# Europeiska unionens L 308/2009

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2009.308.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 308 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången24 november 2009 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2009.308.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 308

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången24 november 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1123/2009 av den 23 november 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1124/2009 av den 20 november 2009 om förbud mot fiske efter håbrand i EG-vatten och internationella vatten i områdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV med fartyg som för brittisk flagg | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1125/2009 av den 23 november 2009 om ändring av del III.2, III.3 och III.7 i bilaga I till förordning (EG) nr 794/2004 om genomförande av Rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1126/2009 av den 23 november 2009 om öppnande och förvaltning av gemenskapstullkvoter för vissa jordbruksprodukter med ursprung i Schweiz och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 933/2002 | 14 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1127/2009 av den 23 november 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1090/2009 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 november 2009 | 17 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2009/141/EG av den 23 november 2009 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG med avseende på gränsvärden för arsenik, teobromin, Datura sp., Ricinus communis L., Croton tiglium L. och Abrus precatorius L. (
  1
  ) | 20 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 1123/2009 av den 23 november 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1124/2009 av den 20 november 2009 om förbud mot fiske efter håbrand i EG-vatten och internationella vatten i områdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV med fartyg som för brittisk flagg

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1125/2009 av den 23 november 2009 om ändring av del III.2, III.3 och III.7 i bilaga I till förordning (EG) nr 794/2004 om genomförande av Rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget

5

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1126/2009 av den 23 november 2009 om öppnande och förvaltning av gemenskapstullkvoter för vissa jordbruksprodukter med ursprung i Schweiz och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 933/2002

14

Kommissionens förordning (EG) nr 1127/2009 av den 23 november 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1090/2009 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 november 2009

17

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2009/141/EG av den 23 november 2009 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG med avseende på gränsvärden för arsenik, teobromin, Datura sp., Ricinus communis L., Croton tiglium L. och Abrus precatorius L. (
  1
  )

Datura

Ricinus communis

Croton tiglium

Abrus precatorius

1

20

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/848/EG |
| | * | Kommissionens rekommendation av den 28 oktober 2009 om hur frigörandet av den digitala utdelningen i Europeiska unionen kan underlättas (
  1
  ) | 24 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

REKOMMENDATIONER

Kommissionen

2009/848/EG

*

Kommissionens rekommendation av den 28 oktober 2009 om hur frigörandet av den digitala utdelningen i Europeiska unionen kan underlättas (
  1
  )

1

24

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1166/2008 av den 19 november 2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 571/88 (EUT L 321 av den 1.12.2008) | 27 |

Rättelser

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1166/2008 av den 19 november 2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 571/88 (EUT L 321 av den 1.12.2008)

EUT L 321 av den 1.12.2008

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 24.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 308/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 308/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1123/2009

av den 23 november 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 24 november 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 november 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | AL | 38,6 |
| MA | 35,0 |
| MK | 37,7 |
| TR | 59,5 |
| ZZ | 42,7 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 52,9 |
| TR | 76,4 |
| ZZ | 100,4 |
| 0709 90 70 | MA | 50,7 |
| TR | 119,5 |
| ZZ | 85,1 |
| 0805 20 10 | MA | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 50,4 |
| HR | 53,0 |
| MA | 74,5 |
| TR | 78,7 |
| ZZ | 64,2 |
| 0805 50 10 | AR | 58,1 |
| TR | 68,2 |
| ZA | 61,6 |
| ZZ | 62,6 |
| 0808 10 80 | CA | 63,9 |
| MK | 20,3 |
| NZ | 102,0 |
| US | 106,2 |
| XS | 24,5 |
| ZA | 87,3 |
| ZZ | 67,4 |
| 0808 20 50 | CN | 61,9 |
| TR | 85,0 |
| ZZ | 73,5 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

AL

38,6

MA

35,0

MK

37,7

TR

59,5

ZZ

42,7

0707 00 05

JO

171,8

MA

52,9

TR

76,4

ZZ

100,4

0709 90 70

MA

50,7

TR

119,5

ZZ

85,1

0805 20 10

MA

76,0

ZZ

76,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

50,4

HR

53,0

MA

74,5

TR

78,7

ZZ

64,2

0805 50 10

AR

58,1

TR

68,2

ZA

61,6

ZZ

62,6

0808 10 80

CA

63,9

MK

20,3

NZ

102,0

US

106,2

XS

24,5

ZA

87,3

ZZ

67,4

0808 20 50

CN

61,9

TR

85,0

ZZ

73,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 24.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 308/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 308/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1124/2009

av den 20 november 2009

om förbud mot fiske efter håbrand i EG-vatten och internationella vatten i områdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV med fartyg som för brittisk flagg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 43/2009 av den 16 januari 2009 om fastställande för år 2009 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3), fastställs kvoter för 2009. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 43/2009 av den 16 januari 2009 om fastställande för år 2009 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3), fastställs kvoter för 2009.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2009 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2009 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2009 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg och att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 november 2009.

På kommissionens vägnar

Fokion FOTIADIS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  EUT L 22, 26.1.2009, s. 1.

3

---

BILAGA

| Nr | 30/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Förenade kungariket/GBR |
| Bestånd | POR/1-14CI |
| Art | Håbrand (Lamna nasus) |
| Område | EG-vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV |
| Datum | 30 oktober 2009 |

Nr

30/T&Q

Medlemsstat

Förenade kungariket/GBR

Bestånd

POR/1-14CI

Art

Håbrand (Lamna nasus)

Område

EG-vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV

Datum

30 oktober 2009

---

| 24.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 308/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 308/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1125/2009

av den 23 november 2009

om ändring av del III.2, III.3 och III.7 i bilaga I till förordning (EG) nr 794/2004 om genomförande av Rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (1), särskilt artikel 27, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (2) infördes ett obligatoriskt och omfattande anmälningsformulär för statligt stöd. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (2) infördes ett obligatoriskt och omfattande anmälningsformulär för statligt stöd.

| (2) | Till följd av att kommissionen antagit meddelandet om kriterier för bedömningen av förenligheten av statligt stöd till utbildning som omfattas av kravet på individuell anmälan (3) och meddelandet om kriterier vid bedömningen av förenligheten av statligt stöd till arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder som omfattas av kravet på individuell anmälan (4) är det nödvändigt att ändra delar av de anmälningsformulär som bifogats förordning (EG) nr 794/2004. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av att kommissionen antagit meddelandet om kriterier för bedömningen av förenligheten av statligt stöd till utbildning som omfattas av kravet på individuell anmälan (3) och meddelandet om kriterier vid bedömningen av förenligheten av statligt stöd till arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder som omfattas av kravet på individuell anmälan (4) är det nödvändigt att ändra delar av de anmälningsformulär som bifogats förordning (EG) nr 794/2004.

| (3) | På grund av ett fel är det nödvändigt att ändra en del av det anmälningsformulär som bifogats förordning (EG) nr 794/2004. |
| --- | --- |

(3)

På grund av ett fel är det nödvändigt att ändra en del av det anmälningsformulär som bifogats förordning (EG) nr 794/2004.

| (4) | Förordning (EG) nr 794/2004 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 794/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Del III.2 i bilaga I till förordning (EG) nr 794/2004 ska ersättas med bilaga I till den här förordningen.

Artikel 2

Del III.3 i bilaga I till förordning (EG) nr 794/2004 ska ersättas med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Del III.7a fråga 2.3 och del III.7b fråga 2.3 i bilaga I till förordning (EG) nr 794/2004 ska ändras i enlighet med bilaga III till den här förordningen.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 november 2009.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

1

(2)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  EUT C 188, 11.8.2009, s. 1.

3

(4)  EUT C 188, 11.8.2009, s. 6.

4

---

BILAGA I

”DEL III.2

FORMULÄR FÖR KOMPLETTERANDE UPPLYSNINGAR OM STATLIGT STÖD TILL UTBILDNING

Formuläret för kompletterande upplysningar ska användas vid anmälan av individuellt stöd enligt artikel 6.1 g i kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 (1) som omfattas av kriterierna för bedömningen av förenligheten av statligt stöd till utbildning som omfattas av kravet på individuell anmälan (nedan kallade kriterierna för förenlighetsbedömning) (2). Det ska också användas när det är fråga om ett individuellt stöd eller en stödordning som anmäls till kommissionen för att få klarhet om rättsläget.

Om flera stödmottagare deltar i det anmälda projektet, lämna uppgifter för var och en av dem.

STÖDETS FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN ENLIGT ARTIKEL 87.3 C I EG-FÖRDRAGET – INGÅENDE BEDÖMNING

Stöd till utbildning kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget.

Målet för den ingående bedömningen är att se till att höga stödbelopp som går till utbildning inte snedvrider konkurrensen i sådan utsträckning att det gemensamma intresset skadas, utan att det i stället bidrar till det gemensamma intresset. Den balansen uppnås när det statliga stödets fördelar i form av kunskapsspridning väger tyngre än den skada som uppstår för konkurrens och handel.

Bestämmelserna nedan ger vägledning om vilken typ av information kommissionen kan komma att kräva för att kunna göra en ingående bedömning. Vägledningen är tänkt att göra kommissionens beslut och de skäl som ligger till grund för dem öppna och förutsebara för att därigenom skapa förutsägbarhet och klarhet om rättsläget. Medlemsstaterna uppmanas lämna all information de anser vara till nytta för en bedömning av ärendet.

Om flera stödmottagare deltar i det projekt som anmälts som individuellt stöd, lämna uppgifter för var och en av dem.

Den anmälda åtgärdens egenskaper

| 1. | Ge en kort beskrivning av åtgärden och ange syfte, stödinstrument, utbildningens struktur/organisation, stödmottagare, budget, stödbelopp, utbetalningsplan, stödnivå och stödberättigande kostnader. |
| --- | --- |

1.

Ge en kort beskrivning av åtgärden och ange syfte, stödinstrument, utbildningens struktur/organisation, stödmottagare, budget, stödbelopp, utbetalningsplan, stödnivå och stödberättigande kostnader.

| 2. | Avser åtgärden produktion, bearbetning eller saluföring av de produkter från jordbrukssektorn som förtecknas i bilaga I till EG-fördraget?








   | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Avser åtgärden produktion, bearbetning eller saluföring av de produkter från jordbrukssektorn som förtecknas i bilaga I till EG-fördraget?



Ja



Nej

| 3. | Avser åtgärden produktion, bearbetning eller saluföring av de produkter från fiske- och vattenbrukssektorn som förtecknas i bilaga I till EG-fördraget?








   | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Avser åtgärden produktion, bearbetning eller saluföring av de produkter från fiske- och vattenbrukssektorn som förtecknas i bilaga I till EG-fördraget?



Ja



Nej

| 4. | Avser stödet sjötransportsektorn?








   | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

Avser stödet sjötransportsektorn?



Ja



Nej

Om ja, besvara följande frågor:

| a. | Den som deltar i utbildningen får inte vara en aktiv besättningsmedlem utan måste ingå i en reservbesättning ombord. Är detta fallet?








   | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- |

a.

Den som deltar i utbildningen får inte vara en aktiv besättningsmedlem utan måste ingå i en reservbesättning ombord. Är detta fallet?



Ja



Nej

| b. | Ska utbildningen ske ombord på fartyg som är registrerade i gemenskapen?








   | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b.

Ska utbildningen ske ombord på fartyg som är registrerade i gemenskapen?



Ja



Nej

| 5. | Avser den anmälda åtgärden | särskild utbildning (3)









   | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5.

Avser den anmälda åtgärden

särskild utbildning (3)



Ja



Nej

| | allmän utbildning (4)









   | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- |

allmän utbildning (4)



Ja



Nej

| | en kombination av allmän och särskild utbildning








   | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- |

en kombination av allmän och särskild utbildning



Ja



Nej

| | stöd till utbildning av arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder (5)









   | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- |

stöd till utbildning av arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder (5)



Ja



Nej

| 6. | Ge en detaljerad beskrivning av utbildningsprojektet, bland annat vilka färdigheter som ska förvärvas, tidsplanering, antal timmar, deltagare, organisatörer, budget osv. |
| --- | --- |

6.

Ge en detaljerad beskrivning av utbildningsprojektet, bland annat vilka färdigheter som ska förvärvas, tidsplanering, antal timmar, deltagare, organisatörer, budget osv.

| 7. | Lämna detaljerade uppgifter om stödmottagaren, bland annat namn, koncern som stödmottagaren tillhör, årsomsättning, antal anställda och affärsverksamhet. |
| --- | --- |

7.

Lämna detaljerade uppgifter om stödmottagaren, bland annat namn, koncern som stödmottagaren tillhör, årsomsättning, antal anställda och affärsverksamhet.

| 8. | Om tillämpligt, ange den växelkurs som använts för anmälan. |
| --- | --- |

8.

Om tillämpligt, ange den växelkurs som använts för anmälan.

| 9. | Numrera alla dokument som medlemsstaterna bifogar detta anmälningsformulär och ange dokumentnumren i de relevanta delarna av detta formulär. |
| --- | --- |

9.

Numrera alla dokument som medlemsstaterna bifogar detta anmälningsformulär och ange dokumentnumren i de relevanta delarna av detta formulär.

Stödets syfte

| 10. | Ge en detaljerad beskrivning av de mål av gemensamt intresse som den anmälda åtgärden förväntas bidra till. |
| --- | --- |

10.

Ge en detaljerad beskrivning av de mål av gemensamt intresse som den anmälda åtgärden förväntas bidra till.

Förekomsten av positiva externa effekter
   (6)

| 11. | Visa på vilket sätt utbildningen kommer att ha positiva externa effekter och bifoga handlingar som styrker detta.
  Följande faktorer kan användas för att visa positiva externa effekter. Ange vilka faktorer som har betydelse för den anmälda åtgärden och bifoga handlingar som styrker detta:






   | Typ av utbildning |
| --- | --- | --- |
|  | Möjligheter till överföring av kompetens som förvärvats under utbildningen |
|  | Deltagare i utbildningen |

11.

Visa på vilket sätt utbildningen kommer att ha positiva externa effekter och bifoga handlingar som styrker detta.

Följande faktorer kan användas för att visa positiva externa effekter. Ange vilka faktorer som har betydelse för den anmälda åtgärden och bifoga handlingar som styrker detta:



Typ av utbildning



Möjligheter till överföring av kompetens som förvärvats under utbildningen



Deltagare i utbildningen

Lämpliga instrument (7)

| 12. | Redogör för i vilken utsträckning den anmälda åtgärden är ett lämpligt instrument för att öka utbildningsverksamheten och bifoga handlingar som styrker detta. |
| --- | --- |

12.

Redogör för i vilken utsträckning den anmälda åtgärden är ett lämpligt instrument för att öka utbildningsverksamheten och bifoga handlingar som styrker detta.

Stödets stimulanseffekt och nödvändighet (8)

Kommissionen kräver att medlemsstaten, för att visa att det föreligger en stimulanseffekt, gör en utvärdering som bevisar att utbildningsverksamheten utan stöd skulle vara mindre omfattande eller av sämre kvalitet.

| 13. | Har de understödda projekten inletts innan stödmottagarna lämnade in sin stödansökan till de nationella myndigheterna?








   | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- |

13.

Har de understödda projekten inletts innan stödmottagarna lämnade in sin stödansökan till de nationella myndigheterna?



Ja



Nej

Om svaret är ja, anser kommissionen att stödet inte har någon stimulanseffekt för stödmottagaren.

| 14. | Om nej, ange relevanta datum:
  Utbildningen inleds den
  Stödmottagaren lämnade in sin stödansökan till de nationella myndigheterna den
  Bifoga relevanta handlingar till stöd för era uppgifter. |
| --- | --- |

14.

Om nej, ange relevanta datum:

Utbildningen inleds den

Stödmottagaren lämnade in sin stödansökan till de nationella myndigheterna den

Bifoga relevanta handlingar till stöd för era uppgifter.

| 15. | Bifoga stödmottagarens interna handlingar om utbildningskostnader, deltagare, innehåll och schema för två scenarion: utbildningsprojekt med stöd och utbildningsprojekt utan stöd. Redogör på grundval av dessa uppgifter för hur statligt stöd ökar den planerade utbildningsverksamhetens kvantitet eller kvalitet. |
| --- | --- |

15.

Bifoga stödmottagarens interna handlingar om utbildningskostnader, deltagare, innehåll och schema för två scenarion: utbildningsprojekt med stöd och utbildningsprojekt utan stöd. Redogör på grundval av dessa uppgifter för hur statligt stöd ökar den planerade utbildningsverksamhetens kvantitet eller kvalitet.

| 16. | Bekräfta att arbetsgivarna inte enligt lag är skyldiga att ge den utbildning som omfattas av den anmälda åtgärden. |
| --- | --- |

16.

Bekräfta att arbetsgivarna inte enligt lag är skyldiga att ge den utbildning som omfattas av den anmälda åtgärden.

| 17. | Bifoga stödmottagarens utbildningsbudgetar för föregående år. |
| --- | --- |

17.

Bifoga stödmottagarens utbildningsbudgetar för föregående år.

| 18. | Redogör för kopplingen mellan utbildningsprogrammet och stödmottagarens affärsverksamhet. |
| --- | --- |

18.

Redogör för kopplingen mellan utbildningsprogrammet och stödmottagarens affärsverksamhet.

Stödets proportionalitet (9)

Stödberättigande kostnader

De stödberättigande kostnaderna måste beräknas i enlighet med artikel 39 i förordning (EG) nr 800/2008 och begränsas till de extrakostnader som krävs för att öka utbildningsverksamheten.

| 19. | Ange de stödberättigande kostnaderna.






   | Personalkostnader för lärare. |
| --- | --- | --- |
|  | Resekostnader för lärare och deltagare, inklusive logi. |
|  | Andra löpande utgifter, såsom material och utrustning som har ett direkt samband med projektet. |
|  | Avskrivning av hjälpmedel och utrustning, i den utsträckning de används uteslutande för utbildningsprojektet. |
|  | Kostnader för vägledning och rådgivning som avser utbildningsprojektet. |
|  | Indirekta kostnader (administration, hyra, allmänna omkostnader), transporter och utbildningskostnader för deltagare) upp till totalbeloppet för de övriga stödberättigande kostnader som angivits ovan. |
|  | Personalkostnader för deltagare (10). |

19.

Ange de stödberättigande kostnaderna.



Personalkostnader för lärare.



Resekostnader för lärare och deltagare, inklusive logi.



Andra löpande utgifter, såsom material och utrustning som har ett direkt samband med projektet.



Avskrivning av hjälpmedel och utrustning, i den utsträckning de används uteslutande för utbildningsprojektet.



Kostnader för vägledning och rådgivning som avser utbildningsprojektet.



Indirekta kostnader (administration, hyra, allmänna omkostnader), transporter och utbildningskostnader för deltagare) upp till totalbeloppet för de övriga stödberättigande kostnader som angivits ovan.



Personalkostnader för deltagare (10).

| 20. | Ge en detaljerad beräkning av de stödberättigande kostnaderna, och se till att de stödberättigande kostnaderna begränsas till den del av extrakostnaderna som krävs för att öka utbildningsverksamhetens kvantitet eller kvalitet. |
| --- | --- |

20.

Ge en detaljerad beräkning av de stödberättigande kostnaderna, och se till att de stödberättigande kostnaderna begränsas till den del av extrakostnaderna som krävs för att öka utbildningsverksamhetens kvantitet eller kvalitet.

| 21. | Lämna belägg för att stödet är begränsat till minsta möjliga, dvs. till den del av extrakostnaderna för utbildningen som företaget inte kan återvinna genom att direkt dra fördel av de färdigheter som de anställda får genom utbildningen. |
| --- | --- |

21.

Lämna belägg för att stödet är begränsat till minsta möjliga, dvs. till den del av extrakostnaderna för utbildningen som företaget inte kan återvinna genom att direkt dra fördel av de färdigheter som de anställda får genom utbildningen.

Stödnivåer för allmän utbildning

| 22. | Ange åtgärdens stödnivå. |
| --- | --- |

22.

Ange åtgärdens stödnivå.

| 23. | Avser den allmänna utbildningen arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder?








   | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- |

23.

Avser den allmänna utbildningen arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder?



Ja



Nej

| 24. | Typ av stödmottagare:









  Stort företag |  | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Medelstort företag |  | Ja |  | Nej |
| Småföretag |  | Ja |  | Nej |

24.

Typ av stödmottagare:

Stort företag



Ja



Nej

Medelstort företag



Ja



Nej

Småföretag



Ja



Nej

Stödnivåer för särskild utbildning

| 25. | Ange åtgärdens stödnivå. |
| --- | --- |

25.

Ange åtgärdens stödnivå.

| 26. | Avser den särskilda utbildningen arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder?








   | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- |

26.

Avser den särskilda utbildningen arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder?



Ja



Nej

| 27. | Typ av stödmottagare:









  Stort företag |  | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Medelstort företag |  | Ja |  | Nej |
| Småföretag |  | Ja |  | Nej |

27.

Typ av stödmottagare:

Stort företag



Ja



Nej

Medelstort företag



Ja



Nej

Småföretag



Ja



Nej

Analys av snedvridningen av konkurrens och handel (11)

| 28. | Ange om stödmottagaren tidigare har fått utbildningsstöd och lämna detaljerade uppgifter om det tidigare stödet (datum, stödbelopp och utbildningsprojektets längd). |
| --- | --- |

28.

Ange om stödmottagaren tidigare har fått utbildningsstöd och lämna detaljerade uppgifter om det tidigare stödet (datum, stödbelopp och utbildningsprojektets längd).

| 29. | Ange stödmottagarens årliga utbildningskostnader (sammanlagd utbildningsbudget under de senaste tre åren, utbildningskostnadernas andel av de sammanlagda kostnaderna) och redogör för hur stödet påverkar stödmottagarens kostnader (t.ex. procentandel av årliga utbildningskostnader och sammanlagda kostnader som täcks av stödet osv.). |
| --- | --- |

29.

Ange stödmottagarens årliga utbildningskostnader (sammanlagd utbildningsbudget under de senaste tre åren, utbildningskostnadernas andel av de sammanlagda kostnaderna) och redogör för hur stödet påverkar stödmottagarens kostnader (t.ex. procentandel av årliga utbildningskostnader och sammanlagda kostnader som täcks av stödet osv.).

| 30. | Ange varje relevant produktmarknad och geografisk marknad där stödmottagaren är verksam och som sannolikt kommer att påverkas av stödet. |
| --- | --- |

30.

Ange varje relevant produktmarknad och geografisk marknad där stödmottagaren är verksam och som sannolikt kommer att påverkas av stödet.

| 31. | För var en och av dessa marknader, ange






  — | marknadskoncentration, |
| --- | --- | --- |

31.

För var en och av dessa marknader, ange

—

marknadskoncentration,

| — | stödmottagarens marknadsandel, och |
| --- | --- |

—

stödmottagarens marknadsandel, och

| — | andra företags marknadsandelar på dessa marknader. |
| --- | --- |

—

andra företags marknadsandelar på dessa marknader.

| 32. | Beskriv de relevanta marknadernas struktur och konkurrenssituation och bifoga handlingar som styrker detta (t.ex. hinder för inträde och utträde, produktdifferentiering, typ av konkurrens mellan marknadsaktörerna osv.). |
| --- | --- |

32.

Beskriv de relevanta marknadernas struktur och konkurrenssituation och bifoga handlingar som styrker detta (t.ex. hinder för inträde och utträde, produktdifferentiering, typ av konkurrens mellan marknadsaktörerna osv.).

| 33. | Beskriv egenskaperna hos den sektor där stödmottagaren är verksam (t.ex. vikten av utbildad arbetskraft, förekomst av överkapacitet, konkurrenternas strategier för att finansiera utbildning osv.). |
| --- | --- |

33.

Beskriv egenskaperna hos den sektor där stödmottagaren är verksam (t.ex. vikten av utbildad arbetskraft, förekomst av överkapacitet, konkurrenternas strategier för att finansiera utbildning osv.).

| 34. | Lämna vid behov information om hur handeln påverkas (förändrade handelsflöden). |
| --- | --- |

34.

Lämna vid behov information om hur handeln påverkas (förändrade handelsflöden).

KUMULERING

| 35. | Beviljas stödet enligt den anmälda åtgärden i kombination med annat stöd?








   | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- |

35.

Beviljas stödet enligt den anmälda åtgärden i kombination med annat stöd?



Ja



Nej

Om ja, beskriv de kumuleringsregler som är tillämpliga på den anmälda stödåtgärden.

ÖVRIGA UPPLYSNINGAR

| 36. | Lämna alla övriga upplysningar som ni anser vara relevanta för bedömningen av de berörda åtgärderna. |
| --- | --- |

36.

Lämna alla övriga upplysningar som ni anser vara relevanta för bedömningen av de berörda åtgärderna.

---

(1)  Kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (EUT L 214, 9.8.2008, s. 3).

1

(2)  EUT C 188, 11.8. 2009, s. 1.

2

(3)  Enligt definitionen i artikel 38 i förordning (EG) nr 800/2008.

3

(4)  Enligt definitionen i artikel 38 i förordning (EG) nr 800/2008.

4

(5)  Enligt definitionen i artikel 2 i förordning (EG) nr 800/2008.

5

(6)  Jfr kriterier för förenlighetsbedömning, avsnitt 2.1.

6

(7)  Jfr kriterier för förenlighetsbedömning, avsnitt 2.2.

7

(8)  Jfr kriterier för förenlighetsbedömning, avsnitt 2.3.

8

(9)  Jfr kriterier för förenlighetsbedömning, avsnitt 2.4.

9

(10)  När det gäller personalkostnader för deltagare får endast de timmar då deltagarna verkligen deltar i utbildningen, efter avdrag för eventuell produktiv tid, beaktas.

10

(11)  Detta avsnitt gäller inte åtgärder som omfattar mindre än 2 miljoner euro under förutsättning av fråga 10.3 i del I i denna bilaga är korrekt besvarad.”

11

---

BILAGA II

”DEL III.3

FORMULÄR FÖR KOMPLETTERANDE UPPLYSNINGAR OM STATLIGT STÖD TILL ARBETSTAGARE MED SÄMRE FÖRUTSÄTTNINGAR ELLER FUNKTIONSHINDER

Formuläret för kompletterande upplysningar ska användas vid anmälan av individuellt stöd enligt artikel 6.1 h–i i förordning (EG) nr 800/2008 som omfattas av kriterierna för bedömningen av förenligheten av statligt stöd till utbildning av arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder som omfattas av kravet på individuell anmälan (nedan kallade kriterierna för förenlighetsbedömning) (1). Det ska också användas när det är fråga om ett individuellt stöd eller en stödordning som anmäls till kommissionen för att få klarhet om rättsläget.

Om flera stödmottagare deltar i det anmälda projektet, lämna uppgifter för var och en av dem.

STÖDETS FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN ENLIGT ARTIKEL 87.3 C I EG-FÖRDRAGET – INGÅENDE BEDÖMNING

Stöd till arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget.

Målet för den detaljerade bedömningen är att garantera att höga stödbelopp till arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder inte snedvrider konkurrensen i en sådan utsträckning att det gemensamma intresset skadas, utan att det i stället bidrar till det gemensamma intresset. Den balansen uppnås när det statliga stödets fördelar i form av ökad sysselsättning för arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder väger tyngre än den skada som uppstår för konkurrens och handel.

Bestämmelserna nedan ger vägledning om vilken typ av information kommissionen kan komma att kräva för att kunna göra en ingående bedömning. Vägledningen är tänkt att göra kommissionens beslut och de skäl som ligger till grund för dem öppna och förutsebara för att därigenom skapa förutsägbarhet och klarhet om rättsläget. Medlemsstaterna uppmanas lämna all information de anser vara till nytta för en bedömning av ärendet.

Om flera stödmottagare deltar i det projekt som anmälts som individuellt stöd, lämna uppgifter för var och en av dem.

Den anmälda åtgärdens egenskaper

| 1. | Ge en kort beskrivning av åtgärden och ange syfte, stödinstrument, stödmottagare, berörda kategorier av arbetstagare, stödbelopp, utbetalningsplan, längd, stödnivå och stödberättigande kostnader. |
| --- | --- |

1.

Ge en kort beskrivning av åtgärden och ange syfte, stödinstrument, stödmottagare, berörda kategorier av arbetstagare, stödbelopp, utbetalningsplan, längd, stödnivå och stödberättigande kostnader.

| 2. | Avser åtgärden produktion, bearbetning eller saluföring av de produkter från jordbrukssektorn som förtecknas i bilaga I till EG-fördraget?








   | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Avser åtgärden produktion, bearbetning eller saluföring av de produkter från jordbrukssektorn som förtecknas i bilaga I till EG-fördraget?



Ja



Nej

| 3. | Avser åtgärden produktion, bearbetning eller saluföring av de produkter från fiske- och vattenbrukssektorn som förtecknas i bilaga I till EG-fördraget?








   | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Avser åtgärden produktion, bearbetning eller saluföring av de produkter från fiske- och vattenbrukssektorn som förtecknas i bilaga I till EG-fördraget?



Ja



Nej

| 4. | Lämna detaljerade uppgifter om stödmottagaren, bland annat namn, koncern som stödmottagaren tillhör, omsättning, antal anställda och affärsverksamhet. |
| --- | --- |

4.

Lämna detaljerade uppgifter om stödmottagaren, bland annat namn, koncern som stödmottagaren tillhör, omsättning, antal anställda och affärsverksamhet.

| 5. | Avser den anmälda åtgärden | rekrytering av arbetstagare med sämre förutsättningar (2)









   | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5.

Avser den anmälda åtgärden

rekrytering av arbetstagare med sämre förutsättningar (2)



Ja



Nej

| | rekrytering av arbetstagare med mycket sämre förutsättningar (3)









   | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- |

rekrytering av arbetstagare med mycket sämre förutsättningar (3)



Ja



Nej

| | rekrytering av arbetstagare med funktionshinder (4)









   | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- |

rekrytering av arbetstagare med funktionshinder (4)



Ja



Nej

| 6. | Om tillämpligt, ange den växelkurs som använts för anmälan. |
| --- | --- |

6.

Om tillämpligt, ange den växelkurs som använts för anmälan.

| 7. | Numrera alla dokument som medlemsstaterna bifogar detta anmälningsformulär och ange dokumentnumren i de relevanta delarna av detta formulär. |
| --- | --- |

7.

Numrera alla dokument som medlemsstaterna bifogar detta anmälningsformulär och ange dokumentnumren i de relevanta delarna av detta formulär.

Stödets syfte

| 8. | Ge en detaljerad beskrivning av de mål av gemensamt intresse som den anmälda åtgärden förväntas bidra till.
  Likvärdighetsmål av gemensamt intresse (5) |
| --- | --- |

8.

Ge en detaljerad beskrivning av de mål av gemensamt intresse som den anmälda åtgärden förväntas bidra till.

Likvärdighetsmål av gemensamt intresse (5)

| 9. | Visa att den anmälda åtgärden kommer att leda till en nettoökning av sysselsättningen för de berörda arbetstagarna med sämre förutsättningar eller funktionshinder och beräkna ökningen. |
| --- | --- |

9.

Visa att den anmälda åtgärden kommer att leda till en nettoökning av sysselsättningen för de berörda arbetstagarna med sämre förutsättningar eller funktionshinder och beräkna ökningen.

| 10. | Följande faktorer kan användas för att visa att den anmälda åtgärden bidrar till ett likvärdighetsmål av gemensamt intresse. Ange vilka faktorer som har betydelse för den anmälda åtgärden och bifoga handlingar som styrker detta:






   | Antal och kategorier av arbetstagare som omfattas av stödåtgärden. |
| --- | --- | --- |
|  | Sysselsättningsgraden för de kategorier av arbetstagare som omfattas av stödåtgärden på nationell och/eller regional nivå och i de berörda företagen. |
|  | Arbetslöshetsgraden för de kategorier av arbetstagare som omfattas av stödåtgärden på nationell och/eller regional nivå. |

10.

Följande faktorer kan användas för att visa att den anmälda åtgärden bidrar till ett likvärdighetsmål av gemensamt intresse. Ange vilka faktorer som har betydelse för den anmälda åtgärden och bifoga handlingar som styrker detta:



Antal och kategorier av arbetstagare som omfattas av stödåtgärden.



Sysselsättningsgraden för de kategorier av arbetstagare som omfattas av stödåtgärden på nationell och/eller regional nivå och i de berörda företagen.



Arbetslöshetsgraden för de kategorier av arbetstagare som omfattas av stödåtgärden på nationell och/eller regional nivå.

Lämpligt instrument (6)

| 11. | Redogör för i vilken utsträckning den anmälda åtgärden är ett lämpligt instrument för att öka sysselsättningen för arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder och bifoga handlingar som styrker detta. |
| --- | --- |

11.

Redogör för i vilken utsträckning den anmälda åtgärden är ett lämpligt instrument för att öka sysselsättningen för arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder och bifoga handlingar som styrker detta.

Stödets stimulanseffekt och nödvändighet (7)

För att visa att stödet har en stimulanseffekt ska medlemsstaten göra en utvärdering som visar att lönesubventionen endast betalas för en arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder i ett företag som inte skulle ha anställt arbetstagaren utan stödet.

| 12. | Har de understödda projekten inletts innan stödmottagarna lämnade in sin stödansökan till de nationella myndigheterna?








   | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- |

12.

Har de understödda projekten inletts innan stödmottagarna lämnade in sin stödansökan till de nationella myndigheterna?



Ja



Nej

Om ja, anser kommissionen att stödet inte utgör ett incitament för stödmottagaren att öka nettosysselsättningen för arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder.

| 13. | Om nej, ange relevanta datum:
  Anställningen påbörjades den
  Stödmottagaren lämnade in sin stödansökan till de nationella myndigheterna den
  Bifoga relevanta handlingar till stöd för era uppgifter. |
| --- | --- |

13.

Om nej, ange relevanta datum:

Anställningen påbörjades den

Stödmottagaren lämnade in sin stödansökan till de nationella myndigheterna den

Bifoga relevanta handlingar till stöd för era uppgifter.

| 14. | Leder anställningen till en ökning av antalet arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder i de berörda företagen jämfört med vad som skulle vara fallet utan stöd?








   | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- |

14.

Leder anställningen till en ökning av antalet arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder i de berörda företagen jämfört med vad som skulle vara fallet utan stöd?



Ja



Nej

| 15. | Om nej, har befattningen eller befattningarna blivit vakanta efter frivillig uppsägning, funktionshinder, pension av åldersskäl, frivillig minskning av arbetstid eller avskedande på grund av tjänstefel och inte till följd av uppsägningar på grund av arbetsbrist?








   | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- |

15.

Om nej, har befattningen eller befattningarna blivit vakanta efter frivillig uppsägning, funktionshinder, pension av åldersskäl, frivillig minskning av arbetstid eller avskedande på grund av tjänstefel och inte till följd av uppsägningar på grund av arbetsbrist?



Ja



Nej

| 16. | Beskriv eventuella befintliga eller tidigare lönesubventioner i det berörda företaget: kategorier och antal arbetstagare som omfattas av subventionerna. |
| --- | --- |

16.

Beskriv eventuella befintliga eller tidigare lönesubventioner i det berörda företaget: kategorier och antal arbetstagare som omfattas av subventionerna.

Stödets proportionalitet (8)

Stödberättigande kostnader

De stödberättigande kostnaderna ska beräknas i enlighet med artikel 40 och 41 i förordning (EG) nr 800/2008 och begränsas till de extrakostnader som krävs för att uppnå en nettoökning av antalet anställda arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder.

| 17. | Vilka stödberättigande kostnader förutses för stödåtgärden?






   | Bruttolön före skatt |
| --- | --- | --- |
|  | Obligatoriska avgifter, till exempel sociala avgifter |
|  | Kostnader för barntillsyn och vård av föräldrar. |

17.

Vilka stödberättigande kostnader förutses för stödåtgärden?



Bruttolön före skatt



Obligatoriska avgifter, till exempel sociala avgifter



Kostnader för barntillsyn och vård av föräldrar.

| 18. | Lämna en detaljerad beräkning av de stödberättigande kostnaderna och den tidsperiod (9) som omfattas av den anmälda åtgärden. Se till att de stödberättigande kostnaderna begränsas till de kostnader som är nödvändiga för att uppnå en nettoökning av sysselsättningen för de berörda kategorierna av arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder. |
| --- | --- |

18.

Lämna en detaljerad beräkning av de stödberättigande kostnaderna och den tidsperiod (9) som omfattas av den anmälda åtgärden. Se till att de stödberättigande kostnaderna begränsas till de kostnader som är nödvändiga för att uppnå en nettoökning av sysselsättningen för de berörda kategorierna av arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder.

| 19. | Lämna belägg för att stödet är begränsat till minsta möjliga, dvs. att stödbeloppet inte överstiger de extra nettokostnaderna för att anställda de berörda kategorierna av arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder jämfört med kostnaderna för att anställa arbetstagare som inte har sämre förutsättningar eller funktionshinder. |
| --- | --- |

19.

Lämna belägg för att stödet är begränsat till minsta möjliga, dvs. att stödbeloppet inte överstiger de extra nettokostnaderna för att anställda de berörda kategorierna av arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder jämfört med kostnaderna för att anställa arbetstagare som inte har sämre förutsättningar eller funktionshinder.

Stödnivåer för arbetstagare med sämre förutsättningar

| 20. | Ange åtgärdens stödnivå. |
| --- | --- |

20.

Ange åtgärdens stödnivå.

Stödnivåer för arbetstagare med funktionshinder.

| 21. | Ange åtgärdens stödnivå. |
| --- | --- |

21.

Ange åtgärdens stödnivå.

Analys av snedvridningen av konkurrens och handel (10)

| 22. | Lämna uppgifter om stödbelopp, utbetalningsplan och stödinstrument. |
| --- | --- |

22.

Lämna uppgifter om stödbelopp, utbetalningsplan och stödinstrument.

| 23. | Ange om stödmottagaren tidigare har fått stöd för arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder och lämna detaljerade uppgifter om det tidigare stödet (datum, stödbelopp, berörda kategorier av arbetstagare, antal arbetstagare, lönesubventionernas varaktighet). |
| --- | --- |

23.

Ange om stödmottagaren tidigare har fått stöd för arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder och lämna detaljerade uppgifter om det tidigare stödet (datum, stödbelopp, berörda kategorier av arbetstagare, antal arbetstagare, lönesubventionernas varaktighet).

| 24. | Ange stödmottagarens årliga anställningskostnader (sammanlagda anställningskostnader, kostnaderna för anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder, anställningskostnadernas andel av de sammanlagda kostnaderna) och redogör för hur stödet påverkar stödmottagarens kostnader (t.ex. procentandel av årliga anställningskostnader och sammanlagda kostnader som täcks av stödet). |
| --- | --- |

24.

Ange stödmottagarens årliga anställningskostnader (sammanlagda anställningskostnader, kostnaderna för anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder, anställningskostnadernas andel av de sammanlagda kostnaderna) och redogör för hur stödet påverkar stödmottagarens kostnader (t.ex. procentandel av årliga anställningskostnader och sammanlagda kostnader som täcks av stödet).

| 25. | Ange varje relevant produktmarknad och geografisk marknad där stödmottagaren är verksam och som sannolikt kommer att påverkas av stödet. |
| --- | --- |

25.

Ange varje relevant produktmarknad och geografisk marknad där stödmottagaren är verksam och som sannolikt kommer att påverkas av stödet.

| 26. | För var en och av dessa marknader, ange






  — | marknadskoncentration, |
| --- | --- | --- |

26.

För var en och av dessa marknader, ange

—

marknadskoncentration,

| — | stödmottagarens marknadsandel, och |
| --- | --- |

—

stödmottagarens marknadsandel, och

| — | andra företags marknadsandelar på dessa marknader. |
| --- | --- |

—

andra företags marknadsandelar på dessa marknader.

| 27. | Beskriv de relevanta marknadernas struktur och konkurrenssituation och bifoga handlingar som styrker detta (t.ex. hinder för inträde och utträde, produktdifferentiering, typ av konkurrens mellan marknadsaktörerna osv.) |
| --- | --- |

27.

Beskriv de relevanta marknadernas struktur och konkurrenssituation och bifoga handlingar som styrker detta (t.ex. hinder för inträde och utträde, produktdifferentiering, typ av konkurrens mellan marknadsaktörerna osv.)

| 28. | Beskriv egenskaperna hos den sektor där stödmottagaren är verksam (t.ex. arbetskostnadernas betydelse inom sektorn, förekomst av överkapacitet, osv.). |
| --- | --- |

28.

Beskriv egenskaperna hos den sektor där stödmottagaren är verksam (t.ex. arbetskostnadernas betydelse inom sektorn, förekomst av överkapacitet, osv.).

| 29. | Beskriv situationen på den nationella eller regionala arbetsmarknaden (t.ex. arbetslöshets- och sysselsättningsgrad, lönenivåer, arbetsmarknadslagstiftning osv.). |
| --- | --- |

29.

Beskriv situationen på den nationella eller regionala arbetsmarknaden (t.ex. arbetslöshets- och sysselsättningsgrad, lönenivåer, arbetsmarknadslagstiftning osv.).

| 30. | Lämna vid behov information om hur handeln påverkas (förändrade handelsflöden). |
| --- | --- |

30.

Lämna vid behov information om hur handeln påverkas (förändrade handelsflöden).

KUMULERING

| 31. | Beviljas stödet enligt den anmälda åtgärden i kombination med annat stöd?








   | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- | --- |

31.

Beviljas stödet enligt den anmälda åtgärden i kombination med annat stöd?



Ja



Nej

| 32. | Om ja, beskriv de kumuleringsregler som är tillämpliga på den anmälda stödåtgärden. |
| --- | --- |

32.

Om ja, beskriv de kumuleringsregler som är tillämpliga på den anmälda stödåtgärden.

ÖVRIGA UPPLYSNINGAR

| 33. | Lämna alla övriga upplysningar som ni anser vara relevanta för bedömningen av de berörda åtgärderna.” |
| --- | --- |

33.

Lämna alla övriga upplysningar som ni anser vara relevanta för bedömningen av de berörda åtgärderna.”

---

(1)  EUT C 188, 11.8.2009, s. 6.

1

(2)  Enligt definitionen i artikel 2.18 i förordning (EG) nr 800/2008.

2

(3)  Enligt definitionen i artikel 2.19 i förordning (EG) nr 800/2008.

3

(4)  Enligt definitionen i artikel 2.20 i förordning (EG) nr 800/2008.

4

(5)  Jfr. kriterier för förenlighetsbedömning, avsnitt 2.1.

5

(6)  Jfr. kriterier för förenlighetsbedömning, avsnitt 2.2.

6

(7)  Jfr. kriterier för förenlighetsbedömning, avsnitt 2.3.

7

(8)  Jfr. kriterier för förenlighetsbedömning, avsnitt 2.4.

8

(9)  För anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar ska de stödberättigande kostnaderna vara lönekostnaderna under en period om högst tolv månader (eller 24 månader för arbetstagare med mycket sämre förutsättningar) efter rekryteringen. För anställning av arbetstagare med funktionshinder ska de stödberättigande kostnaderna vara lönekostnaderna under hela den tid då arbetstagaren med funktionshinder är anställd.

9

(10)  Detta avsnitt gäller inte åtgärder som omfattar mindre än 5 miljoner euro för anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och mindre än 10 miljoner euro för anställning av arbetstagare med funktionshinder, under förutsättning att fråga 10.3 i del I i denna bilaga har besvarats korrekt.

10

---

BILAGA III

| 1. | Fråga 2.3 i del III.7A i bilaga I till förordning (EG) nr 794/2004 ska ersättas med följande:






  ”2.3. | Kommer det stöd som beviljas enligt stödordningen att vara knutet till lån, vars återbetalningstid inte överstiger sex månader från och med den första låneutbetalningen till företaget?” |
| --- | --- | --- |

1.

Fråga 2.3 i del III.7A i bilaga I till förordning (EG) nr 794/2004 ska ersättas med följande:

”2.3.

Kommer det stöd som beviljas enligt stödordningen att vara knutet till lån, vars återbetalningstid inte överstiger sex månader från och med den första låneutbetalningen till företaget?”

| 2. | Fråga 2.3 i del III.7 B i bilaga I till förordning (EG) nr 794/2004 ska ersättas med följande:






  ”2.3. | Är stödet knutet till lån, vars återbetalningstid inte överstiger sex månader från och med den första låneutbetalningen till företaget?” |
| --- | --- | --- |

2.

Fråga 2.3 i del III.7 B i bilaga I till förordning (EG) nr 794/2004 ska ersättas med följande:

”2.3.

Är stödet knutet till lån, vars återbetalningstid inte överstiger sex månader från och med den första låneutbetalningen till företaget?”

---

| 24.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 308/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 308/14

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1126/2009

av den 23 november 2009

om öppnande och förvaltning av gemenskapstullkvoter för vissa jordbruksprodukter med ursprung i Schweiz och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 933/2002

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets och, i fråga om avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete, kommissionens beslut 2002/309/EG, Euratom av den 4 april 2002 om ingående av sju avtal med Schweiziska edsförbundet (1), särskilt artikel 5.3 första strecksatsen och artikel 5.4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut nr 2/2008 fattat av gemensamma jordbrukskommittén inrättad genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter av den 24 juni 2008 beträffande anpassning av bilagorna 1 och 2 (2), har bilagorna 1 och 2 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (nedan kallat avtalet) ersatts. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut nr 2/2008 fattat av gemensamma jordbrukskommittén inrättad genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter av den 24 juni 2008 beträffande anpassning av bilagorna 1 och 2 (2), har bilagorna 1 och 2 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (nedan kallat avtalet) ersatts.

| (2) | I den ändrade bilaga 2 till avtalet anges de tullmedgivanden som gemenskapen beviljat för import av jordbruksprodukter med ursprung i Schweiz. Vissa av dessa tullmedgivanden gäller inom tullkvoter som förvaltas i enlighet med artiklarna 308a–308c i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (3). |
| --- | --- |

(2)

I den ändrade bilaga 2 till avtalet anges de tullmedgivanden som gemenskapen beviljat för import av jordbruksprodukter med ursprung i Schweiz. Vissa av dessa tullmedgivanden gäller inom tullkvoter som förvaltas i enlighet med artiklarna 308a–308c i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (3).

| (3) | Av tydlighetsskäl bör man fastställa tillämpningsbestämmelser för de tullkvoterna för jordbruksprodukter i en enda rättsakt som ersätter kommissionens förordning (EG) nr 933/2002 (4). I enlighet med avtalet bör tullkvoterna öppnas för perioden 1 januari–31 december. |
| --- | --- |

(3)

Av tydlighetsskäl bör man fastställa tillämpningsbestämmelser för de tullkvoterna för jordbruksprodukter i en enda rättsakt som ersätter kommissionens förordning (EG) nr 933/2002 (4). I enlighet med avtalet bör tullkvoterna öppnas för perioden 1 januari–31 december.

| (4) | Eftersom beslut nr 2/2008 av gemensamma jordbrukskommittén träder i kraft den 1 januari 2010 bör denna förordning tillämpas från och med samma datum. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom beslut nr 2/2008 av gemensamma jordbrukskommittén träder i kraft den 1 januari 2010 bör denna förordning tillämpas från och med samma datum.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tullkvoterna för de produkter med ursprung i Schweiz som listas i bilagan ska öppnas årligen och omfattas av tullsatserna i samma bilaga.

Artikel 2

De tullkvoter som avses i artikel 1 ska förvaltas av kommissionen i enlighet med artiklarna 308a–308c i förordning (EEG) nr 2454/93.

Artikel 3

Förordning (EG) nr 933/2002 ska upphöra att gälla.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 november 2009.

På kommissionens vägnar

László KOVÁCS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 114, 30.4.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 228, 27.8.2008, s. 3.

2

(3)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 11.

3

(4)  EGT L 144, 1.6.2002, s. 22.

4

---

BILAGA

Utan hinder av reglerna för tolkning av Kombinerade nomenklaturen ska beskrivningen av produkten endast anses vara vägledande. Förmånssystemet inom ramen för denna bilaga gäller de KN-nummer som gällde när den här förordningen antogs. Där ”ex” anges före ett KN-nummer, bestäms förmånsordningen genom att KN-numret och motsvarande varubeskrivning tillämpas tillsammans.

| Löpnummer | KN-nummer | Taric-underuppdelning | Varuslag | Kvotperiod | Kvotvolym
  (nettovikt i ton) | Tullsats |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0919 | ex 0210 19 50 | 10 | Skinka av tamsvin, i saltlake, benfri, omsluten av djurblåsa eller konsttarm | 1.1 till 31.12 | 1 900 | fri |
| ex 0210 19 81 | 10 | Fläskkotlett av tamsvin, benfri, rökt |
| ex 1601 00 10 | 10 | Korv och liknande produkter av kött, slaktbiprodukter eller blod; beredningar av dessa produkter av djur enligt nr 0101–0104 med undantag av vildsvin |
| ex 1601 00 91 | 10 |
| ex 1601 00 99 | 10 |
| ex 0210 19 81 | 20 | Grishals, lufttorkad, även kryddad, hel eller i bitar eller tunna skivor |
| ex 1602 49 19 | 10 |
| 09.0921 | 0701 10 00 | | Utsädespotatis, färsk eller kyld | 1.1 till 31.12 | 4 000 | fri |
| 09.0922 | 0702 00 00 | | Tomater, färska eller kylda | 1.1 till 31.12 | 1 000 | fri (1) |
| 09.0923 | 0703 10 19
  0703 90 | | Kepalök (vanlig lök), annan än sättlök, purjolök och lök av andra Allium-arter, färska eller kylda | 1.1 till 31.12 | 5 000 | fri |
| 09.0924 | 0704 10 00
  0704 90 | | Kål, blomkål, kålrabbi, grönkål och annan liknande ätbar kål av släktet brassica, utom brysselkål, färsk eller kyld | 1.1 till 31.12 | 5 500 | fri |
| 09.0925 | 0705 | | Trädgårdssallat (Lactuca sativa) och cikoriasallat (Cichorium spp.), färsk eller kyld | 1.1 till 31.12 | 3 000 | fri |
| 09.0926 | 0706 10 00 | | Morötter och rovor, färska eller kylda | 1.1 till 31.12 | 5 000 | fri |
| 09.0927 | 0706 90 10
  0706 90 90 | | Rödbetor, haverrot (salsifi), rotselleri, rädisor och liknande rotfrukter, med undantag av pepparrot (Cochlearia armoracia), färska eller kylda | 1.1 till 31.12 | 3 000 | fri |
| 09.0928 | 0707 00 05 | | Gurkor, färska eller kylda | 1.1 till 31.12 | 1 000 | fri (1) |
| 09.0929 | 0708 20 00 | | Bönor (Vigna spp., Phaseolus spp.), färska eller kylda | 1.1 till 31.12 | 1 000 | fri |
| 09.0930 | 0709 30 00 | | Auberginer, färska eller kylda | 1.1 till 31.12 | 500 | fri |
| 09.0931 | 0709 40 00 | | Bladselleri (blekselleri), färsk eller kyld | 1.1 till 31.12 | 500 | fri |
| 09.0932 | 0709 70 00 | | Vanlig spenat, nyzeeländsk spenat samt trädgårdsmålla, färsk eller kyld | 1.1 till 31.12 | 1 000 | fri |
| 09.0933 | 0709 90 10 | | Sallat, med undantag av trädgårdssallat (Lactuca sativa) och cikoriasallat (Cichorium spp.), färsk eller kyld | 1.1 till 31.12 | 1 000 | fri |
| 09.0950 | 0709 90 20 | | Mangold och kardon, färsk eller kyld | 1.1 till 31.12 | 300 | fri |
| 09.0934 | 0709 90 50 | | Fänkål, färsk eller kyld | 1.1 till 31.12 | 1 000 | fri |
| 09.0935 | 0709 90 70 | | Zucchini, färska eller kylda | 1.1 till 31.12 | 1 000 | fri (1) |
| 09.0936 | 0709 90 90 | | Andra grönsaker, färska eller kylda | 1.1 till 31.12 | 1 000 | fri |
| 09.0945 | 0710 10 00 | | Potatis, även ångkokta eller kokta i vatten, frysta | 1.1 till 31.12 | 3 000 | fri |
| 2004 10 10
  2004 10 99 | Potatis, beredd eller konserverad på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, fryst, annan än produkter enligt nr 2006, med undantag av mjöl eller flingor |
| 2005 20 80 | Potatis, beredd eller konserverad på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte fryst, annan än produkter enligt nr 2006, med undantag av mjöl och flingor samt tunna skivor, friterade eller stekta, med eller utan salt eller kryddor, i lufttäta förpackningar och lämpliga för omedelbar förtäring |
| 09.0937 | ex 0808 10 80 | 90 | Äpplen, andra än för framställning av cider, färska | 1.1 till 31.12 | 3 000 | fri (1) |
| 09.0938 | 0808 20 | | Päron och kvittenfrukter, färska | 1.1 till 31.12 | 3 000 | fri (1) |
| 09.0939 | 0809 10 00 | | Aprikoser, färska | 1.1 till 31.12 | 500 | fri (1) |
| 09.0940 | 0809 20 95 | | Körsbär, andra än surkörsbär (Prunus cerasus), färska | 1.1 till 31.12 | 1 500 | fri (1) |
| 09.0941 | 0809 40 | | Plommon och slånbär, färska | 1.1 till 31.12 | 1 000 | fri (1) |
| 09.0948 | 0810 10 00 | | Jordgubbar och smultron, färska | 1.1 till 31.12 | 200 | fri |
| 09.0942 | 0810 20 10 | | Hallon, färska | 1.1 till 31.12 | 100 | fri |
| 09.0943 | 0810 20 90 | | Björnbär, mullbär och loganbär, färska | 1.1 till 31.12 | 100 | fri |
| 09.0946 | ex 0811 90 19 | 12 | Körsbär, även ångkokta eller kokta i vatten, frysta, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel | 1.1 till 31.12 | 500 | fri |
| ex 0811 90 39 | 12 |
| 0811 90 80 | | Körsbär, andra än surkörsbär (Prunus cerasus), även ångkokta eller kokta i vatten, frysta, utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel |
| 2008 60 | | Körsbär, på annat sätt beredda eller konserverade, med eller utan tillsats av socker, annat sötningsmedel eller alkohol, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans |
| 09.0944 | 1106 30 10 | | Mjöl och pulver av bananer | 1.1 till 31.12 | 5 | fri |

Löpnummer

KN-nummer

Taric-underuppdelning

Varuslag

Kvotperiod

Kvotvolym

(nettovikt i ton)

Tullsats

09.0919

ex 0210 19 50

10

Skinka av tamsvin, i saltlake, benfri, omsluten av djurblåsa eller konsttarm

1.1 till 31.12

1 900

fri

ex 0210 19 81

10

Fläskkotlett av tamsvin, benfri, rökt

ex 1601 00 10

10

Korv och liknande produkter av kött, slaktbiprodukter eller blod; beredningar av dessa produkter av djur enligt nr 0101–0104 med undantag av vildsvin

ex 1601 00 91

10

ex 1601 00 99

10

ex 0210 19 81

20

Grishals, lufttorkad, även kryddad, hel eller i bitar eller tunna skivor

ex 1602 49 19

10

09.0921

0701 10 00

Utsädespotatis, färsk eller kyld

1.1 till 31.12

4 000

fri

09.0922

0702 00 00

Tomater, färska eller kylda

1.1 till 31.12

1 000

fri (1)

09.0923

0703 10 19

0703 90

Kepalök (vanlig lök), annan än sättlök, purjolök och lök av andra Allium-arter, färska eller kylda

1.1 till 31.12

5 000

fri

09.0924

0704 10 00

0704 90

Kål, blomkål, kålrabbi, grönkål och annan liknande ätbar kål av släktet brassica, utom brysselkål, färsk eller kyld

1.1 till 31.12

5 500

fri

09.0925

0705

Trädgårdssallat (Lactuca sativa) och cikoriasallat (Cichorium spp.), färsk eller kyld

1.1 till 31.12

3 000

fri

09.0926

0706 10 00

Morötter och rovor, färska eller kylda

1.1 till 31.12

5 000

fri

09.0927

0706 90 10

0706 90 90

Rödbetor, haverrot (salsifi), rotselleri, rädisor och liknande rotfrukter, med undantag av pepparrot (Cochlearia armoracia), färska eller kylda

1.1 till 31.12

3 000

fri

09.0928

0707 00 05

Gurkor, färska eller kylda

1.1 till 31.12

1 000

fri (1)

09.0929

0708 20 00

Bönor (Vigna spp., Phaseolus spp.), färska eller kylda

1.1 till 31.12

1 000

fri

09.0930

0709 30 00

Auberginer, färska eller kylda

1.1 till 31.12

500

fri

09.0931

0709 40 00

Bladselleri (blekselleri), färsk eller kyld

1.1 till 31.12

500

fri

09.0932

0709 70 00

Vanlig spenat, nyzeeländsk spenat samt trädgårdsmålla, färsk eller kyld

1.1 till 31.12

1 000

fri

09.0933

0709 90 10

Sallat, med undantag av trädgårdssallat (Lactuca sativa) och cikoriasallat (Cichorium spp.), färsk eller kyld

1.1 till 31.12

1 000

fri

09.0950

0709 90 20

Mangold och kardon, färsk eller kyld

1.1 till 31.12

300

fri

09.0934

0709 90 50

Fänkål, färsk eller kyld

1.1 till 31.12

1 000

fri

09.0935

0709 90 70

Zucchini, färska eller kylda

1.1 till 31.12

1 000

fri (1)

09.0936

0709 90 90

Andra grönsaker, färska eller kylda

1.1 till 31.12

1 000

fri

09.0945

0710 10 00

Potatis, även ångkokta eller kokta i vatten, frysta

1.1 till 31.12

3 000

fri

2004 10 10

2004 10 99

Potatis, beredd eller konserverad på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, fryst, annan än produkter enligt nr 2006, med undantag av mjöl eller flingor

2005 20 80

Potatis, beredd eller konserverad på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte fryst, annan än produkter enligt nr 2006, med undantag av mjöl och flingor samt tunna skivor, friterade eller stekta, med eller utan salt eller kryddor, i lufttäta förpackningar och lämpliga för omedelbar förtäring

09.0937

ex 0808 10 80

90

Äpplen, andra än för framställning av cider, färska

1.1 till 31.12

3 000

fri (1)

09.0938

0808 20

Päron och kvittenfrukter, färska

1.1 till 31.12

3 000

fri (1)

09.0939

0809 10 00

Aprikoser, färska

1.1 till 31.12

500

fri (1)

09.0940

0809 20 95

Körsbär, andra än surkörsbär (Prunus cerasus), färska

1.1 till 31.12

1 500

fri (1)

09.0941

0809 40

Plommon och slånbär, färska

1.1 till 31.12

1 000

fri (1)

09.0948

0810 10 00

Jordgubbar och smultron, färska

1.1 till 31.12

200

fri

09.0942

0810 20 10

Hallon, färska

1.1 till 31.12

100

fri

09.0943

0810 20 90

Björnbär, mullbär och loganbär, färska

1.1 till 31.12

100

fri

09.0946

ex 0811 90 19

12

Körsbär, även ångkokta eller kokta i vatten, frysta, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel

1.1 till 31.12

500

fri

ex 0811 90 39

12

0811 90 80

Körsbär, andra än surkörsbär (Prunus cerasus), även ångkokta eller kokta i vatten, frysta, utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel

2008 60

Körsbär, på annat sätt beredda eller konserverade, med eller utan tillsats av socker, annat sötningsmedel eller alkohol, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

09.0944

1106 30 10

Mjöl och pulver av bananer

1.1 till 31.12

5

fri

---

(1)  Tullminskningen inom ramen för denna tullkvot avser endast värdetullen. Ingångspriserna och deras specifika tullar ska dock tillämpas.

---

| 24.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 308/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 308/17

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1127/2009

av den 23 november 2009

om ändring av förordning (EG) nr 1090/2009 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 november 2009

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1249/96 av den 28 juni 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 2.1, och

av följande skäl:

| (1) | De importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 november 2009 fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1090/2009 (3). |
| --- | --- |

(1)

De importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 november 2009 fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1090/2009 (3).

| (2) | Eftersom de beräknade genomsnittsvärdena av importtullarna avviker med 5 EUR/t från de fastställda värdena, bör de importtullar som fastställs i förordning (EG) nr 1090/2009 justeras i motsvarande mån. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom de beräknade genomsnittsvärdena av importtullarna avviker med 5 EUR/t från de fastställda värdena, bör de importtullar som fastställs i förordning (EG) nr 1090/2009 justeras i motsvarande mån.

| (3) | Förordning (EG) nr 1090/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1090/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I och II till förordning (EG) nr 1090/2009 ska ersättas med bilagorna till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 24 november 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 november 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EGT L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

(3)  EUT L 299, 14.11.2009, s. 3.

3

---

BILAGA I

Importtullar för de produkter som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 och som ska gälla från och med den 24 november 2009

| KN-nr | Varuslag | Importtull (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvete:
  av hög kvalitet | 0,00 |
| av medelhög kvalitet | 0,28 |
| av låg kvalitet | 20,28 |
| 1001 90 91 | Vanligt vete, för utsäde | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde | 0,00 |
| 1002 00 00 | Råg | 38,58 |
| 1005 10 90 | Utsädesmajs annan än hybridmajs | 15,68 |
| 1005 90 00 | Majs av annat slag än för utsäde (2) | 15,68 |
| 1007 00 90 | Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde | 38,58 |

KN-nr

Varuslag

Importtull (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvete:

av hög kvalitet

0,00

av medelhög kvalitet

0,28

av låg kvalitet

20,28

1001 90 91

Vanligt vete, för utsäde

0,00

ex 1001 90 99

Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde

0,00

1002 00 00

Råg

38,58

1005 10 90

Utsädesmajs annan än hybridmajs

15,68

1005 90 00

Majs av annat slag än för utsäde (2)

15,68

1007 00 90

Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde

38,58

---

(1)  Enligt artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1249/96 ska importtullen för varor, som anländer till gemenskapen via Atlanten eller Suezkanalen, minskas med

| — | 3 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet, |
| --- | --- |

—

3 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet,

| — | 2 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust. |
| --- | --- |

—

2 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust.

(2)  Om villkoren i artikel 2.5 i förordning (EG) nr 1249/96 är uppfyllda har importören rätt till en schablonmässig minskning av importtullen med 24 euro/ton.

---

BILAGA II

Beräkningsgrunder för importtullarna i bilaga I

13.11.2009-20.11.2009

| 1. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Vanligt vete (1) | Majs | Durumvete, hög kvalitet | Durumvete, medelhög kvalitet (2) | Durumvete, låg kvalitet (3) | Korn |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Börsnotering | 146,67 | 105,00 | — | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 124,51 | 114,51 | 94,51 | 74,77 |
| Tillägg för Mexikanska golfen | — | 14,72 | — | — | — | — |
| Tillägg för Stora sjöarna | 12,65 | — | — | — | — | — |

1.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

(EUR/t)

Vanligt vete (1)

Majs

Durumvete, hög kvalitet

Durumvete, medelhög kvalitet (2)

Durumvete, låg kvalitet (3)

Korn

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Börsnotering

146,67

105,00

—

—

—

—

Pris fob USA

—

—

124,51

114,51

94,51

74,77

Tillägg för Mexikanska golfen

—

14,72

—

—

—

—

Tillägg för Stora sjöarna

12,65

—

—

—

—

—

| 2. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:






  Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam | 22,50 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam | 44,38 EUR/t |

2.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam

22,50 EUR/t

Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam

44,38 EUR/t

---

(1)  Bidrag med 14 EUR/ton ingår (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(2)  Avdrag med 10 EUR/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(3)  Avdrag med 30 EUR/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

---

DIREKTIV

| 24.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 308/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 308/20

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2009/141/EG

av den 23 november 2009

om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG med avseende på gränsvärden för arsenik, teobromin, Datura sp., Ricinus communis L., Croton tiglium L. och Abrus precatorius L.

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG av den 7 maj 2002 om främmande ämnen och produkter i djurfoder (1), särskilt artikel 8.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2002/32/EG är det förbjudet att använda produkter avsedda för djurfoder vilkas innehåll av främmande ämnen överskrider de gränsvärden som fastställs i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2002/32/EG är det förbjudet att använda produkter avsedda för djurfoder vilkas innehåll av främmande ämnen överskrider de gränsvärden som fastställs i bilaga I till det direktivet.

| (2) | När det gäller foder som framställs av fisk eller andra vattenlevande djur visar nya uppgifter från medlemsstaternas behöriga myndigheter om den totala mängden arsenik (summan av organisk och oorganisk arsenik) att vissa gränsvärden för den totala mängden arsenik måste höjas. Biprodukter från företag som ägnar sig åt filetering av fisk är värdefullt råmaterial för framställning av fiskmjöl och fiskolja för användning i foderblandningar, särskilt fiskfoder. |
| --- | --- |

(2)

När det gäller foder som framställs av fisk eller andra vattenlevande djur visar nya uppgifter från medlemsstaternas behöriga myndigheter om den totala mängden arsenik (summan av organisk och oorganisk arsenik) att vissa gränsvärden för den totala mängden arsenik måste höjas. Biprodukter från företag som ägnar sig åt filetering av fisk är värdefullt råmaterial för framställning av fiskmjöl och fiskolja för användning i foderblandningar, särskilt fiskfoder.

| (3) | En höjning av gränsvärdena för den totala mängden arsenik i foder som framställs av fisk eller andra vattenlevande djur och i fiskfoder medför inga ändringar av gränsvärdena för oorganisk arsenik. Eftersom de negativa effekter som arsenik kan ha på människors och djurs hälsa avgörs av den oorganiska beståndsdelen i ett visst foder eller livsmedel och blandningar som innehåller organisk arsenik visar en mycket låg potentiell toxicitet (2), påverkar höjda nivåer för den totala mängden arsenik inte skyddet av djur- och folkhälsan. |
| --- | --- |

(3)

En höjning av gränsvärdena för den totala mängden arsenik i foder som framställs av fisk eller andra vattenlevande djur och i fiskfoder medför inga ändringar av gränsvärdena för oorganisk arsenik. Eftersom de negativa effekter som arsenik kan ha på människors och djurs hälsa avgörs av den oorganiska beståndsdelen i ett visst foder eller livsmedel och blandningar som innehåller organisk arsenik visar en mycket låg potentiell toxicitet (2), påverkar höjda nivåer för den totala mängden arsenik inte skyddet av djur- och folkhälsan.

| (4) | I bilaga I till direktiv 2002/32/EG gäller gränsvärdet för arsenik den totala mängden arsenik, eftersom det inte finns någon rutinmetod för standardiserad analys av oorganisk arsenik. Men i de fall de behöriga myndigheterna begär en analys av halten av oorganisk arsenik finns det ett gränsvärde fastställt för oorganisk arsenik i den bilagan. |
| --- | --- |

(4)

I bilaga I till direktiv 2002/32/EG gäller gränsvärdet för arsenik den totala mängden arsenik, eftersom det inte finns någon rutinmetod för standardiserad analys av oorganisk arsenik. Men i de fall de behöriga myndigheterna begär en analys av halten av oorganisk arsenik finns det ett gränsvärde fastställt för oorganisk arsenik i den bilagan.

| (5) | Den extraktionsmetod som används har i vissa fall stor betydelse för analysresultatet, och det är därför viktigt att ange en referensmetod som ska användas vid officiell foderkontroll. |
| --- | --- |

(5)

Den extraktionsmetod som används har i vissa fall stor betydelse för analysresultatet, och det är därför viktigt att ange en referensmetod som ska användas vid officiell foderkontroll.

| (6) | Uppgifter från behöriga myndigheter och intresseorganisationer visar på betydande halter av arsenik i tillsatser som hör till gruppen blandningar av spårelement, som är godkända i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 (3). Med hänsyn till skyddet för djur- och folkhälsa bör det fastställas gränsvärden för arsenik i dessa tillsatser. |
| --- | --- |

(6)

Uppgifter från behöriga myndigheter och intresseorganisationer visar på betydande halter av arsenik i tillsatser som hör till gruppen blandningar av spårelement, som är godkända i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 (3). Med hänsyn till skyddet för djur- och folkhälsa bör det fastställas gränsvärden för arsenik i dessa tillsatser.

| (7) | I fråga om teobromin konstaterar Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet i ett yttrande av den 10 juni 2008 (4) att de nuvarande gränsvärdena för teobromin möjligen inte ger ett fullständigt skydd för vissa djurarter. Den framhåller möjliga negativa effekter på svin, hundar och hästar samt på mjölkkors mjölkproduktion. Därför bör det fastställas lägre gränsvärden. |
| --- | --- |

(7)

I fråga om teobromin konstaterar Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet i ett yttrande av den 10 juni 2008 (4) att de nuvarande gränsvärdena för teobromin möjligen inte ger ett fullständigt skydd för vissa djurarter. Den framhåller möjliga negativa effekter på svin, hundar och hästar samt på mjölkkors mjölkproduktion. Därför bör det fastställas lägre gränsvärden.

| (8) | I fråga om alkaloider i Datura sp. konstaterade Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet i ett yttrande av den 9 april 2008 (5) att eftersom tropanalkaloider förekommer i alla typer av Datura sp. bör man med hänsyn till skyddet av djurhälsan, särskilt när det gäller svin, låta gränsvärdena för Datura stramonium L., som fastställs i bilaga I till direktiv 2002/32/EG, omfatta alla typer av Datura sp. |
| --- | --- |

(8)

I fråga om alkaloider i Datura sp. konstaterade Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet i ett yttrande av den 9 april 2008 (5) att eftersom tropanalkaloider förekommer i alla typer av Datura sp. bör man med hänsyn till skyddet av djurhälsan, särskilt när det gäller svin, låta gränsvärdena för Datura stramonium L., som fastställs i bilaga I till direktiv 2002/32/EG, omfatta alla typer av Datura sp.

| (9) | I fråga om ricin (från Ricinus communis L.) konstaterade Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet i ett yttrande av den 10 juni 2008 (6) att man på grund av de likartade toxiska effekterna av Ricinus communis L. (ricin), Croton tiglium L. (krotin) och Abrus precatorius L. (abrin) bör tillämpa gränsvärdena för Ricinus communis L., som fastställs i bilaga I till direktiv 2002/32/EG, även på Croton tiglium L. och Abrus precatorius L., enskilt eller tillsammans. |
| --- | --- |

(9)

I fråga om ricin (från Ricinus communis L.) konstaterade Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet i ett yttrande av den 10 juni 2008 (6) att man på grund av de likartade toxiska effekterna av Ricinus communis L. (ricin), Croton tiglium L. (krotin) och Abrus precatorius L. (abrin) bör tillämpa gränsvärdena för Ricinus communis L., som fastställs i bilaga I till direktiv 2002/32/EG, även på Croton tiglium L. och Abrus precatorius L., enskilt eller tillsammans.

| (10) | Direktiv 2002/32/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Direktiv 2002/32/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig dem. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig dem.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till direktiv 2002/32/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

Medlemsstaterna ska senast den 1 juli 2010 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningarna ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 23 november 2009.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 140, 30.5.2002, s. 10.

1

(2)  Vetenskapliga panelen för främmande ämnen i livsmedelskedjan vid Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) avgav på begäran av kommissionen ett yttrande om arsenik som främmande ämne i djurfoder. The EFSA Journal, nr 180, s. 1–35, 2005.

2

The EFSA Journal

(3)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

3

(4)  Vetenskapliga panelen för främmande ämnen i livsmedelskedjan avgav på begäran av kommissionen ett yttrande om teobromin som främmande ämne i djurfoder. The EFSA Journal, nr 725, s. 1–66, 2008.

4

The EFSA Journal

(5)  Vetenskapliga panelen för främmande ämnen i livsmedelskedjan avgav på begäran av kommissionen ett yttrande om tropanalkaloider (från Datura sp.) som främmande ämne i djurfoder. The EFSA Journal, nr 691, s. 1–55, 2008.

5

Datura

The EFSA Journal

(6)  Vetenskapliga panelen för främmande ämnen i livsmedelskedjan avgav på begäran av kommissionen ett yttrande om ricin (från Ricinus communis) som främmande ämne i djurfoder. The EFSA Journal, nr 726, s. 1–38, 2008.

6

Ricinus communis

The EFSA Journal

---

BILAGA

Bilaga I till direktiv 2002/32/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Rad 1, Arsenik, ska ersättas med följande:







  Främmande ämnen | Produkter avsedda för djurfoder | Maximalt innehåll i mg/kg foder (ppm) beräknat på 12 % vattenhalt |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ”1. | Arsenik (1)
   (2) |

1.

Rad 1, Arsenik, ska ersättas med följande:

Främmande ämnen

Produkter avsedda för djurfoder

Maximalt innehåll i mg/kg foder (ppm) beräknat på 12 % vattenhalt

(1)

(2)

(3)

”1.

Arsenik (1)
   (2)

Foderråvaror, med undantag av

2

| — | mjöl av gräs, torkad lusern och torkad klöver, torkad sockerbetsmassa och torkad melasserad sockerbetsmassa |
| --- | --- |

—

mjöl av gräs, torkad lusern och torkad klöver, torkad sockerbetsmassa och torkad melasserad sockerbetsmassa

4

| — | palmkärnexpeller |
| --- | --- |

—

palmkärnexpeller

4 (3)

| — | fosfater och kalkhaltiga havsalger |
| --- | --- |

—

fosfater och kalkhaltiga havsalger

10

| — | kalciumkarbonat |
| --- | --- |

—

kalciumkarbonat

15

| — | magnesiumoxid |
| --- | --- |

—

magnesiumoxid

20

| — | foder som framställs genom bearbetning av fisk eller andra vattenlevande djur, inklusive fisk |
| --- | --- |

—

foder som framställs genom bearbetning av fisk eller andra vattenlevande djur, inklusive fisk

25 (3)

| — | algmjöl och foderråvaror som framställs av alger |
| --- | --- |

—

algmjöl och foderråvaror som framställs av alger

40 (3)

Järnpartiklar använda som spårämne

50

Tillsatser som hör till gruppen blandningar av spårelement med undantag av

30

| — | kopparsulfatpentahydrat och kopparkarbonat |
| --- | --- |

—

kopparsulfatpentahydrat och kopparkarbonat

50

| — | zinkoxid, manganoxid och kopparoxid |
| --- | --- |

—

zinkoxid, manganoxid och kopparoxid

100

Helfoder, med undantag av

2

| — | helfoder för fisk och helfoder för pälsdjur |
| --- | --- |

—

helfoder för fisk och helfoder för pälsdjur

10 (3)

Tillskottsfoder, med undantag av

4

| — | mineralfoder |
| --- | --- |

—

mineralfoder

12

| 2. | Rad 10, Theobromin, ska ersättas med följande:







  Främmande ämnen | Produkter avsedda för djurfoder | Maximalt innehåll i mg/kg foder (ppm) beräknat på 12 % vattenhalt |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ”10. | Teobromin |

2.

Rad 10, Theobromin, ska ersättas med följande:

Främmande ämnen

Produkter avsedda för djurfoder

Maximalt innehåll i mg/kg foder (ppm) beräknat på 12 % vattenhalt

(1)

(2)

(3)

”10.

Teobromin

Helfoder, med undantag av

300

| — | helfoder för svin |
| --- | --- |

—

helfoder för svin

200

| — | helfoder för hundar, kaniner, hästar och pälsdjur |
| --- | --- |

—

helfoder för hundar, kaniner, hästar och pälsdjur

50”

| 3. | Rad 14, Ogräsfrön och omalda och okrossade frukter som innehåller alkaloider, glukosider eller andra toxiska ämnen, ska ersättas med följande:







  Främmande ämnen | Produkter avsedda för djurfoder | Maximalt innehåll i mg/kg foder (ppm) beräknat på 12 % vattenhalt |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ”14. | Ogräsfrön och omalda och okrossade frukter som innehåller alkaloider, glukosider eller andra toxiska ämnen, enskilda eller tillsammans, däribland |

3.

Rad 14, Ogräsfrön och omalda och okrossade frukter som innehåller alkaloider, glukosider eller andra toxiska ämnen, ska ersättas med följande:

Främmande ämnen

Produkter avsedda för djurfoder

Maximalt innehåll i mg/kg foder (ppm) beräknat på 12 % vattenhalt

(1)

(2)

(3)

”14.

Ogräsfrön och omalda och okrossade frukter som innehåller alkaloider, glukosider eller andra toxiska ämnen, enskilda eller tillsammans, däribland

Alla fodermedel

3 000

Datura sp.

1 000”

| 4. | Rad 15, Ricinus – Ricinus communis L., ska ersättas med följande:







  Främmande ämnen | Produkter avsedda för djurfoder | Maximalt innehåll i mg/kg foder (ppm) beräknat på 12 % vattenhalt |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ”15. | Frö och skal från Ricinus communis L., Croton tiglium L. och Abrus precatorius L. samt bearbetade produkter av dem (4), enskilda eller tillsammans. |

4.

Rad 15, Ricinus – Ricinus communis L., ska ersättas med följande:

Främmande ämnen

Produkter avsedda för djurfoder

Maximalt innehåll i mg/kg foder (ppm) beräknat på 12 % vattenhalt

(1)

(2)

(3)

”15.

Frö och skal från Ricinus communis L., Croton tiglium L. och Abrus precatorius L. samt bearbetade produkter av dem (4), enskilda eller tillsammans.

Alla fodermedel

10

| 5. | Rad 34, Purgercroton – Croton tiglium L, ska strykas. |
| --- | --- |

5.

Rad 34, Purgercroton – Croton tiglium L, ska strykas.

---

(1)  Gränsvärdena hänför sig till den totala mängden arsenik.

(2)  Gränsvärdena avser en analysbestämning av arsenik, varvid extraktion utförs i salpetersyra (5 % w/w) under 30 minuter vid koktemperatur. Likvärdiga extraktionsmetoder får användas om det kan visas att extraktionsmetoden har likvärdig extraktionseffektivitet.

(3)  På begäran av de behöriga myndigheterna måste den ansvariga aktören göra en analys för att visa att halten av oorganisk arsenik är lägre än 2 ppm. Denna analys är särskilt viktig när det gäller alger av arten Hizikia fusiforme.”

(4)  I den mån det går att avgöra med mikroskopanalys.”

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

REKOMMENDATIONER

Kommissionen

| 24.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 308/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 308/24

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 28 oktober 2009

om hur frigörandet av den digitala utdelningen i Europeiska unionen kan underlättas

(Text av betydelse för EES)

(2009/848/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 211, och

av följande skäl:

| (1) | I sina slutsatser av den 12 juni 2008 uppmanade rådet kommissionen att fastställa en enhetlig grund för en samordnad användning av det spektrum som frigörs till följd av övergången från analoga till digitala sändningar (den digitala utdelningen) på icke exklusiv och icke obligatorisk grund, särskilt när det gäller de tekniska aspekterna, kostnadsanalysen och de socioekonomiska konsekvenserna av olika alternativ samt föreskrifterna för tillträde till spektrum. |
| --- | --- |

(1)

I sina slutsatser av den 12 juni 2008 uppmanade rådet kommissionen att fastställa en enhetlig grund för en samordnad användning av det spektrum som frigörs till följd av övergången från analoga till digitala sändningar (den digitala utdelningen) på icke exklusiv och icke obligatorisk grund, särskilt när det gäller de tekniska aspekterna, kostnadsanalysen och de socioekonomiska konsekvenserna av olika alternativ samt föreskrifterna för tillträde till spektrum.

| (2) | I sin resolution av den 24 september 2008 om maximal nytta av den digitala utdelningen i Europa: Ett gemensamt sätt att hantera det spektrum som frigörs i samband med övergången till digitala sändningar (1) betonar även Europaparlamentet de potentiella fördelarna med en samordnad användning av spektrum inom EU när det gäller storskalighet, utveckling av driftskompatibla och trådlösa tjänster och för att undvika fragmentering, som leder till att denna knappa resurs inte utnyttjas optimalt. Parlamentet understryker att det i detta syfte krävs att medlemsstaterna aktivt samarbetar för att undanröja hindren på nationell nivå så att man uppnår en effektiv (om)fördelning av den digitala utdelningen. |
| --- | --- |

(2)

I sin resolution av den 24 september 2008 om maximal nytta av den digitala utdelningen i Europa: Ett gemensamt sätt att hantera det spektrum som frigörs i samband med övergången till digitala sändningar (1) betonar även Europaparlamentet de potentiella fördelarna med en samordnad användning av spektrum inom EU när det gäller storskalighet, utveckling av driftskompatibla och trådlösa tjänster och för att undvika fragmentering, som leder till att denna knappa resurs inte utnyttjas optimalt. Parlamentet understryker att det i detta syfte krävs att medlemsstaterna aktivt samarbetar för att undanröja hindren på nationell nivå så att man uppnår en effektiv (om)fördelning av den digitala utdelningen.

| (3) | I sina tidigare slutsatser av den 1 december 2005 hade rådet redan uppmanat medlemsstaterna att så långt det var möjligt slutföra övergången senast 2012. |
| --- | --- |

(3)

I sina tidigare slutsatser av den 1 december 2005 hade rådet redan uppmanat medlemsstaterna att så långt det var möjligt slutföra övergången senast 2012.

| (4) | Enligt regelverket för elektroniska kommunikationer ska medlemsstaterna främja effektiv användning och garantera effektiv förvaltning av radiospektrumet. I kombination med principen om bättre lagstiftning innebär detta att radiospektrum måste fördelas på ett sätt som ger de största fördelarna för samhället när det gäller kulturella, ekonomiska och sociala aspekter. Med tanke på de olika nationella förhållandena och medlemsstaternas olika hävd och praxis måste denna princip emellertid tillämpas gradvis och på ett tillräckligt flexibelt sätt. |
| --- | --- |

(4)

Enligt regelverket för elektroniska kommunikationer ska medlemsstaterna främja effektiv användning och garantera effektiv förvaltning av radiospektrumet. I kombination med principen om bättre lagstiftning innebär detta att radiospektrum måste fördelas på ett sätt som ger de största fördelarna för samhället när det gäller kulturella, ekonomiska och sociala aspekter. Med tanke på de olika nationella förhållandena och medlemsstaternas olika hävd och praxis måste denna princip emellertid tillämpas gradvis och på ett tillräckligt flexibelt sätt.

| (5) | De potentiella sociala och ekonomiska fördelarna med de framtida tjänster som kommer att användas i den digitala utdelningen kan inte genomföras fullständigt förrän det radiospektrum som tidigare användes eller som för närvarande används för analoga sändningar frigörs. Dessutom blir det allt lättare för användare och konsumenter att få tillgång till digital marksänd television till överkomliga priser. Flera medlemsstater har redan släckt ned analoga sändningstekniker och flera andra medlemsstater har beslutat att alla sändningar ska använda digital teknik senast 2012. |
| --- | --- |

(5)

De potentiella sociala och ekonomiska fördelarna med de framtida tjänster som kommer att användas i den digitala utdelningen kan inte genomföras fullständigt förrän det radiospektrum som tidigare användes eller som för närvarande används för analoga sändningar frigörs. Dessutom blir det allt lättare för användare och konsumenter att få tillgång till digital marksänd television till överkomliga priser. Flera medlemsstater har redan släckt ned analoga sändningstekniker och flera andra medlemsstater har beslutat att alla sändningar ska använda digital teknik senast 2012.

| (6) | Det är därför nödvändigt att garantera en enhetlig politik på EU-nivå för övergången till digital teknik och nedsläckningen av analoga sändningar, så att detta kan slutföras så snabbt som möjligt i linje med vissa medlemsstaters tidiga planer. Om statliga stöd ges för detta ändamål bör de vara förenliga med reglerna för statligt stöd. |
| --- | --- |

(6)

Det är därför nödvändigt att garantera en enhetlig politik på EU-nivå för övergången till digital teknik och nedsläckningen av analoga sändningar, så att detta kan slutföras så snabbt som möjligt i linje med vissa medlemsstaters tidiga planer. Om statliga stöd ges för detta ändamål bör de vara förenliga med reglerna för statligt stöd.

| (7) | I och med den rådande ekonomiska krisen står det klart att det är viktigt att snabbt göra tillräckligt med radiospektrum tillgängligt för utvecklingen av trådlös infrastruktur av hög hastighet för att tillhandahålla bredbandstjänster så att man kan skapa produktivitetsvinster och kostnadsbesparingar i den bredare ekonomin. Detta är även i linje med målen i den ekonomiska återhämtningsplanen, som fick stöd av Europeiska rådet vid dess möte den 12 december 2008. I återhämtningsplanen fastställs målet att 100 procent bredbandstäckning ska nås mellan 2010 och 2013. I rådets (konkurrenskraft) dokument om huvudfrågor från mars 2009 betonas att detta endast kan åstadkommas fullt ut genom användning av trådlösa tekniker, t.ex. i landbygdsområden där kabelinfrastruktur är opraktisk. En punktlig nedsläckning av de analoga sändningarna är därför absolut nödvändig för att de nya tjänsterna ska kunna användas genom att utnyttja det radiospektrum som frigörs genom den digitala utdelningen, vilket effektivt kommer att bidra till EU:s ekonomiska återhämtning. |
| --- | --- |

(7)

I och med den rådande ekonomiska krisen står det klart att det är viktigt att snabbt göra tillräckligt med radiospektrum tillgängligt för utvecklingen av trådlös infrastruktur av hög hastighet för att tillhandahålla bredbandstjänster så att man kan skapa produktivitetsvinster och kostnadsbesparingar i den bredare ekonomin. Detta är även i linje med målen i den ekonomiska återhämtningsplanen, som fick stöd av Europeiska rådet vid dess möte den 12 december 2008. I återhämtningsplanen fastställs målet att 100 procent bredbandstäckning ska nås mellan 2010 och 2013. I rådets (konkurrenskraft) dokument om huvudfrågor från mars 2009 betonas att detta endast kan åstadkommas fullt ut genom användning av trådlösa tekniker, t.ex. i landbygdsområden där kabelinfrastruktur är opraktisk. En punktlig nedsläckning av de analoga sändningarna är därför absolut nödvändig för att de nya tjänsterna ska kunna användas genom att utnyttja det radiospektrum som frigörs genom den digitala utdelningen, vilket effektivt kommer att bidra till EU:s ekonomiska återhämtning.

| (8) | I internationella avtal, inklusive de avtal som har ingåtts vid Internationella teleunionens (ITU) regionala radiokommunikationskonferens 2006 (RRC-06) i juni 2006 och ITU:s världskonferens om radiokommunikationer 2007 (WRC-07) i november 2007, har det redan fattats beslut om fördelningen av en del av frekvenserna i den digitala utdelningen, dvs. delbandet 790–862 MHz, på en delad primär bas till mobila tjänster förutom sändningar och fasta tjänster från och med 2015, eller till och med före detta datum, vilket vid behov bör samordnas med andra länder. Dessutom har flera medlemsstater redan meddelat att de planerar eller aktivt överväger att öppna delbandet 790–862 MHz för andra tjänster än marksändningar med hög effekt. |
| --- | --- |

(8)

I internationella avtal, inklusive de avtal som har ingåtts vid Internationella teleunionens (ITU) regionala radiokommunikationskonferens 2006 (RRC-06) i juni 2006 och ITU:s världskonferens om radiokommunikationer 2007 (WRC-07) i november 2007, har det redan fattats beslut om fördelningen av en del av frekvenserna i den digitala utdelningen, dvs. delbandet 790–862 MHz, på en delad primär bas till mobila tjänster förutom sändningar och fasta tjänster från och med 2015, eller till och med före detta datum, vilket vid behov bör samordnas med andra länder. Dessutom har flera medlemsstater redan meddelat att de planerar eller aktivt överväger att öppna delbandet 790–862 MHz för andra tjänster än marksändningar med hög effekt.

| (9) | Mot bakgrund av denna utveckling är det viktigt att snabbt utforma ett samordnat tillvägagångssätt för den digitala utdelningen i Europeiska unionen så att fragmentering mellan medlemsstaterna kan undvikas. Annars kommer inrättandet av den inre marknaden för tjänster och utrustning att hindras, de relaterade stordriftsfördelarna att gå förlorade och den digitala utdelningen inte att på ett effektivt sätt kunna bidra till den ekonomiska återhämtningen i EU. För att uppnå detta mål skulle kommissionen på bilateral eller multilateral nivå kunna bistå medlemsstaterna i deras förhandlingar med länder utanför EU. |
| --- | --- |

(9)

Mot bakgrund av denna utveckling är det viktigt att snabbt utforma ett samordnat tillvägagångssätt för den digitala utdelningen i Europeiska unionen så att fragmentering mellan medlemsstaterna kan undvikas. Annars kommer inrättandet av den inre marknaden för tjänster och utrustning att hindras, de relaterade stordriftsfördelarna att gå förlorade och den digitala utdelningen inte att på ett effektivt sätt kunna bidra till den ekonomiska återhämtningen i EU. För att uppnå detta mål skulle kommissionen på bilateral eller multilateral nivå kunna bistå medlemsstaterna i deras förhandlingar med länder utanför EU.

| (10) | I sitt yttrande av den 18 september 2009 om den digitala utdelningen rekommenderar gruppen för radiospektrumpolitik att kommissionen ska agera senast den 31 oktober 2009 för att minimera osäkerheten på EU-nivå när det gäller medlemsstaternas möjligheter att göra delbandet 790–862 MHz tillgängligt i syfte att främja tillväxt, konkurrens och innovation i tillhandahållandet av elektroniska kommunikationsnät och tjänster. Gruppen uppmanade likaså de medlemsstater som har öppnat delbandet 790–862 MHz för nya och/eller förbättrade elektroniska kommunikationsnät och tjänster att särskilt tillämpa principerna om tjänste- och teknikneutralitet på villkor som garanterar att sändningstjänsterna inte påverkas negativt. |
| --- | --- |

(10)

I sitt yttrande av den 18 september 2009 om den digitala utdelningen rekommenderar gruppen för radiospektrumpolitik att kommissionen ska agera senast den 31 oktober 2009 för att minimera osäkerheten på EU-nivå när det gäller medlemsstaternas möjligheter att göra delbandet 790–862 MHz tillgängligt i syfte att främja tillväxt, konkurrens och innovation i tillhandahållandet av elektroniska kommunikationsnät och tjänster. Gruppen uppmanade likaså de medlemsstater som har öppnat delbandet 790–862 MHz för nya och/eller förbättrade elektroniska kommunikationsnät och tjänster att särskilt tillämpa principerna om tjänste- och teknikneutralitet på villkor som garanterar att sändningstjänsterna inte påverkas negativt.

| (11) | Undersökningar om de socioekonomiska aspekterna av ett samordnat tillvägagångssätt för den digitala utdelningen visar på betydande sociala och ekonomiska fördelar med en samordning av fördelningen av en del av den digitala utdelningen för nya användningsområden på EU-nivå, t.ex. bredbandstjänster i landsbygdsområden och mer allmänt för att minska den bredbandsklyfta som uppstår till följd av den bristande tillgången på dessa tjänster. |
| --- | --- |

(11)

Undersökningar om de socioekonomiska aspekterna av ett samordnat tillvägagångssätt för den digitala utdelningen visar på betydande sociala och ekonomiska fördelar med en samordning av fördelningen av en del av den digitala utdelningen för nya användningsområden på EU-nivå, t.ex. bredbandstjänster i landsbygdsområden och mer allmänt för att minska den bredbandsklyfta som uppstår till följd av den bristande tillgången på dessa tjänster.

| (12) | Kommissionen planerar därför att inom de närmaste månaderna anta ett beslut om fastställande av de harmoniserade tekniska kraven för den framtida användningen av delbandet 790–862 MHz för elektroniska kommunikationsnät med låg och medelhög effekt. I enlighet med artikel 4 i radiospektrumbeslutet (2) bör denna tekniska genomförandeåtgärd antas med stöd av radiospektrumkommittén. Medlemsstaterna måste tillämpa de harmoniserade tekniska villkoren endast om och när de beslutar att öppna bandet för andra tjänster än sändningar. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen planerar därför att inom de närmaste månaderna anta ett beslut om fastställande av de harmoniserade tekniska kraven för den framtida användningen av delbandet 790–862 MHz för elektroniska kommunikationsnät med låg och medelhög effekt. I enlighet med artikel 4 i radiospektrumbeslutet (2) bör denna tekniska genomförandeåtgärd antas med stöd av radiospektrumkommittén. Medlemsstaterna måste tillämpa de harmoniserade tekniska villkoren endast om och när de beslutar att öppna bandet för andra tjänster än sändningar.

| (13) | För att förbereda denna tekniska harmonisering gav kommissionen Europeiska post- och telesammanslutningen (Cept) i uppdrag att fastställa de tekniska villkor som är tillämpliga på delbandet 790–862 MHz, och som är optimerade för, men inte begränsade till, trådlösa fasta och/eller mobila kommunikationsnät. Cept har inkommit med flera rapporter till kommissionen som innehåller de minst restriktiva tekniska villkoren samt vägledning, som bör tillämpas på basstationer och terminalstationer som använder delbandet 790–862 MHz, i syfte att hantera risken för skadliga störningar. |
| --- | --- |

(13)

För att förbereda denna tekniska harmonisering gav kommissionen Europeiska post- och telesammanslutningen (Cept) i uppdrag att fastställa de tekniska villkor som är tillämpliga på delbandet 790–862 MHz, och som är optimerade för, men inte begränsade till, trådlösa fasta och/eller mobila kommunikationsnät. Cept har inkommit med flera rapporter till kommissionen som innehåller de minst restriktiva tekniska villkoren samt vägledning, som bör tillämpas på basstationer och terminalstationer som använder delbandet 790–862 MHz, i syfte att hantera risken för skadliga störningar.

| (14) | Vidareutvecklingen av delbandet 790–862 MHz för sändningar med hög effekt i en medlemsstat kan allvarligt hindra användningen av delar av den digitala utdelningen för potentiella nya användningsområden i angränsande medlemsstater på grund av att högeffektsignaler kan överföras långa distanser och kan orsaka skadliga störningar. Även om medlemsstaterna inte är skyldiga att dra tillbaka radiosändare med hög effekt eller att öppna upp delbandet för elektroniska kommunikationstjänster bör de därför underlätta en framtida omfördelning av delbandet för att på lång sikt optimera användningen av elektroniska kommunikationstjänster med låg till medelhög effekt. |
| --- | --- |

(14)

Vidareutvecklingen av delbandet 790–862 MHz för sändningar med hög effekt i en medlemsstat kan allvarligt hindra användningen av delar av den digitala utdelningen för potentiella nya användningsområden i angränsande medlemsstater på grund av att högeffektsignaler kan överföras långa distanser och kan orsaka skadliga störningar. Även om medlemsstaterna inte är skyldiga att dra tillbaka radiosändare med hög effekt eller att öppna upp delbandet för elektroniska kommunikationstjänster bör de därför underlätta en framtida omfördelning av delbandet för att på lång sikt optimera användningen av elektroniska kommunikationstjänster med låg till medelhög effekt.

| (15) | Det är därför ytterst viktigt att medlemsstaterna avstår från att vidta nationella åtgärder som kan äventyra genomförandet av gemenskapsåtgärder för samma band, särskilt eventuella tekniska harmoniseringsåtgärder för nya elektroniska kommunikationstjänster som ska placeras i delbandet 790–862 MHz. |
| --- | --- |

(15)

Det är därför ytterst viktigt att medlemsstaterna avstår från att vidta nationella åtgärder som kan äventyra genomförandet av gemenskapsåtgärder för samma band, särskilt eventuella tekniska harmoniseringsåtgärder för nya elektroniska kommunikationstjänster som ska placeras i delbandet 790–862 MHz.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

| 1. | Att medlemsstaterna vidtar alla nödvändiga åtgärder för att se till att alla marksända televisionstjänster använder digital överföringsteknik och att de slutar att använda analog överföringsteknik på sina territorier senast den 1 januari 2012. |
| --- | --- |

1.

Att medlemsstaterna vidtar alla nödvändiga åtgärder för att se till att alla marksända televisionstjänster använder digital överföringsteknik och att de slutar att använda analog överföringsteknik på sina territorier senast den 1 januari 2012.

| 2. | Att medlemsstaterna stöder regleringsinsatser för att harmonisera användningsvillkoren inom gemenskapen av delbandet 790–862 MHz för elektroniska kommunikationstjänster andra än, och förutom, sändningstjänster, och avstår från att vidta åtgärder som kan hindra eller hämma fördelningen av sådana kommunikationstjänster till detta delband. |
| --- | --- |

2.

Att medlemsstaterna stöder regleringsinsatser för att harmonisera användningsvillkoren inom gemenskapen av delbandet 790–862 MHz för elektroniska kommunikationstjänster andra än, och förutom, sändningstjänster, och avstår från att vidta åtgärder som kan hindra eller hämma fördelningen av sådana kommunikationstjänster till detta delband.

| 3. | Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2009.

På kommissionens vägnar

Viviane REDING

Ledamot av kommissionen

---

(1)  2008/2099(INI).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG (EGT L 108, 24.4.2002, s. 1).

2

---

Rättelser

| 24.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 308/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 308/27

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1166/2008 av den 19 november 2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 571/88

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 321 av den 1 december 2008
  )

På sidan 15, artikel 2 a, ska det

i stället för:

| ”a) | jordbruksföretag eller anläggning: ...” |
| --- | --- |

”a)

jordbruksföretag eller anläggning: ...”

vara:

| ”a) | jordbruksföretag eller företag: ...”. |
| --- | --- |

”a)

jordbruksföretag eller företag: ...”.

På sidan 29 i bilaga III ska det

| — | i fotnot 1







  i stället för | : | ”(1) | În 2010, nu se include.” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

i fotnot 1

i stället för

:

”(1)

În 2010, nu se include.”

vara

:

| ”(1) | Ska inte tillhandahållas 2010.”, |
| --- | --- |

”(1)

Ska inte tillhandahållas 2010.”,

| — | i fotnot 2







  i stället för | : | ”(2) | ldersintervaller: (fr.o.m. den ålder då skolplikten upphör 24 år), (2534), (3544), (45—54), (5564), (65 och äldre).” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

i fotnot 2

i stället för

:

”(2)

ldersintervaller: (fr.o.m. den ålder då skolplikten upphör 24 år), (2534), (3544), (45—54), (5564), (65 och äldre).”

vara

:

| ”(2) | Åldersintervaller: (fr.o.m. den ålder då skolplikten upphör –24 år), (25–34), (35–44), (45–54), (55–64), (65 och äldre).”, |
| --- | --- |

”(2)

Åldersintervaller: (fr.o.m. den ålder då skolplikten upphör –24 år), (25–34), (35–44), (45–54), (55–64), (65 och äldre).”,

| — | i fotnot 7







  i stället för | : | ”(7) | Intervall: (≥ 0–≤ 1, > 10–≤ 5, > 50–< 100).” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

i fotnot 7

i stället för

:

”(7)

Intervall: (≥ 0–≤ 1, > 10–≤ 5, > 50–< 100).”

vara

:

| ”(7) | Intervall: (≥ 0-≤ 10), (> 10-≤ 50), (> 50-< 100).”. |
| --- | --- |

”(7)

Intervall: (≥ 0-≤ 10), (> 10-≤ 50), (> 50-< 100).”.

På sidan 34 bilaga V, fotnot 1, ska det

i stället för:

| ”(1) | Procentintervallet för jordbruksmark: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75).” |
| --- | --- |

”(1)

Procentintervallet för jordbruksmark: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75).”

vara:

| ”(1) | Procentintervall för åkerareal: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75).”. |
| --- | --- |

”(1)

Procentintervall för åkerareal: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75).”.

---