabelul de mortalitate, care variază în funcție de circumstanțele economice. |
| --- | --- |

—

nivelul de actualizare și, eventual, tabelul de mortalitate, care variază în funcție de circumstanțele economice.

| (44) | În această etapă, autoritățile franceze estimează că sultele care urmează a fi plătite sunt următoarele:






  — | Sulta pentru Caisse nationale d’assurance vieillesse (CNAV), care gestionează sistemul general de asigurări sociale, ar trebui să se ridice la aproximativ [între 400 și 800] (23) milioane EUR; |
| --- | --- | --- |

(44)

În această etapă, autoritățile franceze estimează că sultele care urmează a fi plătite sunt următoarele:

—

Sulta pentru Caisse nationale d’assurance vieillesse (CNAV), care gestionează sistemul general de asigurări sociale, ar trebui să se ridice la aproximativ [între 400 și 800] (23) milioane EUR;

| — | Sultele pentru sistemele complementare de drept comun gestionate de AGIRC-ARRCO, sub forma unei participații la rezervele tehnice ale acestora, ar trebui să se ridice la aproximativ [între 80 și 300] milioane EUR. |
| --- | --- |

—

Sultele pentru sistemele complementare de drept comun gestionate de AGIRC-ARRCO, sub forma unei participații la rezervele tehnice ale acestora, ar trebui să se ridice la aproximativ [între 80 și 300] milioane EUR.

| (45) | Guvernul francez intenționează să suporte, în locul CRP-RATP, plata acestor sulte către sistemele de drept comun, astfel încât să asigure neutralitatea financiară a sprijinului acordat sistemului special al RATP de către sistemele receptoare. |
| --- | --- |

(45)

Guvernul francez intenționează să suporte, în locul CRP-RATP, plata acestor sulte către sistemele de drept comun, astfel încât să asigure neutralitatea financiară a sprijinului acordat sistemului special al RATP de către sistemele receptoare.

| (46) | În ceea ce privește drepturile de bază dobândite ulterior operațiunii de sprijinire, se prevede ca RATP și angajații săi să plătească cotizațiile de pensii de drept comun în contrapartidă la intervenția sistemului general și a sistemelor complementare. |
| --- | --- |

(46)

În ceea ce privește drepturile de bază dobândite ulterior operațiunii de sprijinire, se prevede ca RATP și angajații săi să plătească cotizațiile de pensii de drept comun în contrapartidă la intervenția sistemului general și a sistemelor complementare.

6.   MOTIVE CARE AU CONDUS LA ADOPTAREA DECIZIEI DE INIȚIERE A PROCEDURII

| (47) | În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la compatibilitatea reformei notificate cu piața comună. Comisia a menționat că obiectul procedurii era de a determina dacă reforma notificată constituie un ajutor pentru RATP. |
| --- | --- |

(47)

În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la compatibilitatea reformei notificate cu piața comună. Comisia a menționat că obiectul procedurii era de a determina dacă reforma notificată constituie un ajutor pentru RATP.

| (48) | Mai întâi, Comisia și-a pus întrebări cu privire la legătura strânsă dintre crearea CRP-RATP și operațiunea de sprijinire de către sistemele de drept comun și a considerat necesar să verifice dacă sprijinirea drepturilor de bază nu constituia un ajutor de stat în favoarea RATP. |
| --- | --- |

(48)

Mai întâi, Comisia și-a pus întrebări cu privire la legătura strânsă dintre crearea CRP-RATP și operațiunea de sprijinire de către sistemele de drept comun și a considerat necesar să verifice dacă sprijinirea drepturilor de bază nu constituia un ajutor de stat în favoarea RATP.

| (49) | Apoi, Comisia a considerat îndoielnică propunerea ca finanțarea de către stat a drepturilor specifice ale sistemului de pensii al RATP să nu constituie un ajutor de stat și, dacă este cazul, ca acesta să fie compatibil cu piața comună. |
| --- | --- |

(49)

Apoi, Comisia a considerat îndoielnică propunerea ca finanțarea de către stat a drepturilor specifice ale sistemului de pensii al RATP să nu constituie un ajutor de stat și, dacă este cazul, ca acesta să fie compatibil cu piața comună.

| (50) | În sfârșit, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la necesitatea reformei notificate și la proporționalitatea acesteia din perspectiva interesului comun. În ceea ce privește necesitatea reformei notificate, Comisia a pus sub semnul îndoielii deschiderea reală și efectivă a pieței transportului în comun în regiunea pariziană, precum și eliminarea elementelor care caracterizează situația de drept și de fapt a RATP, care ar putea împiedica o concurență efectivă. De asemenea, Comisia a emis îndoieli cu privire la caracterul proporțional al reformei notificate, din motivul principal că aceasta va avea în vedere și angajamentele speciale de pensie ale lucrătorilor care vor fi angajați după punerea în aplicare a acesteia. |
| --- | --- |

(50)

În sfârșit, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la necesitatea reformei notificate și la proporționalitatea acesteia din perspectiva interesului comun. În ceea ce privește necesitatea reformei notificate, Comisia a pus sub semnul îndoielii deschiderea reală și efectivă a pieței transportului în comun în regiunea pariziană, precum și eliminarea elementelor care caracterizează situația de drept și de fapt a RATP, care ar putea împiedica o concurență efectivă. De asemenea, Comisia a emis îndoieli cu privire la caracterul proporțional al reformei notificate, din motivul principal că aceasta va avea în vedere și angajamentele speciale de pensie ale lucrătorilor care vor fi angajați după punerea în aplicare a acesteia.

| (51) | În decizia sa din 10 octombrie 2007, Comisia a ajuns la concluzia că finanțarea de către stat a deficitului sistemului de pensii al RATP pentru perioada 1995-2005 constituia un ajutor de stat existent în temeiul articolului 1 litera (b) punctul (iii) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (24) (a se vedea punctul 15 din prezenta decizie). |
| --- | --- |

(51)

În decizia sa din 10 octombrie 2007, Comisia a ajuns la concluzia că finanțarea de către stat a deficitului sistemului de pensii al RATP pentru perioada 1995-2005 constituia un ajutor de stat existent în temeiul articolului 1 litera (b) punctul (iii) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (24) (a se vedea punctul 15 din prezenta decizie).

| (52) | De asemenea, Comisia a considerat că articolul 87 din Tratatul CE nu era aplicabil în cazul CRP-RATP, deoarece aceasta nu este o întreprindere (punctul 67 din decizia menționată). |
| --- | --- |

(52)

De asemenea, Comisia a considerat că articolul 87 din Tratatul CE nu era aplicabil în cazul CRP-RATP, deoarece aceasta nu este o întreprindere (punctul 67 din decizia menționată).

| (53) | În sfârșit, Comisia a estimat că garanția oferită de statul francez titularilor de drepturi din sistemul special prezenta beneficii directe pentru angajații RATP și nu pentru RATP în sine și că, prin urmare, aceasta nu ar putea fi calificată drept un avantaj economic pentru o întreprindere (considerenrul 70 din decizia menționată). |
| --- | --- |

(53)

În sfârșit, Comisia a estimat că garanția oferită de statul francez titularilor de drepturi din sistemul special prezenta beneficii directe pentru angajații RATP și nu pentru RATP în sine și că, prin urmare, aceasta nu ar putea fi calificată drept un avantaj economic pentru o întreprindere (considerenrul 70 din decizia menționată).

7.   ARGUMENTELE AUTORITĂȚILOR FRANCEZE CA URMARE A INIȚIERII PROCEDURII

| (54) | În scrisoarea din 22 ianuarie 2008, autoritățile franceze amintesc că, din punctul lor de vedere, reforma notificată instituționalizează un ajutor pentru persoane și nu pentru întreprinderea RATP și, prin urmare, aceasta nu poate constitui un ajutor de stat în favoarea RATP. De asemenea, chiar dacă beneficiarul real al reformei notificate ar fi RATP, autoritățile franceze estimează că respectiva reformă nu este susceptibilă a afecta schimburile comerciale între statele membre, nici măcar a denatura concurența, în măsura în care RATP nu este activă decât pe o singură piață, piața transporturilor în comun urbane din Ile-de-France, care nu este încă deschisă concurenței și unde reforma nu are nicio incidență asupra activităților filialelor RATP sau asupra piețelor pe care sunt active acestea. |
| --- | --- |

(54)

În scrisoarea din 22 ianuarie 2008, autoritățile franceze amintesc că, din punctul lor de vedere, reforma notificată instituționalizează un ajutor pentru persoane și nu pentru întreprinderea RATP și, prin urmare, aceasta nu poate constitui un ajutor de stat în favoarea RATP. De asemenea, chiar dacă beneficiarul real al reformei notificate ar fi RATP, autoritățile franceze estimează că respectiva reformă nu este susceptibilă a afecta schimburile comerciale între statele membre, nici măcar a denatura concurența, în măsura în care RATP nu este activă decât pe o singură piață, piața transporturilor în comun urbane din Ile-de-France, care nu este încă deschisă concurenței și unde reforma nu are nicio incidență asupra activităților filialelor RATP sau asupra piețelor pe care sunt active acestea.

| (55) | Autoritățile franceze estimează că sprijinirea CRP-RATP de către sistemul general nu cuprinde elemente de ajutor de stat în favoarea RATP în absența vreunui beneficiu pentru RATP. |
| --- | --- |

(55)

Autoritățile franceze estimează că sprijinirea CRP-RATP de către sistemul general nu cuprinde elemente de ajutor de stat în favoarea RATP în absența vreunui beneficiu pentru RATP.

| (56) | Mai întâi, autoritățile franceze estimează că, astfel cum însăși Comisia a notat la punctul 69 din decizia de inițiere, „a doua etapă a reformei, și anume plata sultelor și transferul finanțării drepturilor de bază de la CRP-RATP la CNAV și la AGIRC-ARRCO nu mai afectează situația economică a RATP”. |
| --- | --- |

(56)

Mai întâi, autoritățile franceze estimează că, astfel cum însăși Comisia a notat la punctul 69 din decizia de inițiere, „a doua etapă a reformei, și anume plata sultelor și transferul finanțării drepturilor de bază de la CRP-RATP la CNAV și la AGIRC-ARRCO nu mai afectează situația economică a RATP”.

| (57) | De asemenea, autoritățile franceze consideră că obligațiile RATP care corespundeau drepturilor de bază nu constituiau costuri care, în mod normal, ar fi grevat bugetul acesteia în sensul jurisprudenței comunitare. Potrivit autorităților franceze, resursele financiare ale întreprinderilor franceze sunt, într-adevăr, grevate, în mod normal, de cotizații liberatorii vărsate caselor de pensii de drept comun, dar nu printr-o obligație de plată a pensiilor față de lucrătorii activi și pensionați, cum era cazul pentru RATP care, până la reforma notificată, avea serviciul de pensii în cadrul său. În consecință, având în vedere că sunt însoțite de plata unei cotizații liberatorii la nivelul dreptului comun, sprijinirea CRP-RATP de către sistemul general și plata sultelor de către stat către sistemul general nu au drept consecință evitarea faptului ca RATP să suporte costuri care, în mod normal, ar fi grevat resursele financiare ale întreprinderii. |
| --- | --- |

(57)

De asemenea, autoritățile franceze consideră că obligațiile RATP care corespundeau drepturilor de bază nu constituiau costuri care, în mod normal, ar fi grevat bugetul acesteia în sensul jurisprudenței comunitare. Potrivit autorităților franceze, resursele financiare ale întreprinderilor franceze sunt, într-adevăr, grevate, în mod normal, de cotizații liberatorii vărsate caselor de pensii de drept comun, dar nu printr-o obligație de plată a pensiilor față de lucrătorii activi și pensionați, cum era cazul pentru RATP care, până la reforma notificată, avea serviciul de pensii în cadrul său. În consecință, având în vedere că sunt însoțite de plata unei cotizații liberatorii la nivelul dreptului comun, sprijinirea CRP-RATP de către sistemul general și plata sultelor de către stat către sistemul general nu au drept consecință evitarea faptului ca RATP să suporte costuri care, în mod normal, ar fi grevat resursele financiare ale întreprinderii.

| (58) | În sfârșit, autoritățile franceze estimează că, dat fiind că sistemul special a fost impus de către stat în momentul creării RATP în 1948, ar fi anormal ca întreprinderea să aibă de suportat costurile sultelor care reprezintă contrapartida sprijinului acordat CRP-RATP de sistemul general. |
| --- | --- |

(58)

În sfârșit, autoritățile franceze estimează că, dat fiind că sistemul special a fost impus de către stat în momentul creării RATP în 1948, ar fi anormal ca întreprinderea să aibă de suportat costurile sultelor care reprezintă contrapartida sprijinului acordat CRP-RATP de sistemul general.

| (59) | În primul rând, autoritățile franceze consideră că jurisprudența conform căreia costurile rezultate dintr-o convenție colectivă constituie, prin natura lor, un cost care grevează în mod normal bugetul unei întreprinderi, fie că întreprinderea a acceptat convenția în mod voluntar, fie că respectiva convenție a fost extinsă la întreprinderea în cauză pe calea reglementării sau pe cale legislativă (25) nu este aplicabilă cazului de față în măsura în care sistemul de pensii al angajaților RATP nu provine dintr-o convenție colectivă. |
| --- | --- |

(59)

În primul rând, autoritățile franceze consideră că jurisprudența conform căreia costurile rezultate dintr-o convenție colectivă constituie, prin natura lor, un cost care grevează în mod normal bugetul unei întreprinderi, fie că întreprinderea a acceptat convenția în mod voluntar, fie că respectiva convenție a fost extinsă la întreprinderea în cauză pe calea reglementării sau pe cale legislativă (25) nu este aplicabilă cazului de față în măsura în care sistemul de pensii al angajaților RATP nu provine dintr-o convenție colectivă.

| (60) | În al doilea rând, autoritățile franceze consideră că existența drepturilor specifice nu constituie nicidecum un avantaj pentru RATP. Faptul că RATP continuă să recruteze personal statutar care beneficiază de drepturi specifice nu demonstrează că existența drepturilor specifice constituie un avantaj economic pentru RATP. |
| --- | --- |

(60)

În al doilea rând, autoritățile franceze consideră că existența drepturilor specifice nu constituie nicidecum un avantaj pentru RATP. Faptul că RATP continuă să recruteze personal statutar care beneficiază de drepturi specifice nu demonstrează că existența drepturilor specifice constituie un avantaj economic pentru RATP.

| (61) | În al treilea rând, autoritățile franceze susțin că finanțarea publică a drepturilor specifice reprezintă, în mod strict, compensarea costurilor anormale suportate de RATP. Autoritățile franceze consideră că concluzia potrivit căreia finanțarea drepturilor specifice de pensie nu constituie un ajutor de stat rezultă din principiile stabilite de jurisprudența comunitară încă de la începuturile Comunității, iar hotărârile Combus (26) și Enirisorse (27) nu sunt decât ilustrările cele mai recente ale acesteia. |
| --- | --- |

(61)

În al treilea rând, autoritățile franceze susțin că finanțarea publică a drepturilor specifice reprezintă, în mod strict, compensarea costurilor anormale suportate de RATP. Autoritățile franceze consideră că concluzia potrivit căreia finanțarea drepturilor specifice de pensie nu constituie un ajutor de stat rezultă din principiile stabilite de jurisprudența comunitară încă de la începuturile Comunității, iar hotărârile Combus (26) și Enirisorse (27) nu sunt decât ilustrările cele mai recente ale acesteia.

| (62) | În ipoteza în care Comisia ar estima că reforma notificată cuprinde elemente de ajutor de stat, autoritățile franceze consideră că reforma respectivă ar fi, în orice caz, compatibilă cu piața comună. |
| --- | --- |

(62)

În ipoteza în care Comisia ar estima că reforma notificată cuprinde elemente de ajutor de stat, autoritățile franceze consideră că reforma respectivă ar fi, în orice caz, compatibilă cu piața comună.

| (63) | Autoritățile franceze își mențin poziția potrivit căreia reforma notificată este conformă cu teoria costurilor irecuperabile și este proconcurențială. |
| --- | --- |

(63)

Autoritățile franceze își mențin poziția potrivit căreia reforma notificată este conformă cu teoria costurilor irecuperabile și este proconcurențială.

| (64) | De asemenea, autoritățile franceze consideră că noua finanțare a drepturilor de pensie începând cu anul 2006 este necesară și proporționată pentru a ajunge la o funcționare concurențială a pieței. |
| --- | --- |

(64)

De asemenea, autoritățile franceze consideră că noua finanțare a drepturilor de pensie începând cu anul 2006 este necesară și proporționată pentru a ajunge la o funcționare concurențială a pieței.

| (65) | Autoritățile franceze estimează că reforma notificată este necesară deoarece aceasta constituie un preambul pentru deschiderea către concurență a sectorului transporturilor urbane în Ile-de-France, prevăzută prin Regulamentul (CE) nr. 1370/2007. Reforma va permite, pe de o parte, prevenirea denaturării concurenței dintre operatorii publici și privați și, pe de altă parte, suprimarea definitivă a barierei la intrare pe care o constituia modalitatea de finanțare a pensiilor RATP. |
| --- | --- |

(65)

Autoritățile franceze estimează că reforma notificată este necesară deoarece aceasta constituie un preambul pentru deschiderea către concurență a sectorului transporturilor urbane în Ile-de-France, prevăzută prin Regulamentul (CE) nr. 1370/2007. Reforma va permite, pe de o parte, prevenirea denaturării concurenței dintre operatorii publici și privați și, pe de altă parte, suprimarea definitivă a barierei la intrare pe care o constituia modalitatea de finanțare a pensiilor RATP.

| (66) | În ceea ce privește caracterul proporțional al reformei notificate, autoritățile franceze au informat Comisia, prin scrisoarea din 23 aprilie 2008, cu privire la reforma sistemului special de pensii al RATP inițiată de guvernul francez, reformă care armonizează sistemul special de pensii al RATP cu normele existente în dreptul comun. |
| --- | --- |

(66)

În ceea ce privește caracterul proporțional al reformei notificate, autoritățile franceze au informat Comisia, prin scrisoarea din 23 aprilie 2008, cu privire la reforma sistemului special de pensii al RATP inițiată de guvernul francez, reformă care armonizează sistemul special de pensii al RATP cu normele existente în dreptul comun.

8.   OBSERVAȚII ALE PĂRȚILOR INTERESATE ÎN URMA INIȚIERII PROCEDURII

| (67) | Prin scrisoarea din 13 februarie 2008, sindicatul SUD al RATP și-a exprimat opoziția față de proiectul notificat de autoritățile franceze, susținând că acesta are ca unic obiectiv transformarea RATP într-un mare grup internațional care urmărește obținerea unor foloase financiare. În scrisoarea sa, sindicatul SUD al RATP a atras atenția Comisiei asupra faptului că, în opinia sa, angajații RATP nu au statutul de salariați de drept privat care intră sub incidența Codului muncii. |
| --- | --- |

(67)

Prin scrisoarea din 13 februarie 2008, sindicatul SUD al RATP și-a exprimat opoziția față de proiectul notificat de autoritățile franceze, susținând că acesta are ca unic obiectiv transformarea RATP într-un mare grup internațional care urmărește obținerea unor foloase financiare. În scrisoarea sa, sindicatul SUD al RATP a atras atenția Comisiei asupra faptului că, în opinia sa, angajații RATP nu au statutul de salariați de drept privat care intră sub incidența Codului muncii.

| (68) | De asemenea, sindicatul SUD al RATP afirmă că reforma sistemului de pensii al RATP ar fi trebuit să fie elaborată de o comisie mixtă paritară, deoarece aceasta ar face obiectul negocierii colective între partenerii sociali. |
| --- | --- |

(68)

De asemenea, sindicatul SUD al RATP afirmă că reforma sistemului de pensii al RATP ar fi trebuit să fie elaborată de o comisie mixtă paritară, deoarece aceasta ar face obiectul negocierii colective între partenerii sociali.

9.   COMENTARIILE FRANȚEI CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (69) | În ceea ce privește sistemul juridic aplicabil angajaților RATP, autoritățile franceze precizează, în scrisoarea din 3 aprilie 2008, că dispozițiile din Codul muncii sunt destinate să se aplice angajaților RATP conform statutului, cu excepția cazului în care Codul muncii sau jurisprudența au exclus în mod expres ca dispozițiile sale să se aplice angajaților în cauză. În opinia Franței, existența unor astfel de excepții nu este suficientă pentru a afirma că angajații RATP s-ar situa într-un raport de muncă de drept public. |
| --- | --- |

(69)

În ceea ce privește sistemul juridic aplicabil angajaților RATP, autoritățile franceze precizează, în scrisoarea din 3 aprilie 2008, că dispozițiile din Codul muncii sunt destinate să se aplice angajaților RATP conform statutului, cu excepția cazului în care Codul muncii sau jurisprudența au exclus în mod expres ca dispozițiile sale să se aplice angajaților în cauză. În opinia Franței, existența unor astfel de excepții nu este suficientă pentru a afirma că angajații RATP s-ar situa într-un raport de muncă de drept public.

| (70) | De asemenea, Franța arată că Decretul nr. 60-1362 din 19 decembrie 1960, care conferă competență comisiei mixte paritare a RATP în domeniul statutului personalului, nu amintește sistemul de pensii. În opinia autorităților franceze, sistemul de pensii al RATP nu rezultă din negocieri colective ci i-a fost impus de către stat societății RATP, pe cale administrativă. |
| --- | --- |

(70)

De asemenea, Franța arată că Decretul nr. 60-1362 din 19 decembrie 1960, care conferă competență comisiei mixte paritare a RATP în domeniul statutului personalului, nu amintește sistemul de pensii. În opinia autorităților franceze, sistemul de pensii al RATP nu rezultă din negocieri colective ci i-a fost impus de către stat societății RATP, pe cale administrativă.

10.   DOMENIUL DE APLICARE A PREZENTEI DECIZII

| (71) | Prezenta decizie vizează compatibilitatea noului sistem de finanțare a pensiilor cu regulile comunitare referitoare la ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(71)

Prezenta decizie vizează compatibilitatea noului sistem de finanțare a pensiilor cu regulile comunitare referitoare la ajutoarele de stat.

| (72) | Inițierea procedurii din 10 octombrie 2007 și, în special, comentariile autorităților franceze au permis Comisiei să precizeze modalitățile de punere în aplicare a reformei notificate și, prin urmare, să identifice trei măsuri susceptibile a conține elemente de ajutor de stat. |
| --- | --- |

(72)

Inițierea procedurii din 10 octombrie 2007 și, în special, comentariile autorităților franceze au permis Comisiei să precizeze modalitățile de punere în aplicare a reformei notificate și, prin urmare, să identifice trei măsuri susceptibile a conține elemente de ajutor de stat.

| (73) | În primul rând, CRP-RATP a devenit, la 1 ianuarie 2006, singurul debitor juridic pentru pensiile angajaților care ocupă posturi statutare, în locul RATP. |
| --- | --- |

(73)

În primul rând, CRP-RATP a devenit, la 1 ianuarie 2006, singurul debitor juridic pentru pensiile angajaților care ocupă posturi statutare, în locul RATP.

| (74) | În al doilea rând, începând de la 1 ianuarie 2006, statul plătește către CRP-RATP o subvenție destinată să îi echilibreze conturile. Această subvenție publică acoperă deficitul demografic și costurile suplimentare ale sistemului special al RATP. |
| --- | --- |

(74)

În al doilea rând, începând de la 1 ianuarie 2006, statul plătește către CRP-RATP o subvenție destinată să îi echilibreze conturile. Această subvenție publică acoperă deficitul demografic și costurile suplimentare ale sistemului special al RATP.

| (75) | În al treilea rând, reforma notificată are în vedere posibilitatea ca CRP-RATP să utilizeze sistemele de drept comun pentru a sprijini drepturile de pensie de bază din sistemul special. Statul ia asupra sa plata sultelor destinate să respecte principiul neutralității financiare stricte a sprijinului, în locul CRP-RATP. |
| --- | --- |

(75)

În al treilea rând, reforma notificată are în vedere posibilitatea ca CRP-RATP să utilizeze sistemele de drept comun pentru a sprijini drepturile de pensie de bază din sistemul special. Statul ia asupra sa plata sultelor destinate să respecte principiul neutralității financiare stricte a sprijinului, în locul CRP-RATP.

11.   EVALUAREA PRIMEI MĂSURI: CREAREA CRP-RATP

| (76) | Comisia observă că CRP-RATP a devenit, la 1 ianuarie 2006, singurul debitor juridic pentru pensiile angajaților care ocupă posturi statutare, în locul RATP. Comisia constată că, simultan, cotizația plătită de RATP către CRP-RATP pentru pensii a devenit liberatorie. |
| --- | --- |

(76)

Comisia observă că CRP-RATP a devenit, la 1 ianuarie 2006, singurul debitor juridic pentru pensiile angajaților care ocupă posturi statutare, în locul RATP. Comisia constată că, simultan, cotizația plătită de RATP către CRP-RATP pentru pensii a devenit liberatorie.

| (77) | Comisia notează că, în cadrul sistemului existent înainte de 1 ianuarie 2006, RATP era răspunzătoare din punct de vedere juridic pentru plata angajamentelor de pensii din sistemul special. În această privință, sistemul de finanțare al sistemului special al angajaților RATP era derogatoriu de la dreptul comun: RATP era garantul echilibrului financiar al sistemului în cauză, „contribuția angajatorului” vărsată de RATP către sistemul special nefiind liberatorie. |
| --- | --- |

(77)

Comisia notează că, în cadrul sistemului existent înainte de 1 ianuarie 2006, RATP era răspunzătoare din punct de vedere juridic pentru plata angajamentelor de pensii din sistemul special. În această privință, sistemul de finanțare al sistemului special al angajaților RATP era derogatoriu de la dreptul comun: RATP era garantul echilibrului financiar al sistemului în cauză, „contribuția angajatorului” vărsată de RATP către sistemul special nefiind liberatorie.

| (78) | Prin urmare, Comisia concluzionează că dispozițiile prevăzute de reforma notificată au avut ca principal efect conferirea unui caracter liberatoriu „contribuției angajatorului” vărsate de RATP pentru pensiile angajaților săi, eliberând-o astfel de obligația tradițională de a asigura echilibrul sistemului special. Altfel spus, reforma notificată a transferat responsabilitatea echilibrului financiar al sistemului special în cauză al RATP către CRP-RATP și in fine către stat. |
| --- | --- |

(78)

Prin urmare, Comisia concluzionează că dispozițiile prevăzute de reforma notificată au avut ca principal efect conferirea unui caracter liberatoriu „contribuției angajatorului” vărsate de RATP pentru pensiile angajaților săi, eliberând-o astfel de obligația tradițională de a asigura echilibrul sistemului special. Altfel spus, reforma notificată a transferat responsabilitatea echilibrului financiar al sistemului special în cauză al RATP către CRP-RATP și in fine către stat.

| (79) | De asemenea, Comisia constată că obligația de echilibru financiar al sistemului special care incumbă întreprinderii RATP s-ar fi tradus, în absența reformei notificate, prin înscrierea unui angajament față de stat, care ar fi fost provizionat în actele contabile în momentul trecerii la standardele IFRS (International Financial Reporting Standards – Standardele Internaționale de Raportare Financiară), care se aplică întreprinderii RATP începând de la 30 iunie 2007 (28). |
| --- | --- |

(79)

De asemenea, Comisia constată că obligația de echilibru financiar al sistemului special care incumbă întreprinderii RATP s-ar fi tradus, în absența reformei notificate, prin înscrierea unui angajament față de stat, care ar fi fost provizionat în actele contabile în momentul trecerii la standardele IFRS (International Financial Reporting Standards – Standardele Internaționale de Raportare Financiară), care se aplică întreprinderii RATP începând de la 30 iunie 2007 (28).

| (80) | În această etapă, Comisia ține să sublinieze că problema pusă de crearea CRP-RATP este identică cu cea ridicată în cadrul reformei modului de finanțare a pensiilor funcționarilor de stat afiliați grupului La Poste (29). În consecință, Comisia va verifica dacă, în cazul de față, măsura în cauză cuprinde elemente de ajutor de stat, adoptând același demers ca în decizia menționată mai sus. |
| --- | --- |

(80)

În această etapă, Comisia ține să sublinieze că problema pusă de crearea CRP-RATP este identică cu cea ridicată în cadrul reformei modului de finanțare a pensiilor funcționarilor de stat afiliați grupului La Poste (29). În consecință, Comisia va verifica dacă, în cazul de față, măsura în cauză cuprinde elemente de ajutor de stat, adoptând același demers ca în decizia menționată mai sus.

11.1.   EXISTENȚA UNUI AJUTOR DE STAT

| (81) | Articolul 87 alineatul (1) din tratat prevede că „Cu excepția derogărilor prevăzute de prezentul tratat, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. |
| --- | --- |

(81)

Articolul 87 alineatul (1) din tratat prevede că „Cu excepția derogărilor prevăzute de prezentul tratat, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.

| (82) | Calificarea unei măsuri naționale drept ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat presupune îndeplinirea următoarelor condiții cumulative, și anume: 1. măsura în cauză conferă un avantaj economic selectiv; 2. avantajul este finanțat din resurse de stat; 3. avantajul denaturează sau amenință să denatureze concurența; și 4. avantajul afectează schimburile comerciale între state membre. |
| --- | --- |

(82)

Calificarea unei măsuri naționale drept ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat presupune îndeplinirea următoarelor condiții cumulative, și anume: 1. măsura în cauză conferă un avantaj economic selectiv; 2. avantajul este finanțat din resurse de stat; 3. avantajul denaturează sau amenință să denatureze concurența; și 4. avantajul afectează schimburile comerciale între state membre.

| (83) | Este necesar să se expună motivele pentru care se poate considera că măsura în cauză satisface aceste condiții cumulative și, prin urmare, că aceasta constituie un ajutor de stat în favoarea RATP în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(83)

Este necesar să se expună motivele pentru care se poate considera că măsura în cauză satisface aceste condiții cumulative și, prin urmare, că aceasta constituie un ajutor de stat în favoarea RATP în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat.

11.1.1.   EXISTENȚA UNUI AVANTAJ ECONOMIC SELECTIV ÎN FAVOAREA RATP

| (84) | Pentru a evalua dacă măsura în cauză cuprinde elemente de ajutor de stat, trebuie să se determine dacă aceasta conferă un avantaj economic întreprinderii RATP prin aceea că îi permite să evite suportarea costurilor care, în mod normal, ar fi trebuit să greveze resursele financiare proprii ale întreprinderii, împiedicând astfel forțele prezente pe piață să își producă efectele normale (30). |
| --- | --- |

(84)

Pentru a evalua dacă măsura în cauză cuprinde elemente de ajutor de stat, trebuie să se determine dacă aceasta conferă un avantaj economic întreprinderii RATP prin aceea că îi permite să evite suportarea costurilor care, în mod normal, ar fi trebuit să greveze resursele financiare proprii ale întreprinderii, împiedicând astfel forțele prezente pe piață să își producă efectele normale (30).

| (85) | În acest context, potrivit jurisprudenței constante, o obligație normală este un cost normal inerent gestionării de zi cu zi sau activităților curente ale unei întreprinderi (31). De asemenea, Curtea a considerat că un ajutor constă într-o scutire privind costurile care apasă, în mod normal, bugetul întreprinderilor, ținând cont de natura sau de economia sistemului de costuri în cauză, în timp ce un cost special este, dimpotrivă, un cost suplimentar în raport cu costurile normale (32). |
| --- | --- |

(85)

În acest context, potrivit jurisprudenței constante, o obligație normală este un cost normal inerent gestionării de zi cu zi sau activităților curente ale unei întreprinderi (31). De asemenea, Curtea a considerat că un ajutor constă într-o scutire privind costurile care apasă, în mod normal, bugetul întreprinderilor, ținând cont de natura sau de economia sistemului de costuri în cauză, în timp ce un cost special este, dimpotrivă, un cost suplimentar în raport cu costurile normale (32).

| (86) | În lumina jurisprudenței Curții și în conformitate cu practica sa decizională (33), Comisia consideră că clasificarea unui cost ca „normal” sau „special” implică definirea unui cadru de referință, sau de comparație, cu scopul identificării întreprinderilor care s-ar afla într-o situație juridică și factuală comparabilă în ceea ce privește obiectivul urmărit de măsura respectivă. |
| --- | --- |

(86)

În lumina jurisprudenței Curții și în conformitate cu practica sa decizională (33), Comisia consideră că clasificarea unui cost ca „normal” sau „special” implică definirea unui cadru de referință, sau de comparație, cu scopul identificării întreprinderilor care s-ar afla într-o situație juridică și factuală comparabilă în ceea ce privește obiectivul urmărit de măsura respectivă.

| (87) | În această privință, trebuie amintit că, pentru a aplica articolul 87 alineatul (1) din tratat, trebuie doar să se determine dacă, în cadrul unui sistem juridic dat, o măsură de stat este de natură să favorizeze anumite întreprinderi sau producerea de anumite bunuri, în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, în raport cu alte întreprinderi aflate într-o situație juridică și factuală comparabilă din punctul de vedere al obiectivului urmărit de măsura respectivă. |
| --- | --- |

(87)

În această privință, trebuie amintit că, pentru a aplica articolul 87 alineatul (1) din tratat, trebuie doar să se determine dacă, în cadrul unui sistem juridic dat, o măsură de stat este de natură să favorizeze anumite întreprinderi sau producerea de anumite bunuri, în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, în raport cu alte întreprinderi aflate într-o situație juridică și factuală comparabilă din punctul de vedere al obiectivului urmărit de măsura respectivă.

| (88) | Mai precis, Curtea arată că alegerea sistemului de referință are la bază o abordare în doi timpi: în primul rând, determinarea sistemului de costuri vizat de măsura respectivă și, în al doilea rând, determinarea regimului general aplicabil sistemului de costuri în cauză. |
| --- | --- |

(88)

Mai precis, Curtea arată că alegerea sistemului de referință are la bază o abordare în doi timpi: în primul rând, determinarea sistemului de costuri vizat de măsura respectivă și, în al doilea rând, determinarea regimului general aplicabil sistemului de costuri în cauză.

| (89) | În ipoteza în care poate fi identificat un cadru de comparație exogen pertinent în raport cu care ar putea fi definită existența costurilor „anormale”, măsura în cauză nu constituie un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. În caz contrar, măsura în cauză constituie un ajutor de stat în sensul aceleiași dispoziții. |
| --- | --- |

(89)

În ipoteza în care poate fi identificat un cadru de comparație exogen pertinent în raport cu care ar putea fi definită existența costurilor „anormale”, măsura în cauză nu constituie un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. În caz contrar, măsura în cauză constituie un ajutor de stat în sensul aceleiași dispoziții.

11.1.1.1.   
  Absența unui cadru de comparație exogen în cazul de față

| (90) | Aplicând această metodologie la cazul de față, Comisia consideră că sistemul de costuri vizat de măsura respectivă este constituit din cotizațiile sociale suportate de un angajator în cadrul asigurării obligatorii pentru limită de vârstă a angajaților săi. |
| --- | --- |

(90)

Aplicând această metodologie la cazul de față, Comisia consideră că sistemul de costuri vizat de măsura respectivă este constituit din cotizațiile sociale suportate de un angajator în cadrul asigurării obligatorii pentru limită de vârstă a angajaților săi.

| (91) | Pe plan teoretic, Comisia distinge două cadre de referință potențiale:






  — | dispozițiile privind asigurarea obligatorie pentru limită de vârstă aplicabile sistemelor de pensii de drept comun, și anume sistemul de asigurări sociale gestionat de CNAV și sistemele complementare gestionate de AGIRC și ARRCO; |
| --- | --- | --- |

(91)

Pe plan teoretic, Comisia distinge două cadre de referință potențiale:

—

dispozițiile privind asigurarea obligatorie pentru limită de vârstă aplicabile sistemelor de pensii de drept comun, și anume sistemul de asigurări sociale gestionat de CNAV și sistemele complementare gestionate de AGIRC și ARRCO;

| — | dispozițiile privind asigurarea obligatorie pentru limită de vârstă aplicabile altor instituții publice. |
| --- | --- |

—

dispozițiile privind asigurarea obligatorie pentru limită de vârstă aplicabile altor instituții publice.

| (92) | În ceea ce privește primul cadru de comparație posibil, și anume sistemele de pensii de drept comun, Comisia menționează că RATP achită, începând de la 1 ianuarie 2006, o cotizație socială al cărei nivel este identic cu cotizația socială pe care o achită întreprinderile caselor de pensii care gestionează sistemele de drept comun. Comisia observă totuși că, la 1 ianuarie 2006, indemnizațiile plătite titularilor de drepturi ai RATP de către sistemul special gestionat de CRP-RATP sunt superioare indemnizațiilor de care beneficiază salariații afiliați la sistemele de drept comun. |
| --- | --- |

(92)

În ceea ce privește primul cadru de comparație posibil, și anume sistemele de pensii de drept comun, Comisia menționează că RATP achită, începând de la 1 ianuarie 2006, o cotizație socială al cărei nivel este identic cu cotizația socială pe care o achită întreprinderile caselor de pensii care gestionează sistemele de drept comun. Comisia observă totuși că, la 1 ianuarie 2006, indemnizațiile plătite titularilor de drepturi ai RATP de către sistemul special gestionat de CRP-RATP sunt superioare indemnizațiilor de care beneficiază salariații afiliați la sistemele de drept comun.

| (93) | Mai mult, Comisia constată că cei afiliați la sistemele de drept comun sunt salariați cu contract de drept privat, în timp ce lucrătorii RATP sunt angajați statutari. În această privință, trebuie subliniat faptul că statutul personalului RATP este derogatoriu de la dreptul comun din mai multe motive (a se vedea nota de subsol 6). |
| --- | --- |

(93)

Mai mult, Comisia constată că cei afiliați la sistemele de drept comun sunt salariați cu contract de drept privat, în timp ce lucrătorii RATP sunt angajați statutari. În această privință, trebuie subliniat faptul că statutul personalului RATP este derogatoriu de la dreptul comun din mai multe motive (a se vedea nota de subsol 6).

| (94) | În lumina considerațiilor precedente și a practicii sale decizionale (34), Comisia consideră că dispozițiile aplicabile sistemelor de drept comun în materie de asigurări obligatorii pentru limită de vârstă nu pot servi drept cadru de comparație în analiza pe care Comisia o realizează în scopul de a determina existența unui avantaj economic în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(94)

În lumina considerațiilor precedente și a practicii sale decizionale (34), Comisia consideră că dispozițiile aplicabile sistemelor de drept comun în materie de asigurări obligatorii pentru limită de vârstă nu pot servi drept cadru de comparație în analiza pe care Comisia o realizează în scopul de a determina existența unui avantaj economic în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat.

| (95) | În ceea ce privește cel de-al doilea cadru de comparație posibil, și anume instituțiile publice, Comisia nu a putut să identifice un ansamblu de operatori economici care să formeze un grup omogen, susceptibil a servi drept cadru de comparație. RATP este, într-adevăr, din mai multe motive, într-o situație juridică și factuală foarte specifică în Franța (35). |
| --- | --- |

(95)

În ceea ce privește cel de-al doilea cadru de comparație posibil, și anume instituțiile publice, Comisia nu a putut să identifice un ansamblu de operatori economici care să formeze un grup omogen, susceptibil a servi drept cadru de comparație. RATP este, într-adevăr, din mai multe motive, într-o situație juridică și factuală foarte specifică în Franța (35).

| (96) | În concluzie, Comisia consideră că nu există niciun cadru de comparație exogen care ar permite definirea unei cotizații „normale” suportate de întreprinderile care se află într-o situație juridică și factuală comparabilă cu cea a RATP din punctul de vedere al obiectivului urmărit de măsura respectivă. |
| --- | --- |

(96)

În concluzie, Comisia consideră că nu există niciun cadru de comparație exogen care ar permite definirea unei cotizații „normale” suportate de întreprinderile care se află într-o situație juridică și factuală comparabilă cu cea a RATP din punctul de vedere al obiectivului urmărit de măsura respectivă.

| (97) | Hotărârea Enirisorse (36), citată de Franța, nu modifică concluziile Comisiei în ceea ce privește existența unui avantaj în favoarea RATP. Într-adevăr, în hotărârea în cauză, Curtea își întemeiază concluzia pe o comparație a măsurii în litigiu cu o „situație normală” pe care Curtea a putut să o definească, dar care nu există în același mod în prezenta speță. |
| --- | --- |

(97)

Hotărârea Enirisorse (36), citată de Franța, nu modifică concluziile Comisiei în ceea ce privește existența unui avantaj în favoarea RATP. Într-adevăr, în hotărârea în cauză, Curtea își întemeiază concluzia pe o comparație a măsurii în litigiu cu o „situație normală” pe care Curtea a putut să o definească, dar care nu există în același mod în prezenta speță.

| (98) | În absența unui cadru de comparație exogen pertinent, Comisia consideră că, pentru a determina existența unui avantaj în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, cadrul de referință pentru evaluarea existenței avantajului este însăși situația RATP înainte de acordarea măsurii. |
| --- | --- |

(98)

În absența unui cadru de comparație exogen pertinent, Comisia consideră că, pentru a determina existența unui avantaj în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, cadrul de referință pentru evaluarea existenței avantajului este însăși situația RATP înainte de acordarea măsurii.

11.1.1.2.   
  Existența unui avantaj economic

| (99) | Astfel cum s-a arătat mai sus, în cadrul sistemului existent înainte de 1 ianuarie 2006, RATP era obligată din punct de vedere juridic să respecte angajamentele de pensie din sistemul special. În acest sens, RATP era garantul echilibrului financiar al sistemului în cauză, „contribuția angajatorului” vărsată de RATP către sistemul special nefiind liberatorie. |
| --- | --- |

(99)

Astfel cum s-a arătat mai sus, în cadrul sistemului existent înainte de 1 ianuarie 2006, RATP era obligată din punct de vedere juridic să respecte angajamentele de pensie din sistemul special. În acest sens, RATP era garantul echilibrului financiar al sistemului în cauză, „contribuția angajatorului” vărsată de RATP către sistemul special nefiind liberatorie.

| (100) | Comisia a constatat că dispozițiile prevăzute de reforma notificată au avut ca principal efect conferirea unui caracter liberatoriu „contribuției angajatorului” vărsate de către RATP pentru pensiile angajaților săi. |
| --- | --- |

(100)

Comisia a constatat că dispozițiile prevăzute de reforma notificată au avut ca principal efect conferirea unui caracter liberatoriu „contribuției angajatorului” vărsate de către RATP pentru pensiile angajaților săi.

| (101) | Prin urmare, Comisia concluzionează că măsurile în cauză eliberează RATP de costurile pe care aceasta ar fi trebuit să le asume în temeiul legii din 1948 menționate mai sus. |
| --- | --- |

(101)

Prin urmare, Comisia concluzionează că măsurile în cauză eliberează RATP de costurile pe care aceasta ar fi trebuit să le asume în temeiul legii din 1948 menționate mai sus.

| (102) | În contextul unei analize a naturii normale sau nu a costurilor de pensie pentru RATP însăși, Comisia consideră că obligațiile pe care o întreprindere trebuie să le asume în temeiul legislației muncii sau al convențiilor colective încheiate cu sindicatele în materie de indemnizații de disponibilizare și/sau de pensionare anticipată fac parte din costurile normale pe care o întreprindere trebuie să le finanțeze din resursele sale proprii (37). |
| --- | --- |

(102)

În contextul unei analize a naturii normale sau nu a costurilor de pensie pentru RATP însăși, Comisia consideră că obligațiile pe care o întreprindere trebuie să le asume în temeiul legislației muncii sau al convențiilor colective încheiate cu sindicatele în materie de indemnizații de disponibilizare și/sau de pensionare anticipată fac parte din costurile normale pe care o întreprindere trebuie să le finanțeze din resursele sale proprii (37).

| (103) | Prin extensie, Comisia consideră că respectivele costuri cărora RATP este supusă în temeiul legii din 1948 sunt costuri normale. Prin urmare, deoarece măsurile în cauză permit evitarea suportării unor costuri care ar fi trebuit, în mod normal, să greveze resursele financiare proprii ale RATP, Comisia consideră că această măsură acordă operatorului un avantaj economic în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. Avantajul este selectiv deoarece nu privește decât un singur beneficiar. |
| --- | --- |

(103)

Prin extensie, Comisia consideră că respectivele costuri cărora RATP este supusă în temeiul legii din 1948 sunt costuri normale. Prin urmare, deoarece măsurile în cauză permit evitarea suportării unor costuri care ar fi trebuit, în mod normal, să greveze resursele financiare proprii ale RATP, Comisia consideră că această măsură acordă operatorului un avantaj economic în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. Avantajul este selectiv deoarece nu privește decât un singur beneficiar.

| (104) | De asemenea, Comisia a constatat că obligația de echilibru financiar al sistemului special care incumba întreprinderii RATP s-ar fi tradus, în absența reformei notificate, prin înscrierea unui angajament față de stat în bilanțul RATP, care ar fi fost provizionat în actele contabile în momentul trecerii la standardele IFRS (International Financial Reporting Standards — Standardele Internaționale de Raportare Financiară), care se aplică întreprinderii RATP începând de la 30 iunie 2007. |
| --- | --- |

(104)

De asemenea, Comisia a constatat că obligația de echilibru financiar al sistemului special care incumba întreprinderii RATP s-ar fi tradus, în absența reformei notificate, prin înscrierea unui angajament față de stat în bilanțul RATP, care ar fi fost provizionat în actele contabile în momentul trecerii la standardele IFRS (International Financial Reporting Standards — Standardele Internaționale de Raportare Financiară), care se aplică întreprinderii RATP începând de la 30 iunie 2007.

| (105) | Aceste element confirmă faptul că crearea CRP-RATP scutește RATP de unele costuri pe care, în mod normal, aceasta ar fi trebuit să le suporte. |
| --- | --- |

(105)

Aceste element confirmă faptul că crearea CRP-RATP scutește RATP de unele costuri pe care, în mod normal, aceasta ar fi trebuit să le suporte.

11.1.1.3.   
  Inaplicabilitatea jurisprudenței Combus la cazul de față

| (106) | Autoritățile franceză invocă în detaliu hotărârea Combus (38), în care Tribunalul a considerat drept costuri „anormale” costurile care rezultă din statutul derogatoriu al personalului unei întreprinderi care, ca urmare a unei reforme, se află într-o situație de drept comun, prin urmare identică cu cea a concurenților, în ceea ce privește gestiunea personalului. Astfel, Tribunalul declară: „măsura în cauză viza înlocuirea statutului privilegiat și costisitor al funcționarilor angajați de Combus cu un statut de agent contractual, comparabil cu acela al angajaților altor întreprinderi de transport cu autobuzul, care erau în concurență cu Combus. Prin urmare, era vorba despre eliberarea Combus de un dezavantaj structural, în raport cu concurenții săi privați. Ori, articolul 87 alineatul (1) CE are ca singur obiect interzicerea avantajelor care favorizează anumite întreprinderi, noțiunea de ajutor acoperind doar intervențiile care diminuează costurile ce grevează în mod normal bugetul unei întreprinderi și care trebuie considerate drept un avantaj economic pe care întreprinderea beneficiară nu l-ar fi putut obține în condițiile normale de piață. [...]. În plus, statul danez ar fi putut, în loc să plătească suma de 100 de milioane DKK direct funcționarilor angajați de către Combus, să obțină același rezultat prin detașarea respectivilor funcționari în cadrul administrației publice, fără plata unei bonificații specifice, ceea ce ar fi permis Combus să angajeze imediat agenți contractuali având un statut de drept privat”. |
| --- | --- |

(106)

Autoritățile franceză invocă în detaliu hotărârea Combus (38), în care Tribunalul a considerat drept costuri „anormale” costurile care rezultă din statutul derogatoriu al personalului unei întreprinderi care, ca urmare a unei reforme, se află într-o situație de drept comun, prin urmare identică cu cea a concurenților, în ceea ce privește gestiunea personalului. Astfel, Tribunalul declară: „măsura în cauză viza înlocuirea statutului privilegiat și costisitor al funcționarilor angajați de Combus cu un statut de agent contractual, comparabil cu acela al angajaților altor întreprinderi de transport cu autobuzul, care erau în concurență cu Combus. Prin urmare, era vorba despre eliberarea Combus de un dezavantaj structural, în raport cu concurenții săi privați. Ori, articolul 87 alineatul (1) CE are ca singur obiect interzicerea avantajelor care favorizează anumite întreprinderi, noțiunea de ajutor acoperind doar intervențiile care diminuează costurile ce grevează în mod normal bugetul unei întreprinderi și care trebuie considerate drept un avantaj economic pe care întreprinderea beneficiară nu l-ar fi putut obține în condițiile normale de piață. [...]. În plus, statul danez ar fi putut, în loc să plătească suma de 100 de milioane DKK direct funcționarilor angajați de către Combus, să obțină același rezultat prin detașarea respectivilor funcționari în cadrul administrației publice, fără plata unei bonificații specifice, ceea ce ar fi permis Combus să angajeze imediat agenți contractuali având un statut de drept privat”.

| (107) | În general, trebuie reamintit mai întâi faptul că jurisprudența Combus nu a fost confirmată de Curte. Anumite elemente din jurisprudența Curții contrazic ipoteza potrivit căreia compensarea unui dezavantaj structural ar exclude calificarea drept ajutor. Astfel, Curtea a arătat, în mod constant, că existența unui ajutor ar trebui apreciată în funcție de efectele și nu de cauzele sau de obiectivele intervențiilor de stat (39). Curtea a susținut, de asemenea, că noțiunea de ajutor acoperă avantajele acordate de către autoritățile publice care, sub diverse forme, diminuează costurile care grevează, în mod normal, bugetul unei întreprinderi (40). De asemenea, Curtea a arătat, în mod clar, că costurile legate de remunerația angajaților grevează, prin natura lor, bugetul întreprinderilor, independent de problema de a ști dacă astfel de costuri decurg sau nu din obligații legale sau din acorduri colective (41). În acest cadru, Curtea a estimat că faptul că măsurile de stat vizează compensarea costurilor suplimentare nu le poate face să evite calificarea ca ajutor (42). În acest context, autoritățile franceze invocă aplicarea principiului instituit de Tribunal în hotărârea Combus, afirmând că reforma notificată nu face decât să degreveze RATP de un cost „anormal”. |
| --- | --- |

(107)

În general, trebuie reamintit mai întâi faptul că jurisprudența Combus nu a fost confirmată de Curte. Anumite elemente din jurisprudența Curții contrazic ipoteza potrivit căreia compensarea unui dezavantaj structural ar exclude calificarea drept ajutor. Astfel, Curtea a arătat, în mod constant, că existența unui ajutor ar trebui apreciată în funcție de efectele și nu de cauzele sau de obiectivele intervențiilor de stat (39). Curtea a susținut, de asemenea, că noțiunea de ajutor acoperă avantajele acordate de către autoritățile publice care, sub diverse forme, diminuează costurile care grevează, în mod normal, bugetul unei întreprinderi (40). De asemenea, Curtea a arătat, în mod clar, că costurile legate de remunerația angajaților grevează, prin natura lor, bugetul întreprinderilor, independent de problema de a ști dacă astfel de costuri decurg sau nu din obligații legale sau din acorduri colective (41). În acest cadru, Curtea a estimat că faptul că măsurile de stat vizează compensarea costurilor suplimentare nu le poate face să evite calificarea ca ajutor (42). În acest context, autoritățile franceze invocă aplicarea principiului instituit de Tribunal în hotărârea Combus, afirmând că reforma notificată nu face decât să degreveze RATP de un cost „anormal”.

| (108) | În această privință, Comisia subliniază că unele elemente materiale importante diferențiază hotărârea Combus de prezenta speță:






  — | compensațiile sunt plătite direct funcționarilor angajați de către Combus, în timp ce măsura care face obiectul prezentei decizii privește „contribuțiile de angajator” ale RATP; |
| --- | --- | --- |

(108)

În această privință, Comisia subliniază că unele elemente materiale importante diferențiază hotărârea Combus de prezenta speță:

—

compensațiile sunt plătite direct funcționarilor angajați de către Combus, în timp ce măsura care face obiectul prezentei decizii privește „contribuțiile de angajator” ale RATP;

| — | măsura de stat pertinentă în speța Combus viza înlocuirea statutului privilegiat și costisitor al funcționarilor angajați de către Combus cu un statut de agent contractual comparabil cu cel al angajaților altor întreprinderi de transport cu autobuzul care erau în concurență cu Combus. În schimb, statutul și drepturile angajaților RATP rămân neschimbate în urma măsurilor în cauză. Statutul și drepturile respective diferă de cele ale angajaților cu contract de drept privat ai întreprinderilor afiliate la sistemele de pensii de drept comun; |
| --- | --- |

—

măsura de stat pertinentă în speța Combus viza înlocuirea statutului privilegiat și costisitor al funcționarilor angajați de către Combus cu un statut de agent contractual comparabil cu cel al angajaților altor întreprinderi de transport cu autobuzul care erau în concurență cu Combus. În schimb, statutul și drepturile angajaților RATP rămân neschimbate în urma măsurilor în cauză. Statutul și drepturile respective diferă de cele ale angajaților cu contract de drept privat ai întreprinderilor afiliate la sistemele de pensii de drept comun;

| — | contextul concurențial al activităților Combus era diferit de cel în care evoluează RATP. Societatea anonimă Combus A/S trebuia să gestioneze activitatea de transport pe o bază comercială și să opereze pe piață în condiții de concurență comparabile cu cele ale întreprinderilor private de transport cu autobuzul. În acest context, întreprinderile publice de gestionare a transporturilor cesionează, în urma unor licitații, prestarea serviciilor de transportul cu autobuzul unor întreprinderi private și publice. Conform regulilor care reglementează licitațiile, piețele sunt atribuite ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic, fără a fi necesar să se țină cont de natura privată sau publică a ofertantului. În ceea ce privește RATP, aceasta dispune de un larg sector neliberalizat, pe care Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 îl va supune concurenței doar în mod progresiv și în care constrângerile economice se exercită, în consecință, într-o manieră foarte diferită. |
| --- | --- |

—

contextul concurențial al activităților Combus era diferit de cel în care evoluează RATP. Societatea anonimă Combus A/S trebuia să gestioneze activitatea de transport pe o bază comercială și să opereze pe piață în condiții de concurență comparabile cu cele ale întreprinderilor private de transport cu autobuzul. În acest context, întreprinderile publice de gestionare a transporturilor cesionează, în urma unor licitații, prestarea serviciilor de transportul cu autobuzul unor întreprinderi private și publice. Conform regulilor care reglementează licitațiile, piețele sunt atribuite ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic, fără a fi necesar să se țină cont de natura privată sau publică a ofertantului. În ceea ce privește RATP, aceasta dispune de un larg sector neliberalizat, pe care Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 îl va supune concurenței doar în mod progresiv și în care constrângerile economice se exercită, în consecință, într-o manieră foarte diferită.

| (109) | Comisia consideră că diferențele factuale dintre speța Combus și cazul de față sunt suficiente pentru a justifica un raționament diferit în cele două cazuri. |
| --- | --- |

(109)

Comisia consideră că diferențele factuale dintre speța Combus și cazul de față sunt suficiente pentru a justifica un raționament diferit în cele două cazuri.

11.1.2.   PREZENȚA RESURSELOR DE STAT

| (110) | Comisia consideră că măsura analizată implică resurse de stat în favoarea RATP în măsura în care responsabilitatea ultimă de a echilibra sistemul special de pensii al angajaților RATP nu îi mai incumbă întreprinderii RATP, ci statului. Într-adevăr, de la data punerii în aplicare a reformei, statul asigură echilibrul financiar al CRP-RATP prin plata unei subvenții de echilibru către organismul de asigurări sociale, care în absența reformei ar fi trebuit să fie asumată de RATP. |
| --- | --- |

(110)

Comisia consideră că măsura analizată implică resurse de stat în favoarea RATP în măsura în care responsabilitatea ultimă de a echilibra sistemul special de pensii al angajaților RATP nu îi mai incumbă întreprinderii RATP, ci statului. Într-adevăr, de la data punerii în aplicare a reformei, statul asigură echilibrul financiar al CRP-RATP prin plata unei subvenții de echilibru către organismul de asigurări sociale, care în absența reformei ar fi trebuit să fie asumată de RATP.

| (111) | Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura în cauză implică resurse de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(111)

Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura în cauză implică resurse de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat.

11.1.3.   DENATURAREA CONCURENȚEI ȘI IMPACTUL ASUPRA SCHIMBURILOR COMERCIALE

| (112) | Astfel cum s-a arătat anterior, RATP, beneficiara măsurii în cauză, este societatea mamă a unui grup de întreprinderi, grupul RATP, care operează în sectoarele transportului și serviciilor asociate. Toți acești operatori sunt activi pe piețele comunitare ale sectoarelor menționate mai sus. |
| --- | --- |

(112)

Astfel cum s-a arătat anterior, RATP, beneficiara măsurii în cauză, este societatea mamă a unui grup de întreprinderi, grupul RATP, care operează în sectoarele transportului și serviciilor asociate. Toți acești operatori sunt activi pe piețele comunitare ale sectoarelor menționate mai sus.

| (113) | În acest context, trebuie amintit că ajutoarele care urmăresc să scutească o întreprindere de costurile pe care aceasta ar fi trebuit în mod normal să le suporte în cadrul gestionării sale curente sau al activităților sale normale denaturează în principiu condițiile de concurență (43). S-a considerat, într-adevăr, că orice acordare de ajutoare în favoarea unei întreprinderi care își exercită activitatea pe piața comunitară este susceptibilă a cauza denaturări ale concurenței și a afecta schimburile comerciale între statele membre (44). Mai mult decât atât, Curtea a arătat că nu este nicidecum exclus ca o subvenție publică acordată unei întreprinderi care nu furnizează decât servicii de transport local sau regional și nu furnizează servicii de transport în afara statului său de origine să poată avea totuși vreo incidență asupra schimburilor comerciale între statele membre în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. Într-adevăr, atunci când un stat membru acordă o subvenție publică unei întreprinderi, furnizarea de servicii de transport de către întreprinderea respectivă poate fi menținută sau crescută, având drept consecință diminuarea șanselor întreprinderilor stabilite în alte state membre de a-și furniza serviciile de transport pe piața statului în cauză (45). |
| --- | --- |

(113)

În acest context, trebuie amintit că ajutoarele care urmăresc să scutească o întreprindere de costurile pe care aceasta ar fi trebuit în mod normal să le suporte în cadrul gestionării sale curente sau al activităților sale normale denaturează în principiu condițiile de concurență (43). S-a considerat, într-adevăr, că orice acordare de ajutoare în favoarea unei întreprinderi care își exercită activitatea pe piața comunitară este susceptibilă a cauza denaturări ale concurenței și a afecta schimburile comerciale între statele membre (44). Mai mult decât atât, Curtea a arătat că nu este nicidecum exclus ca o subvenție publică acordată unei întreprinderi care nu furnizează decât servicii de transport local sau regional și nu furnizează servicii de transport în afara statului său de origine să poată avea totuși vreo incidență asupra schimburilor comerciale între statele membre în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. Într-adevăr, atunci când un stat membru acordă o subvenție publică unei întreprinderi, furnizarea de servicii de transport de către întreprinderea respectivă poate fi menținută sau crescută, având drept consecință diminuarea șanselor întreprinderilor stabilite în alte state membre de a-și furniza serviciile de transport pe piața statului în cauză (45).

| (114) | În speță, grupul RATP se află într-o poziție privilegiată atât față de concurenții săi naționali (46), cât și față de concurenții din alte state membre care nu pot beneficia de măsura în cauză. |
| --- | --- |

(114)

În speță, grupul RATP se află într-o poziție privilegiată atât față de concurenții săi naționali (46), cât și față de concurenții din alte state membre care nu pot beneficia de măsura în cauză.

| (115) | În această privință, trebuie menționat că Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 prevede deschiderea progresivă către concurență a piețelor în cauză și că deschiderea către concurență a unuia din sectoarele în cauză implică faptul că un ajutor de stat pentru o întreprindere care aparține acestui sector este susceptibil de a afecta schimburile comerciale intracomunitare și de a denatura concurența pe piața respectivă. |
| --- | --- |

(115)

În această privință, trebuie menționat că Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 prevede deschiderea progresivă către concurență a piețelor în cauză și că deschiderea către concurență a unuia din sectoarele în cauză implică faptul că un ajutor de stat pentru o întreprindere care aparține acestui sector este susceptibil de a afecta schimburile comerciale intracomunitare și de a denatura concurența pe piața respectivă.

| (116) | În consecință, Comisia consideră că măsura în cauză afectează schimburile comerciale între state membre și denaturează concurența între operatori. |
| --- | --- |

(116)

În consecință, Comisia consideră că măsura în cauză afectează schimburile comerciale între state membre și denaturează concurența între operatori.

11.2.   ILEGALITATEA AJUTORULUI

| (117) | În conformitate cu articolul 88 alineatul (3) din tratat, statului membru îi revine obligația de a notifica orice proiect care urmărește să instituie sau să modifice ajutoare. Statul membru în cauză nu poate pune în aplicare măsurile preconizate înainte de pronunțarea unei decizii finale. |
| --- | --- |

(117)

În conformitate cu articolul 88 alineatul (3) din tratat, statului membru îi revine obligația de a notifica orice proiect care urmărește să instituie sau să modifice ajutoare. Statul membru în cauză nu poate pune în aplicare măsurile preconizate înainte de pronunțarea unei decizii finale.

| (118) | În prezenta speță, prin scrisoarea din 29 iunie 2006, autoritățile franceze au notificat reforma modalității de finanțare a sistemului de pensii al RATP. În scrisoarea lor, autoritățile franceze arată că acest dispozitiv nu pare să constituie un ajutor de stat, care trebuie să facă obiectul unei notificări prealabile a Comisiei în temeiul articolului 88 alineatul (3) din tratat. |
| --- | --- |

(118)

În prezenta speță, prin scrisoarea din 29 iunie 2006, autoritățile franceze au notificat reforma modalității de finanțare a sistemului de pensii al RATP. În scrisoarea lor, autoritățile franceze arată că acest dispozitiv nu pare să constituie un ajutor de stat, care trebuie să facă obiectul unei notificări prealabile a Comisiei în temeiul articolului 88 alineatul (3) din tratat.

| (119) | Cu toate acestea, Comisia constată că ajutorul de stat în cauză a fost pus în aplicare de către Franța începând de la 1 ianuarie 2006, adică înainte de adoptarea unei decizii finale de către Comisie. Pe această bază, Comisia concluzionează că Franța a acționat în mod ilegal punând în aplicare ajutorul în cauză, încălcând articolul 88 alineatul (3) din tratat. |
| --- | --- |

(119)

Cu toate acestea, Comisia constată că ajutorul de stat în cauză a fost pus în aplicare de către Franța începând de la 1 ianuarie 2006, adică înainte de adoptarea unei decizii finale de către Comisie. Pe această bază, Comisia concluzionează că Franța a acționat în mod ilegal punând în aplicare ajutorul în cauză, încălcând articolul 88 alineatul (3) din tratat.

11.3.   COMPATIBILITATEA AJUTORULUI CU PIAȚA COMUNĂ

| (120) | Întrucât măsura în cauză constituie un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, trebuie examinată eventuala sa compatibilitate în lumina derogărilor prevăzute de tratatul menționat. |
| --- | --- |

(120)

Întrucât măsura în cauză constituie un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, trebuie examinată eventuala sa compatibilitate în lumina derogărilor prevăzute de tratatul menționat.

| (121) | În această privință, Comisia consideră că temeiul juridic cel mai potrivit este articolul 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, conform căruia un ajutor destinat să faciliteze dezvoltarea anumitor activități poate fi declarat compatibil cu piața comună atunci când acesta nu modifică într-un mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. |
| --- | --- |

(121)

În această privință, Comisia consideră că temeiul juridic cel mai potrivit este articolul 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, conform căruia un ajutor destinat să faciliteze dezvoltarea anumitor activități poate fi declarat compatibil cu piața comună atunci când acesta nu modifică într-un mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun.

| (122) | Ținând cont de natura și de efectele reformei, Comisia apreciază că evaluarea compatibilității ajutorului în cauză trebuie să fie făcută în raport cu stabilirea unor condiții egale („level playing field”) în materie de contribuții sociale obligatorii între RATP și concurenții săi actuali, potențiali și viitori pe piața transportului în comun urban în Ile-de-France. |
| --- | --- |

(122)

Ținând cont de natura și de efectele reformei, Comisia apreciază că evaluarea compatibilității ajutorului în cauză trebuie să fie făcută în raport cu stabilirea unor condiții egale („level playing field”) în materie de contribuții sociale obligatorii între RATP și concurenții săi actuali, potențiali și viitori pe piața transportului în comun urban în Ile-de-France.

| (123) | Pentru a analiza efectele ajutorului și a evalua intensitatea denaturării concurenței, Comisia trebuie să examineze mai întâi nivelul contribuțiilor plătite de RATP în raport cu concurenții săi în sistemul reformat. Ulterior, Comisia va identifica situația astfel cum s-ar fi prezentat aceasta dacă RATP nu ar fi beneficiat de ajutorul în cauză. În fine, înainte de a realiza un bilanț global al compatibilității se vor analiza efectele pozitive ale ajutoarelor, precum și efectele lor negative. |
| --- | --- |

(123)

Pentru a analiza efectele ajutorului și a evalua intensitatea denaturării concurenței, Comisia trebuie să examineze mai întâi nivelul contribuțiilor plătite de RATP în raport cu concurenții săi în sistemul reformat. Ulterior, Comisia va identifica situația astfel cum s-ar fi prezentat aceasta dacă RATP nu ar fi beneficiat de ajutorul în cauză. În fine, înainte de a realiza un bilanț global al compatibilității se vor analiza efectele pozitive ale ajutoarelor, precum și efectele lor negative.

| (124) | Ca observație preliminară, Comisia notează că, înainte de 1 ianuarie 2006, finanțarea sistemului special de pensii al RATP era diferită de finanțarea sistemelor de pensii de drept comun din două puncte de vedere: caracterul non-liberatoriu al contribuțiilor și nivelul „contribuției angajatorului”. |
| --- | --- |

(124)

Ca observație preliminară, Comisia notează că, înainte de 1 ianuarie 2006, finanțarea sistemului special de pensii al RATP era diferită de finanțarea sistemelor de pensii de drept comun din două puncte de vedere: caracterul non-liberatoriu al contribuțiilor și nivelul „contribuției angajatorului”.

| (125) | Comisia consideră că ajutorul în cauză a oferit o soluție primului element de divergență între sistemul special al RATP și sistemele de drept comun. Într-adevăr, înainte de 1 ianuarie 2006, RATP nu achita o cotizație cu caracter liberatoriu, ci era însărcinată prin lege să echilibreze sistemul de pensii pentru angajații săi. Reforma notificată a avut ca efect instituirea plății unei contribuții liberatorii, care caracterizează contribuțiile plătite de un angajator de drept comun la casa care gestionează un sistem de pensii pe bază de redistribuire. În ceea ce privește al doilea element de divergență, Comisia constată că reforma notificată a avut ca efect egalizarea nivelului costurilor pentru asigurările obligatorii pentru limită de vârstă între RATP și întreprinderile cărora li se aplică dreptul comun în materie de indemnizații de pensionare. |
| --- | --- |

(125)

Comisia consideră că ajutorul în cauză a oferit o soluție primului element de divergență între sistemul special al RATP și sistemele de drept comun. Într-adevăr, înainte de 1 ianuarie 2006, RATP nu achita o cotizație cu caracter liberatoriu, ci era însărcinată prin lege să echilibreze sistemul de pensii pentru angajații săi. Reforma notificată a avut ca efect instituirea plății unei contribuții liberatorii, care caracterizează contribuțiile plătite de un angajator de drept comun la casa care gestionează un sistem de pensii pe bază de redistribuire. În ceea ce privește al doilea element de divergență, Comisia constată că reforma notificată a avut ca efect egalizarea nivelului costurilor pentru asigurările obligatorii pentru limită de vârstă între RATP și întreprinderile cărora li se aplică dreptul comun în materie de indemnizații de pensionare.

| (126) | În absența reformei notificate, RATP ar fi trebuit să provizioneze pentru exercițiile ulterioare exercițiului financiar 2006 angajamentele de pensie față de angajații săi statutari. Această alimentare ar fi rezultat direct din faptul că „contribuțiile angajatorului” pentru pensiile angajaților RATP nu erau liberatorii. |
| --- | --- |

(126)

În absența reformei notificate, RATP ar fi trebuit să provizioneze pentru exercițiile ulterioare exercițiului financiar 2006 angajamentele de pensie față de angajații săi statutari. Această alimentare ar fi rezultat direct din faptul că „contribuțiile angajatorului” pentru pensiile angajaților RATP nu erau liberatorii.

| (127) | În plus, contribuțiile RATP la asigurarea pentru limită de vârstă pentru garantarea echilibrului financiar al sistemului de pensii nu ar fi fost aliniate la nivelul plătit de concurenții săi potențiali. |
| --- | --- |

(127)

În plus, contribuțiile RATP la asigurarea pentru limită de vârstă pentru garantarea echilibrului financiar al sistemului de pensii nu ar fi fost aliniate la nivelul plătit de concurenții săi potențiali.

| (128) | Prin urmare, în absența reformei notificate, RATP ar fi trebuit să asume un cost anual suplimentar de mai multe sute de milioane de euro față de sistemul reformat. |
| --- | --- |

(128)

Prin urmare, în absența reformei notificate, RATP ar fi trebuit să asume un cost anual suplimentar de mai multe sute de milioane de euro față de sistemul reformat.

| (129) | În consecință, în contextul unei piețe liberalizate RATP ar fi suferit un handicap din cauza costurilor sale pentru pensii, ceea ce i-ar fi afectat în mod semnificativ activitățile. |
| --- | --- |

(129)

În consecință, în contextul unei piețe liberalizate RATP ar fi suferit un handicap din cauza costurilor sale pentru pensii, ceea ce i-ar fi afectat în mod semnificativ activitățile.

| (130) | Din cele de mai sus rezultă că, ținând cont de Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, care prevede deschiderea progresivă a pieței transportului în comun urban, sistemul de pensii aplicabil întreprinderii RATP în temeiul legii din 1948 prezintă caracteristici specifice care, considerate izolat, creează o denaturare a concurenței în detrimentul RATP și al grupului căruia îi aparține aceasta. Efectul principal al ajutorului în cauză este alinierea contribuțiilor RATP la cele suportate de concurenții săi și de concurenții grupului RATP, eliminând astfel denaturarea specifică a concurenței care afectează RATP și grupul RATP. |
| --- | --- |

(130)

Din cele de mai sus rezultă că, ținând cont de Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, care prevede deschiderea progresivă a pieței transportului în comun urban, sistemul de pensii aplicabil întreprinderii RATP în temeiul legii din 1948 prezintă caracteristici specifice care, considerate izolat, creează o denaturare a concurenței în detrimentul RATP și al grupului căruia îi aparține aceasta. Efectul principal al ajutorului în cauză este alinierea contribuțiilor RATP la cele suportate de concurenții săi și de concurenții grupului RATP, eliminând astfel denaturarea specifică a concurenței care afectează RATP și grupul RATP.

| (131) | În plus, reforma permite întreprinderii RATP să acționeze progresiv, ca un investitor privat confruntat cu constrângeri comerciale normale. De altfel, acesta este unul dintre obiectivele reformei. |
| --- | --- |

(131)

În plus, reforma permite întreprinderii RATP să acționeze progresiv, ca un investitor privat confruntat cu constrângeri comerciale normale. De altfel, acesta este unul dintre obiectivele reformei.

| (132) | De asemenea, Comisia consideră că măsura în cauză este adaptată obiectivului de interes comunitar pe care aceasta îl vizează. Niciun alt instrument nu ar fi putut aborda această problemă într-un mod mai eficace. S-ar fi putut, cu siguranță, acorda compensații pentru servicii publice, însă o astfel de abordare nu ar fi nici adaptată, nici viabilă pe termen lung din cauza naturii structurale a problemei. |
| --- | --- |

(132)

De asemenea, Comisia consideră că măsura în cauză este adaptată obiectivului de interes comunitar pe care aceasta îl vizează. Niciun alt instrument nu ar fi putut aborda această problemă într-un mod mai eficace. S-ar fi putut, cu siguranță, acorda compensații pentru servicii publice, însă o astfel de abordare nu ar fi nici adaptată, nici viabilă pe termen lung din cauza naturii structurale a problemei.

| (133) | În ceea ce privește proporționalitatea măsurilor, Comisia estimează că ajutorul acordat este limitat la strictul minimal. De la 1 ianuarie 2006, RATP achită costuri de pensie identice cu cele plătite de o întreprindere ai cărei angajați sunt afiliați la sistemele de drept comun. |
| --- | --- |

(133)

În ceea ce privește proporționalitatea măsurilor, Comisia estimează că ajutorul acordat este limitat la strictul minimal. De la 1 ianuarie 2006, RATP achită costuri de pensie identice cu cele plătite de o întreprindere ai cărei angajați sunt afiliați la sistemele de drept comun.

| (134) | În cele din urmă, Comisia consideră că măsura în cauză permite asigurarea perenității unui sistem de pensii a cărui finanțare era perimată. În plus, Comisia estimează că reforma inițiată privind indemnizațiile de pensionare plătite de sistemul special (47) constituie, din acest punct de vedere, un element suplimentar determinant. În această privință, Comisia consideră că măsurile se înscriu perfect în cadrul general al reformei sistemelor de pensii din statele membre, reformă dorită în același timp de Consiliu și de Comisie (48). |
| --- | --- |

(134)

În cele din urmă, Comisia consideră că măsura în cauză permite asigurarea perenității unui sistem de pensii a cărui finanțare era perimată. În plus, Comisia estimează că reforma inițiată privind indemnizațiile de pensionare plătite de sistemul special (47) constituie, din acest punct de vedere, un element suplimentar determinant. În această privință, Comisia consideră că măsurile se înscriu perfect în cadrul general al reformei sistemelor de pensii din statele membre, reformă dorită în același timp de Consiliu și de Comisie (48).

| (135) | Într-o analiză statică, Comisia consideră, pe de o parte, că denaturările concurenței induse de măsura în cauză pe piața transportului în comun urban în Ile-de-France sunt, prin natura lor și pe plan imediat, foarte limitate în măsura în care, având în vedere trecutul RATP și activitățile acesteia, este evident că angajamentele de pensie vizate de reformă se raportează la activități realizate în mod tradițional pe o piață neliberalizată, pe care concurența era, până în prezent, foarte slabă. Pe de altă parte, în ceea ce privește piețele pe care grupul RATP este activ prin filialele întreprinderii RATP, Comisia consideră că măsura în cauză nu are decât un efect foarte marginal. Într-adevăr, piețele respective nu vor fi afectate decât indirect de măsura în cauză deoarece, pe lângă stricta separare juridică, contabilă și financiară dintre societatea mamă și filialele acesteia, reforma notificată nu vizează personalul angajat de filiale. |
| --- | --- |

(135)

Într-o analiză statică, Comisia consideră, pe de o parte, că denaturările concurenței induse de măsura în cauză pe piața transportului în comun urban în Ile-de-France sunt, prin natura lor și pe plan imediat, foarte limitate în măsura în care, având în vedere trecutul RATP și activitățile acesteia, este evident că angajamentele de pensie vizate de reformă se raportează la activități realizate în mod tradițional pe o piață neliberalizată, pe care concurența era, până în prezent, foarte slabă. Pe de altă parte, în ceea ce privește piețele pe care grupul RATP este activ prin filialele întreprinderii RATP, Comisia consideră că măsura în cauză nu are decât un efect foarte marginal. Într-adevăr, piețele respective nu vor fi afectate decât indirect de măsura în cauză deoarece, pe lângă stricta separare juridică, contabilă și financiară dintre societatea mamă și filialele acesteia, reforma notificată nu vizează personalul angajat de filiale.

| (136) | Într-o analiză dinamică, fără îndoială mai adecvată, având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, Comisia consideră că, deși măsura în cauză poate, teoretic, să îi permită întreprinderii RATP să mențină o poziție dominantă, acest risc este scăzut. Această concluzie rezultă din faptul că măsura se limitează să alinieze contribuțiile plătite de RATP la cele ale concurenților săi și din faptul că, în urma reformei sistemului special de pensii care a avut loc în 2008, sistemul de pensii al RATP nu creează o atractivitate specifică pentru întreprindere. |
| --- | --- |

(136)

Într-o analiză dinamică, fără îndoială mai adecvată, având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, Comisia consideră că, deși măsura în cauză poate, teoretic, să îi permită întreprinderii RATP să mențină o poziție dominantă, acest risc este scăzut. Această concluzie rezultă din faptul că măsura se limitează să alinieze contribuțiile plătite de RATP la cele ale concurenților săi și din faptul că, în urma reformei sistemului special de pensii care a avut loc în 2008, sistemul de pensii al RATP nu creează o atractivitate specifică pentru întreprindere.

| (137) | În lumina celor de mai sus, Comisia concluzionează că efectele negative ale ajutorului acordat RATP vor fi moderate. Reforma notificată se limitează la ceea ce este strict necesar pentru stabilirea unor condiții egale în ceea ce privește contribuțiile la asigurarea obligatorie pentru limită de vârstă, pune capăt unei denaturări a concurenței care ar fi adus un handicap întreprinderii RATP și, în consecință, nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. |
| --- | --- |

(137)

În lumina celor de mai sus, Comisia concluzionează că efectele negative ale ajutorului acordat RATP vor fi moderate. Reforma notificată se limitează la ceea ce este strict necesar pentru stabilirea unor condiții egale în ceea ce privește contribuțiile la asigurarea obligatorie pentru limită de vârstă, pune capăt unei denaturări a concurenței care ar fi adus un handicap întreprinderii RATP și, în consecință, nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun.

| (138) | Rezultă, așadar, că ajutorul în cauză este compatibil cu piața comună, cu condiția ca reforma sistemului special de pensii al RATP, destinată armonizării acestuia cu normele de drept comun ale sistemelor de bază ale salariaților din sectorul privat și ale funcționarilor, să fie pusă în aplicare în totalitate. |
| --- | --- |

(138)

Rezultă, așadar, că ajutorul în cauză este compatibil cu piața comună, cu condiția ca reforma sistemului special de pensii al RATP, destinată armonizării acestuia cu normele de drept comun ale sistemelor de bază ale salariaților din sectorul privat și ale funcționarilor, să fie pusă în aplicare în totalitate.

| (139) | Comisia consideră că concluzia de mai sus nu este readusă în discuție de soluția care reiese din Decizia 2005/145/CE în cauza EDF (49). |
| --- | --- |

(139)

Comisia consideră că concluzia de mai sus nu este readusă în discuție de soluția care reiese din Decizia 2005/145/CE în cauza EDF (49).

| (140) | În această privință, trebuie reamintit că, în decizia respectivă, Comisia a autorizat ajutoarele de stat care eliberau întreprinderile dintr-un sector de obligațiile de pensie specifice care le depășeau pe cele rezultate din sistemul general de pensii și care fuseseră definite în timpul perioadei de monopol. Cu această ocazie, Comisia a considerat că scutirea parțială de costul care decurge din mecanismul de finanțare a drepturilor specifice de pensie dobândite înaintea datei reformei constituia un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, care putea fi declarat compatibil cu piața comună. Comisia a considerat, în analiza sa de compatibilitate, că situația EDF nu era foarte diferită, prin natura sa, de cea a „costurilor pierdute” din domeniul energiei. Era vorba, în fapt, de ajutoare care vizau facilitarea tranziției spre un sector al energiei concurențial. Comisia a considerat potrivit să asimileze ajutoarele acordate EDF compensației pentru costurile pierdute (50) și a anunțat că va urma aceeași abordare în analiza cazurilor asemănătoare. |
| --- | --- |

(140)

În această privință, trebuie reamintit că, în decizia respectivă, Comisia a autorizat ajutoarele de stat care eliberau întreprinderile dintr-un sector de obligațiile de pensie specifice care le depășeau pe cele rezultate din sistemul general de pensii și care fuseseră definite în timpul perioadei de monopol. Cu această ocazie, Comisia a considerat că scutirea parțială de costul care decurge din mecanismul de finanțare a drepturilor specifice de pensie dobândite înaintea datei reformei constituia un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, care putea fi declarat compatibil cu piața comună. Comisia a considerat, în analiza sa de compatibilitate, că situația EDF nu era foarte diferită, prin natura sa, de cea a „costurilor pierdute” din domeniul energiei. Era vorba, în fapt, de ajutoare care vizau facilitarea tranziției spre un sector al energiei concurențial. Comisia a considerat potrivit să asimileze ajutoarele acordate EDF compensației pentru costurile pierdute (50) și a anunțat că va urma aceeași abordare în analiza cazurilor asemănătoare.

| (141) | În lumina celor de mai sus, Comisia consideră că, în speță, ajutorul de stat eliberează RATP de obligațiile de pensie care le depășeau pe cele rezultate din sistemul general de pensii și care fuseseră definite înainte ca piața să fie liberalizată. În același timp, Comisia adaugă că reforma sistemelor speciale de pensii pusă în aplicare la RATP încă de la începutul anului 2008 aliniază sistemul special al angajaților RATP la normele de drept comun ale sistemelor de bază ale salariaților din sectorul privat și ale funcționarilor. |
| --- | --- |

(141)

În lumina celor de mai sus, Comisia consideră că, în speță, ajutorul de stat eliberează RATP de obligațiile de pensie care le depășeau pe cele rezultate din sistemul general de pensii și care fuseseră definite înainte ca piața să fie liberalizată. În același timp, Comisia adaugă că reforma sistemelor speciale de pensii pusă în aplicare la RATP încă de la începutul anului 2008 aliniază sistemul special al angajaților RATP la normele de drept comun ale sistemelor de bază ale salariaților din sectorul privat și ale funcționarilor.

11.4.   CONCLUZIE

| (142) | În concluzie, Comisia consideră că măsura în cauză constituie un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. Acest ajutor de stat este ilegal, dar compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat. |
| --- | --- |

(142)

În concluzie, Comisia consideră că măsura în cauză constituie un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. Acest ajutor de stat este ilegal, dar compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat.

12.   EVALUAREA CELEI DE-A DOUA ȘI A CELEI DE-A TREIA MĂSURI

| (143) | Astfel cum s-a arătat mai sus, reforma notificată prevede că, începând de la 1 ianuarie 2006, statul plătește către CRP-RATP o subvenție destinată echilibrării conturilor acesteia. |
| --- | --- |

(143)

Astfel cum s-a arătat mai sus, reforma notificată prevede că, începând de la 1 ianuarie 2006, statul plătește către CRP-RATP o subvenție destinată echilibrării conturilor acesteia.

| (144) | De asemenea, reforma notificată are în vedere posibilitatea ca CRP-RATP să utilizeze sistemele de drept comun cu scopul de a sprijini drepturile la pensii de bază din sistemul special. Pentru a respecta principiul general al neutralității financiare, acest sprijin presupune plata unor sulte către sistemele receptoare, plăți pe care statul le va asuma în locul CRP-RATP. |
| --- | --- |

(144)

De asemenea, reforma notificată are în vedere posibilitatea ca CRP-RATP să utilizeze sistemele de drept comun cu scopul de a sprijini drepturile la pensii de bază din sistemul special. Pentru a respecta principiul general al neutralității financiare, acest sprijin presupune plata unor sulte către sistemele receptoare, plăți pe care statul le va asuma în locul CRP-RATP.

| (145) | Este vorba de a determina dacă aceste măsuri constituie ajutoare de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(145)

Este vorba de a determina dacă aceste măsuri constituie ajutoare de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat.

| (146) | În această privință, trebuie reamintit că articolul 87 din tratat nu se aplică decât întreprinderilor în sensul dreptului comunitar al concurenței. Potrivit jurisprudenței constante a Curții, domeniul protecției sociale, atunci când este bazat pe solidaritate, nu constituie o activitate economică în sensul tratatului (a se vedea punctul 67 din decizia de inițiere a procedurii din 10 octombrie 2007) (51). |
| --- | --- |

(146)

În această privință, trebuie reamintit că articolul 87 din tratat nu se aplică decât întreprinderilor în sensul dreptului comunitar al concurenței. Potrivit jurisprudenței constante a Curții, domeniul protecției sociale, atunci când este bazat pe solidaritate, nu constituie o activitate economică în sensul tratatului (a se vedea punctul 67 din decizia de inițiere a procedurii din 10 octombrie 2007) (51).

| (147) | În lumina acestei jurisprudențe, Comisia consideră că nici CRP-RATP, nici casele de pensii care primesc angajații activi și pensionați ai RATP, și anume CNAV și AGIRC-ARRCO, nu sunt întreprinderi în sensul dreptului comunitar al concurenței, din motivele următoare. |
| --- | --- |

(147)

În lumina acestei jurisprudențe, Comisia consideră că nici CRP-RATP, nici casele de pensii care primesc angajații activi și pensionați ai RATP, și anume CNAV și AGIRC-ARRCO, nu sunt întreprinderi în sensul dreptului comunitar al concurenței, din motivele următoare.

| (148) | În cazul în speță, Comisia observă mai întâi că angajații RATP fac obiectul unei protecții sociale obligatorii cuprinzând un sistem de asigurare pentru limită de vârstă autonom care urmărește un obiectiv social. Acest sistem urmărește să asigure, pentru toate persoanele beneficiare, acoperirea riscului de îmbătrânire, independent de condiția lor financiară și de starea de sănătate în momentul afilierii. |
| --- | --- |

(148)

În cazul în speță, Comisia observă mai întâi că angajații RATP fac obiectul unei protecții sociale obligatorii cuprinzând un sistem de asigurare pentru limită de vârstă autonom care urmărește un obiectiv social. Acest sistem urmărește să asigure, pentru toate persoanele beneficiare, acoperirea riscului de îmbătrânire, independent de condiția lor financiară și de starea de sănătate în momentul afilierii.

| (149) | În plus, Comisia consideră că acest sistem respectă principiul de solidaritate în măsura în care cotizațiile plătite de lucrătorii în activitate finanțează pensiile lucrătorilor pensionați. |
| --- | --- |

(149)

În plus, Comisia consideră că acest sistem respectă principiul de solidaritate în măsura în care cotizațiile plătite de lucrătorii în activitate finanțează pensiile lucrătorilor pensionați.

| (150) | De asemenea, Comisia subliniază că gestionarea sistemului în cauză a fost conferită prin lege CRP-RATP, a cărei activitate este supusă controlului statului. Așadar, aceasta acoperă produsul cotizațiilor datorate de salariații RATP și de RATP și asigură lichidarea și serviciul pensiilor. Comisia remarcă faptul că, în temeiul articolului L711-1 din Codul asigurărilor sociale, casei CRP-RATP îi revine totalitatea atribuțiilor definite la articolul L111-1 din codul menționat, care reamintește în special că organizarea asigurărilor sociale se bazează pe principiul solidarității naționale. |
| --- | --- |

(150)

De asemenea, Comisia subliniază că gestionarea sistemului în cauză a fost conferită prin lege CRP-RATP, a cărei activitate este supusă controlului statului. Așadar, aceasta acoperă produsul cotizațiilor datorate de salariații RATP și de RATP și asigură lichidarea și serviciul pensiilor. Comisia remarcă faptul că, în temeiul articolului L711-1 din Codul asigurărilor sociale, casei CRP-RATP îi revine totalitatea atribuțiilor definite la articolul L111-1 din codul menționat, care reamintește în special că organizarea asigurărilor sociale se bazează pe principiul solidarității naționale.

| (151) | În cele din urmă, Comisia constată că, pentru executarea misiunii sale, CRP-RATP aplică legea și nu are nicio posibilitate de influență asupra valorii cotizațiilor, a utilizării fondurilor și a determinării nivelului indemnizațiilor. Indemnizațiile plătite sunt legale și independente de valoarea cotizațiilor percepute. |
| --- | --- |

(151)

În cele din urmă, Comisia constată că, pentru executarea misiunii sale, CRP-RATP aplică legea și nu are nicio posibilitate de influență asupra valorii cotizațiilor, a utilizării fondurilor și a determinării nivelului indemnizațiilor. Indemnizațiile plătite sunt legale și independente de valoarea cotizațiilor percepute.

| (152) | În măsura în care CRP-RATP nu constituie o întreprindere în sensul dreptului comunitar al concurenței, Comisia consideră că plata de către stat a unei subvenții de echilibru către CRP-RATP și finanțarea de către stat a sultelor în locul CRP-RATP nu constituie ajutoare de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, |
| --- | --- |

(152)

În măsura în care CRP-RATP nu constituie o întreprindere în sensul dreptului comunitar al concurenței, Comisia consideră că plata de către stat a unei subvenții de echilibru către CRP-RATP și finanțarea de către stat a sultelor în locul CRP-RATP nu constituie ajutoare de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Crearea casei de pensii a personalului RATP (CRP-RATP) constituie un ajutor de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din tratat, acordat ilegal de către Franța cu încălcarea articolului 88 alineatul (3) din tratat.

Acest ajutor de stat este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, cu condiția ca reforma sistemului special de pensii al RATP, destinată armonizării acestuia cu normele de drept comun ale sistemelor de bază ale salariaților din sectorul privat și ale funcționarilor, să fie pusă în aplicare în totalitate.

Prin urmare, punerea în aplicare a ajutorului în cauză este autorizată.

Articolul 2

Plata de către stat a unei subvenții de echilibru către CRP-RATP și finanțarea de către stat a sultelor în locul CRP-RATP în momentul sprijinirii drepturilor de bază din sistemul special de către sistemele de drept comun nu constituie ajutoare de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Franceze.

Adoptată la Bruxelles, 13 iulie 2009.

Pentru Comisie

Antonio TAJANI

Vicepreședinte

---

(1)  JO C 9, 15.1.2008, p. 13.

1

(2)  A se vedea nota de subsol 1.

2

(3)  Journal Officiel de la République française,26 martie și 3 aprilie 1948.

3

Journal Officiel de la République française,

(4)  Articolul 2 din Ordonanța nr. 59-151 din 7 ianuarie 1959, modificată, privind organizarea transportului de călători în regiunea pariziană (Ordonnance no 59-151 du 7 janvier 1959 modifiée relative à l’organisation des transports de voyageurs dans la région parisienne — Journal Officiel de la République française,10 ianuarie 1959), care a modificat legea din 1948, menționată anterior.

4

Ordonnance no

Journal Officiel de la République française,

(5)  Legislația supune această posibilitate condițiilor următoare: „În afara regiunii Ile-de-France și în străinătate, Régie autonome des transports parisiens poate, de asemenea, prin intermediul unor filiale, să construiască, să amenajeze și să exploateze rețele și linii de transport public de călători, asigurând respectarea reciprocă a regulilor concurenței. Aceste filiale au statutul de societate anonimă. Gestionarea acestora este autonomă pe plan financiar în cadrul obiectivelor grupului; în special, filialele nu pot beneficia de anumite subvenții acordate de stat, de Sindicatul transporturilor din Ile-de-France și de celelalte colectivități publice pentru funcționarea și investițiile în domeniul transporturilor în regiunea Ile-de-France”.

5

Régie autonome des transports parisiens

(6)  Statutul personalului RATP definește principiile de clasificare a salariaților, precum și dispozițiile legate de anumite situații, dintre care principalele sunt:

6

| — | încetarea activității, care precizează regulile ce se aplică în cazul demisiei, concedierii sau revocării; |
| --- | --- |

—

încetarea activității, care precizează regulile ce se aplică în cazul demisiei, concedierii sau revocării;

| — | concediile (concedii anuale, concedii speciale pentru evenimente familiale ...); |
| --- | --- |

—

concediile (concedii anuale, concedii speciale pentru evenimente familiale ...);

| — | modalitățile de avansare. |
| --- | --- |

—

modalitățile de avansare.

Înaintea reformei sistemului special de pensii, statutul personalului RATP prevedea, de asemenea, la articolul 51, condițiile de pensionare, în conformitate cu regulamentul pensiilor. Acesta din urmă a fost abrogat la 1 iulie 2008 (articolul 52 din Decretul nr. 2008-637 din 30 iunie 2008).

(7)  Journal Officiel de la République française,10 ianuarie 1959.

7

Journal Officiel de la République française,

(8)  JO L 315, 3.12.2007, p. 1.

8

(9)  Journal Officiel de la République française, 24 septembrie 1959.

9

Journal Officiel de la République française

(10)  Legea nr. 2003-775 din 21 august 2003 privind reforma pensiilor (Loi no2003-775 du 21 août 2003 portant réforme des retraites).

10

Loi no

(11)  Decretul nr. 2008-48 din 15 ianuarie 2008 privind sistemul special de pensii al personalului RATP (Décret no 2008-48 du 15 janvier 2008 relatif au régime spécial de retraite du personnel de la Régie autonome des transports parisiens).

11

Décret no

(12)  Decretul nr. 2008-637 din 30 iunie 2008 privind regulamentul pensiilor personalului RATP (Décret no 2008-637 du 30 juin 2008 portant règlement des retraites du personnel de la Régie autonome des transports parisiens).

12

Décret no

(13)  Decretul nr. 2008-1514 din 30 decembrie 2008 privind anumite sisteme speciale de asigurare socială și sistemul de pensii complementar asigurărilor sociale în favoarea angajaților netitulari ai statului și a colectivităților publice (Décret no 2008-1514 du 30 décembre 2008 relatif à certains régimes spéciaux de sécurité sociale et au régime de retraites complémentaire des assurances sociales en faveur des agents non titulaires de l’Etat et des collectivités publiques).

13

Décret no

(14)  Finanțarea unui sistem de pensii prin redistribuire se bazează pe o solidaritate semnificativă între generații. Echilibrul financiar al acestuia depinde de raportul dintre numărul cotizanților și cel al pensionarilor. Ratele de creștere a veniturilor și a populației active care lucrează constituie, prin urmare, principalii doi factori ai evoluției.

14

(15)  Decretul nr. 2005-1635 din 26 decembrie 2005 privind casa de pensii a personalului RATP (Décret no 2005-1635 du 26 décembre 2005 relatif à la caisse de retraites du personnel de la Régie autonome des transports parisiens).

15

Décret no

(16)  Decretul nr. 2005-1638 din 26 decembrie 2005 de stabilire a nivelurilor cotizațiilor datorate casei de pensii a personalului RATP (Décret no 2005-1638 du 26 décembre 2005 fixant les taux des cotisations dues à la caisse de retraites du personnel de la Régie autonome des transports parisiens).

16

Décret no

(17)  CNAV: Caisse Nationale d’Assurance Vieillesse.

17

Caisse Nationale d’Assurance Vieillesse

(18)  AGIRC: Association générale des institutions de retraite des cadres.

18

Association générale des institutions de retraite des cadres

(19)  ARRCO: Association pour le régime de retraite complémentaire des salariés.

19

Association pour le régime de retraite complémentaire des salariés

(20)  Sprijinul financiar menține în bună stare sistemul special și normele acestuia. Obiectivul urmărit este de a scoate angajamentele de pensie din bilanțul întreprinderilor vizate de operațiune. Sprijinul, spre deosebire de integrare, exclude orice relație directă între sistemele de drept comun și întreprinderile, salariații și pensionarii grupului sprijinit. Prin intermediul unei structuri „ecran” instaurate între întreprinderile și salariații sectorului sprijinit, pe de o parte, și sistemele de drept comun, pe de altă parte, sprijinul nu organizează decât fluxuri financiare globale, având la bază operațiuni „virtuale”. „Virtuale” în măsura în care persoanele nu au nicio legătură juridică sau administrativă directă cu instituțiile sistemului receptor, iar normele care reglementează sistemul special sunt singurele care continuă să le fie aplicate pentru determinarea drepturilor lor la pensie și revalorizarea pensiilor lichidate.

20

(21)  Drepturile proprii sistemului special sau drepturile „specifice” corespund, prin construcție, diferenței dintre drepturile la pensie dobândite acordate de sistemul special al RATP și partea corespunzătoare indemnizațiilor acordate de dreptul comun sau drepturile de bază. Prin urmare, drepturile „specifice” sistemului special al RATP corespund unor drepturi de pensie care depășesc drepturile acordate în mod normal de sistemele de drept comun. Drepturile proprii sistemului special, care sunt, de asemenea, pe cale să dispară progresiv în cadrul reformei sistemelor speciale de pensii (a se vedea considerentul 21 din prezenta decizie) vor rămâne în sarcina CRP-RATP.

21

(22)  Diferențele dintre rapoartele de costuri a două sisteme depind, pe de o parte, de diferențele de nivel și de structură ale remunerațiilor (care influențează costurile pensiilor) și, pe de altă parte, de diferențele demografice (de exemplu o bază de contribuabili proporțional mai restrânsă, care influențează valoarea cotizațiilor).

22

(23)  Informație cu caracter de secret profesional.

23

(24)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

24

(25)  Hotărârea Curții din 5 octombrie 1999, Franța/Comisia, C-251/97, Rec., p. I-6639, punctul 40.

25

(26)  Hotărârea Tribunalului din 16 martie 2004, Danske Busvognmaend/Comisia, T-157/01, Rec., p. II-917.

26

(27)  Hotărârea Curții din 23 martie 2006, Enirisorse SpA/SotaCRP-RATPbo SpA, C-237/04, Rec., I-2843.

27

(28)  Potrivit raportului de informare al d-lui Bertrand AUBAN, senator, elaborat în numele Comisiei de finanțe, de control bugetar și de conturi economice ale națiunii la 9 iulie 2008, aceste angajamente pentru pensie sunt evaluate la 21 miliarde EUR.

28

(29)  Decizia 2008/204/CE a Comisiei din 10 octombrie 2007 privind ajutoarele de stat acordate de către Franța în ceea ce privește reforma modului de finanțare a pensiilor funcționarilor de stat afiliați grupului La Poste (JO L 63, 7.3.2008, p. 16).

29

(30)  Hotărârea din 14 februarie 1990, Franța/Comisia, C-301/87, Rec., p. I-307, punctul 41.

30

(31)  A se vedea, în acest sens, Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2000, Spania/Comisia, T-55/99, Rec., p. II-3207, punctul 82.

31

(32)  Hotărârea Curții din 20 septembrie 2001, C-390/98, H.J. Banks & Co. Ltd/The Coal Authority și Secretary of State for Trade and Industry, Rec., p. I-6117, punctul 33.

32

(33)  A se vedea, în acest sens, Decizia 2008/204/CE menționată anterior și Decizia Comisiei din 10 octombrie 2007 privind reforma finanțării sistemului de pensii în sectorul bancar din Grecia (JO C 308, 19.12.2007, p. 9).

33

(34)  A se vedea, în acest sens, deciziile menționate la nota de subsol 32.

34

(35)  A se vedea, în special, secțiunile 2 și 3 din prezenta decizie.

35

(36)  Hotărârea Curții din 27 noiembrie 2003, Enirisorse SpA/Ministero delle Finanze, C-34/01, Rec., p. I-14243.

36

(37)  A se vedea punctul 63 din orientările comunitare privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (JO C 244, 1.10.2004, p. 2).

37

(38)  Hotărârea din 16 martie 2004, Danske Busvognmænd/Comisia, T-157/01, Rec., p. II-917.

38

(39)  Hotărârea Curții din 2 iulie 1974, 173/73, Italia/Comisia, Rec., p. 709, punctul 13; hotărârea Curții din 24 februarie 1987, C-310/85, Deufil/Comisia, Rec., p. 901, punctul 8; hotărârea Curții din 26 septembrie 1996, C-241/94, Franța/Comisia, Rec., p. I-4551, punctul 20.

39

(40)  Hotărârea Curții din 15 martie 1994, C-387/92, Banco Exterior, Rec., p. I-877, punctul 13; hotărâre antecitată în cauza C-241/94, punctul 34.

40

(41)  Hotărârea Curții din 12 decembrie 2002, C-5/01, Belgia/Comisia, Rec., p. I-1191, punctul 39.

41

(42)  Hotărârea Curții din 23 februarie 1961, 30/59, Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/Haute Autorité, Rec., p. 3, punctele 29 și 30; hotărâre antecitată în cauza C-173/73, punctele 12 și 13; hotărâre antecitată în cauza C-241/94, punctele 29 și 35; hotărârea Curții din 5 octombrie 1999, C-251/97, Franța/Comisia, Rec., p. I-6639, punctele 40, 46 și 47.

42

(43)  A se vedea hotărârea din 19 septembrie 2000, Germania/Comisia, C-156/98, Rec., p. I-6857, punctul 30, și jurisprudența citată.

43

(44)  A se vedea, în special, hotărârea Curții din 17 septembrie 1980, Philip Morris/Comisia, C-730/79, Rec., p. 2671, punctele 11 și 12; și hotărârea Tribunalului din 30 aprilie 1998, Vlaams Gewest/Comisia, T-214/95, Rec., p. II-717, punctele 48-50).

44

(45)  Hotărârea Tribunalului din 11 iunie 2009, Italia/Comisia, T-222/04, punctul 45.

45

(46)  Reamintim că nu este necesar ca întreprinderea beneficiară să participe ea însăși la schimburi intracomunitare. Într-adevăr, atunci când un stat membru acordă un ajutor unei întreprinderi, activitatea internă poate fi menținută sau crescută, având drept consecință diminuarea șanselor întreprinderilor stabilite în alte state membre de a pătrunde pe piața acestui stat membru. De asemenea, consolidarea unei întreprinderi care, până în acel moment, nu participa la schimburi intracomunitare, poate să o pună într-o situație care să îi permită pătrunderea pe piața unui alt stat membru (a se vedea, în acest sens, mai ales hotărârea din 7 martie 2002, Italia/Comisia, Rec., p. I-2289, punctul 84).

46

(47)  A se vedea considerentul 21 din prezenta decizie.

47

(48)  A se vedea, în acest sens, raportul comun al Comisiei și al Consiliului cu privire la pensiile viabile și adecvate (CS/7165/03) din 18 martie 2003.

48

(49)  JO L 49, 22.2.2005, p. 9.

49

(50)  Comunicarea Comisiei privind metodologia analizării ajutoarelor de stat legate de costurile irecuperabile [Scrisoarea Comisiei SG (2001) D/290869 din 6.8.2001].

50

(51)  Astfel, Curtea a hotărât în cauzele conexate C-159 și C-160/91, Poucet și Pistre: „casele de asigurări de sănătate și organismele care își aduc concursul la gestionarea serviciului public de asigurări sociale îndeplinesc o funcție cu caracter exclusiv social. Această activitate este, într-adevăr, fondată pe principiul solidarității naționale și este lipsită de orice scop lucrativ. Indemnizațiile plătite sunt indemnizații legale și independente de valoarea cotizațiilor. O consecință este faptul că această activitate nu este o activitate economică și că, prin urmare, organismele care sunt însărcinate cu această activitate nu constituie întreprinderi în sensul articolelor 81 și 82 din tratat”.

51

---

V Acte adoptate, începând cu 1 decembrie 2009, în aplicarea Tratatului privind Uniunea Europeană, a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și a Tratatului Euratom

ACTE A CĂROR PUBLICARE ESTE OBLIGATORIE

| 12.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 327/36 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 327/36

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1213/2009 AL COMISIEI

din 11 decembrie 2009

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 12 decembrie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 decembrie 2009.

Pentru Comisie, în numele Președintelui,

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 50,4 |
| MA | 57,1 |
| TN | 90,9 |
| TR | 63,9 |
| ZZ | 65,6 |
| 0707 00 05 | EG | 155,5 |
| MA | 49,3 |
| TR | 76,8 |
| ZZ | 93,9 |
| 0709 90 70 | MA | 50,5 |
| TR | 114,3 |
| ZZ | 82,4 |
| 0805 10 20 | AR | 70,4 |
| MA | 48,8 |
| TR | 63,3 |
| ZA | 61,8 |
| ZZ | 61,1 |
| 0805 20 10 | MA | 73,1 |
| TR | 85,9 |
| ZZ | 79,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 59,6 |
| IL | 75,3 |
| TR | 75,5 |
| ZZ | 70,1 |
| 0805 50 10 | TR | 75,6 |
| ZZ | 75,6 |
| 0808 10 80 | CA | 65,1 |
| CN | 80,0 |
| MK | 24,5 |
| US | 92,7 |
| ZZ | 65,6 |
| 0808 20 50 | CN | 47,8 |
| TR | 92,0 |
| US | 186,0 |
| ZZ | 108,6 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

AL

50,4

MA

57,1

TN

90,9

TR

63,9

ZZ

65,6

0707 00 05

EG

155,5

MA

49,3

TR

76,8

ZZ

93,9

0709 90 70

MA

50,5

TR

114,3

ZZ

82,4

0805 10 20

AR

70,4

MA

48,8

TR

63,3

ZA

61,8

ZZ

61,1

0805 20 10

MA

73,1

TR

85,9

ZZ

79,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

59,6

IL

75,3

TR

75,5

ZZ

70,1

0805 50 10

TR

75,6

ZZ

75,6

0808 10 80

CA

65,1

CN

80,0

MK

24,5

US

92,7

ZZ

65,6

0808 20 50

CN

47,8

TR

92,0

US

186,0

ZZ

108,6

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 12.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 327/38 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 327/38

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1214/2009 AL COMISIEI

din 11 decembrie 2009

de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/2010

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 36 alineatul (2) al doilea paragraf a doua teză,

întrucât:

| (1) | Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2009/2010 s-au stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1160/2009 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(1)

Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2009/2010 s-au stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1160/2009 al Comisiei (4).

| (2) | Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prețurile reprezentative și taxele suplimentare aplicabile la importul produselor menționate la articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, stabilite de Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/2010, se modifică și figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 12 decembrie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 decembrie 2009.

Pentru Comisie, în numele Președintelui,

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24.

2

(3)  JO L 253, 25.9.2009, p. 3.

3

(4)  JO L 314, 1.12.2009, p. 6.

4

---

ANEXĂ

Valori modificate ale prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare de import pentru zahărul alb, zahărul brut și produsele înscrise la codul NC 1702 90 95 aplicabile începând cu 12 decembrie 2009

| (EUR) |
| --- |
| Codul NC | Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză | Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză |
| 1701 11 10 (1) | 36,95 | 0,20 |
| 1701 11 90 (1) | 36,95 | 3,82 |
| 1701 12 10 (1) | 36,95 | 0,07 |
| 1701 12 90 (1) | 36,95 | 3,52 |
| 1701 91 00 (2) | 42,14 | 4,83 |
| 1701 99 10 (2) | 42,14 | 1,70 |
| 1701 99 90 (2) | 42,14 | 1,70 |
| 1702 90 95 (3) | 0,42 | 0,27 |

(EUR)

Codul NC

Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză

Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză

1701 11 10 (1)

36,95

0,20

1701 11 90 (1)

36,95

3,82

1701 12 10 (1)

36,95

0,07

1701 12 90 (1)

36,95

3,52

1701 91 00 (2)

42,14

4,83

1701 99 10 (2)

42,14

1,70

1701 99 90 (2)

42,14

1,70

1702 90 95 (3)

0,42

0,27

---

(1)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul III din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(2)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul II din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(3)  Stabilire la 1 % de conținut de zaharoză.

---

| 12.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 327/40 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 327/40

---

DECIZIA Atalanta/8/2009 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE

din 4 decembrie 2009

privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta)

(2009/946/PESC)

COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 38,

având în vedere Acțiunea comună 2008/851/PESC a Consiliului din 10 noiembrie 2008 privind operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (1) (Atalanta), în special articolul 6,

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 6 din Acțiunea comună 2008/851/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate (COPS) să adopte decizii privind numirea comandantului forței UE. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 6 din Acțiunea comună 2008/851/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate (COPS) să adopte decizii privind numirea comandantului forței UE.

| (2) | La 22 iulie 2009, COPS a adoptat Decizia Atalanta/6/2009 (2) de numire a contraamiralului de flotilă Peter BINDT în calitate de comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei. |
| --- | --- |

(2)

La 22 iulie 2009, COPS a adoptat Decizia Atalanta/6/2009 (2) de numire a contraamiralului de flotilă Peter BINDT în calitate de comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei.

| (3) | Comandantul operației UE a recomandat numirea contraamiralului Giovanni GUMIERO în calitate de nou comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei. |
| --- | --- |

(3)

Comandantul operației UE a recomandat numirea contraamiralului Giovanni GUMIERO în calitate de nou comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei.

| (4) | Comitetul militar al UE a sprijinit această recomandare. |
| --- | --- |

(4)

Comitetul militar al UE a sprijinit această recomandare.

| (5) | În conformitate cu articolul 5 din Protocolul privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor Uniunii Europene care au implicații în domeniul apărării, |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 5 din Protocolul privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor Uniunii Europene care au implicații în domeniul apărării,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Contraamiralul Giovanni GUMIERO este numit comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la 13 decembrie 2009.

Adoptată la Bruxelles, 4 decembrie 2009.

Pentru Comitetul politic și de securitate

Președintele

O. SKOOG

---

(1)  JO L 301, 12.11.2008, p. 33.

1

(2)  JO L 192, 24.7.2009, p. 68.

2

---