# Jurnalul Oficial L 332/2009

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2009.332.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 332 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5217 decembrie 2009 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2009.332.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 332

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5217 decembrie 2009

---

| Cuprins | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2009/967/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 30 noiembrie 2009 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru acoperitoare de podea din materiale textile
  [notificată cu numărul C(2009) 9523]

   (
  1
  ) | 1 |

Cuprins

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

Pagina

DECIZII

Comisie

2009/967/CE

*

Decizia Comisiei din 30 noiembrie 2009 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru acoperitoare de podea din materiale textile
  [notificată cu numărul C(2009) 9523]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2009) 9523]

1

1

| | | III   Acte adoptate în temeiul Tratatului UE |
| --- | --- | --- |
| | | ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI VI DIN TRATATUL UE |
| | * | Decizia 2009/968/JAI a Consiliului din 30 noiembrie 2009 de adoptare a normelor privind confidențialitatea informațiilor Europol | 17 |

III   Acte adoptate în temeiul Tratatului UE

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI VI DIN TRATATUL UE

*

Decizia 2009/968/JAI a Consiliului din 30 noiembrie 2009 de adoptare a normelor privind confidențialitatea informațiilor Europol

17

| | | IV   Alte acte |
| --- | --- | --- |
| | | SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | | Comitetul mixt al SEE |
| | * | Decizia Autorității de Supraveghere a AELS nr. 191/08/COL din 17 martie 2008 privind forța de muncă neremunerată asociată activităților de cercetare și dezvoltare (Norvegia) | 23 |

IV   Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Comitetul mixt al SEE

*

Decizia Autorității de Supraveghere a AELS nr. 191/08/COL din 17 martie 2008 privind forța de muncă neremunerată asociată activităților de cercetare și dezvoltare (Norvegia)

23

| | | V   Acte adoptate, începând cu 1 decembrie 2009, în aplicarea Tratatului privind Uniunea Europeană, a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și a Tratatului Euratom |
| --- | --- | --- |
| | | ACTE A CĂROR PUBLICARE ESTE OBLIGATORIE |
| | | Regulamentul (UE) nr. 1235/2009 al Comisiei din 16 decembrie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 36 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1236/2009 al Comisiei din 10 decembrie 2009 de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 732/2008 al Consiliului de aplicare a unui sistem de preferințe tarifare generalizate pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2011 | 38 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1237/2009 al Comisiei din 11 decembrie 2009 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Marrone di Caprese Michelangelo (DOP)] | 46 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1238/2009 al Comisiei din 11 decembrie 2009 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (DOP)] | 48 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1239/2009 al Comisiei din 15 decembrie 2009 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Crudo di Cuneo (DOP)] | 50 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1240/2009 al Comisiei din 16 decembrie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 428/2008 de stabilire a centrelor de intervenție pentru cereale | 52 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1241/2009 al Comisiei din 16 decembrie 2009 de continuare și actualizare a domeniului de supraveghere prealabilă a importurilor de anumite produse siderurgice originare din unele țări terțe | 54 |
| | * | Regulamentul (EU) nr. 1242/2009 al Comisiei din 16 decembrie 2009 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite sisteme de scanare a încărcăturii originare din Republica Populară Chineză | 60 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 1243/2009 al Comisiei din 16 decembrie 2009 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1231/2009 de stabilire a taxelor de import în sectorul cerealelor începând cu 16 decembrie 2009 | 73 |
| | * | Decizia 2009/969/PESC a Consiliului din 15 decembrie 2009 de prelungire a aplicării măsurilor restrictive împotriva anumitor funcționari din Belarus prevăzute în Poziția comună 2006/276/PESC și de abrogare a Poziției comune 2009/314/PESC | 76 |
| | | ACTE A CĂROR PUBLICARE NU ESTE OBLIGATORIE |
| | | 2009/970/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 10 decembrie 2009 de modificare a apendicelui 2A la anexa la Decizia 2007/65/CE în ceea ce privește accesul personalului firmelor contractante în clădirile Comisiei | 77 |
| | * | Decizia Președintelui Comisiei Europene din 2 decembrie 2009 privind semnarea regulamentelor, directivelor și deciziilor Comisiei, în cazul în care acestea din urmă nu indică destinatarii [C(2009) 9848] | 78 |

V   Acte adoptate, începând cu 1 decembrie 2009, în aplicarea Tratatului privind Uniunea Europeană, a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și a Tratatului Euratom

ACTE A CĂROR PUBLICARE ESTE OBLIGATORIE

Regulamentul (UE) nr. 1235/2009 al Comisiei din 16 decembrie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

36

*

Regulamentul (UE) nr. 1236/2009 al Comisiei din 10 decembrie 2009 de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 732/2008 al Consiliului de aplicare a unui sistem de preferințe tarifare generalizate pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2011

38

*

Regulamentul (UE) nr. 1237/2009 al Comisiei din 11 decembrie 2009 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Marrone di Caprese Michelangelo (DOP)]

46

*

Regulamentul (UE) nr. 1238/2009 al Comisiei din 11 decembrie 2009 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (DOP)]

48

*

Regulamentul (UE) nr. 1239/2009 al Comisiei din 15 decembrie 2009 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Crudo di Cuneo (DOP)]

50

*

Regulamentul (UE) nr. 1240/2009 al Comisiei din 16 decembrie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 428/2008 de stabilire a centrelor de intervenție pentru cereale

52

*

Regulamentul (UE) nr. 1241/2009 al Comisiei din 16 decembrie 2009 de continuare și actualizare a domeniului de supraveghere prealabilă a importurilor de anumite produse siderurgice originare din unele țări terțe

54

*

Regulamentul (EU) nr. 1242/2009 al Comisiei din 16 decembrie 2009 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite sisteme de scanare a încărcăturii originare din Republica Populară Chineză

60

Regulamentul (UE) nr. 1243/2009 al Comisiei din 16 decembrie 2009 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1231/2009 de stabilire a taxelor de import în sectorul cerealelor începând cu 16 decembrie 2009

73

*

Decizia 2009/969/PESC a Consiliului din 15 decembrie 2009 de prelungire a aplicării măsurilor restrictive împotriva anumitor funcționari din Belarus prevăzute în Poziția comună 2006/276/PESC și de abrogare a Poziției comune 2009/314/PESC

76

ACTE A CĂROR PUBLICARE NU ESTE OBLIGATORIE

2009/970/UE

*

Decizia Comisiei din 10 decembrie 2009 de modificare a apendicelui 2A la anexa la Decizia 2007/65/CE în ceea ce privește accesul personalului firmelor contractante în clădirile Comisiei

77

*

Decizia Președintelui Comisiei Europene din 2 decembrie 2009 privind semnarea regulamentelor, directivelor și deciziilor Comisiei, în cazul în care acestea din urmă nu indică destinatarii [C(2009) 9848]

[C(2009) 9848]

78

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 17.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/1

---

DECIZIA COMISIEI

din 30 noiembrie 2009

de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru acoperitoare de podea din materiale textile

[notificată cu numărul C(2009) 9523]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/967/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1980/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iulie 2000 privind sistemul comunitar revizuit de acordare a etichetei ecologice (1), în special articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf,

după consultarea Comitetului pentru etichetare ecologică al Uniunii Europene,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1980/2000 prevede că eticheta ecologică comunitară poate fi acordată unui produs care prezintă caracteristici care îi permit să contribuie semnificativ la îmbunătățirea unor aspecte de mediu esențiale. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1980/2000 prevede că eticheta ecologică comunitară poate fi acordată unui produs care prezintă caracteristici care îi permit să contribuie semnificativ la îmbunătățirea unor aspecte de mediu esențiale.

| (2) | De asemenea, Regulamentul (CE) nr. 1980/2000 prevede stabilirea unor criterii specifice de etichetare ecologică pe grupuri de produse, elaborate pe baza criteriilor prevăzute de Comitetul pentru etichetare ecologică al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(2)

De asemenea, Regulamentul (CE) nr. 1980/2000 prevede stabilirea unor criterii specifice de etichetare ecologică pe grupuri de produse, elaborate pe baza criteriilor prevăzute de Comitetul pentru etichetare ecologică al Uniunii Europene.

| (3) | Criteriile ecologice, precum și cerințele de evaluare și verificare aferente trebuie să fie valabile patru ani de la data notificării prezentei decizii. |
| --- | --- |

(3)

Criteriile ecologice, precum și cerințele de evaluare și verificare aferente trebuie să fie valabile patru ani de la data notificării prezentei decizii.

| (4) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1980/2000, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1980/2000,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Acoperitoarele de podea din materiale textile sunt definite ca fiind acoperitoare de podea, de obicei din materiale țesute, împletite sau din țesături cu smocuri; în general, fixate cu ținte sau capse sau cu adezive. Covorașele și carpetele detașabile sunt excluse. Tapetul sau acoperitoarele pentru utilizare exterioară nu se încadrează în acest grup.

Acest grup de produse nu include materialele textile tratate cu produse biocide, cu excepția cazului în care substanța activă din produsele biocide este inclusă în anexa IA la Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) și a cazului în care produsul biocid este autorizat pentru utilizarea în cauză în conformitate cu anexa V la Directiva 98/8/CE.

Articolul 2

Pentru a i se acorda eticheta ecologică comunitară în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1980/2000, o acoperitoare de podea din materiale textile trebuie să se încadreze în grupul de produse „acoperitoare de podea din materiale textile” definit la articolul 1 din prezenta decizie și trebuie să respecte criteriile ecologice stabilite în anexă.

Articolul 3

Criteriile ecologice pentru grupul de produse „acoperitoare de podea din materiale textile”, precum și cerințele de evaluare și verificare aferente acestora sunt valabile patru ani de la data notificării prezentei decizii.

Articolul 4

În scopuri administrative, grupului de produse „acoperitoare de podea din materiale textile” i s-a atribuit numărul de cod „34”.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 30 noiembrie 2009.

Pentru Comisie

Stavros DIMAS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 237, 21.9.2000, p. 1.

1

(2)  JO L 123, 24.4.1998, p. 1.

2

---

ANEXĂ

CADRU

Obiectivele criteriilor

Aceste criterii urmăresc să promoveze, în special:

| — | reducerea impactului asupra habitatelor și resurselor asociate; |
| --- | --- |

—

reducerea impactului asupra habitatelor și resurselor asociate;

| — | reducerea consumului de energie; |
| --- | --- |

—

reducerea consumului de energie;

| — | reducerea deversării în mediu a substanțelor toxice sau poluante în alt mod; |
| --- | --- |

—

reducerea deversării în mediu a substanțelor toxice sau poluante în alt mod;

| — | reducerea utilizării substanțelor periculoase în materiale și în produsele finite; |
| --- | --- |

—

reducerea utilizării substanțelor periculoase în materiale și în produsele finite;

| — | siguranța și absența riscului pentru sănătate în mediul de viață; |
| --- | --- |

—

siguranța și absența riscului pentru sănătate în mediul de viață;

| — | informarea consumatorului, astfel încât acesta să poată utiliza produsul într-un mod eficient, reducând la minimum impactul global asupra mediului. |
| --- | --- |

—

informarea consumatorului, astfel încât acesta să poată utiliza produsul într-un mod eficient, reducând la minimum impactul global asupra mediului.

Criteriile sunt fixate la niveluri care promovează etichetarea acoperitoarelor produse cu un impact scăzut asupra mediului.

Cerințe de evaluare și verificare

Cerințele specifice de evaluare și verificare sunt indicate în cadrul fiecărui criteriu.

Acest grup de produse cuprinde familia covoarelor, definite drept „acoperitoare de podea, de obicei din materiale țesute, împletite sau din țesături cu smocuri; fixate, în general, cu ținte sau capse sau cu adezive”.

Tapetul sau acoperitoarele pentru uz extern nu se încadrează în această categorie. Covorașele și carpetele detașabile sunt excluse.

Definiția grupului de produse acoperitoare de podea din materiale textile este în conformitate cu standardul DIN ISO 2424.

Industria europeană a acoperitoarelor de podea din materiale textile își determină poziția tehnică în cadrul comitetului european de standardizare CEN/TC 134.

Unitatea funcțională, în raport cu care se definesc intrările și ieșirile, este de 1 m2 de produs finit.

Dacă este cazul, se pot utiliza metode de încercare diferite de cele indicate pentru fiecare criteriu, în cazul în care autoritatea competentă care examinează cererea le consideră ca fiind echivalente.

Atunci când este posibil, încercarea trebuie efectuată de laboratoare acreditate în mod corespunzător sau de laboratoare care îndeplinesc cerințele generale exprimate în standardul EN ISO 17025.

Dacă este cazul, autoritățile competente pot solicita documente justificative și pot efectua verificări independente.

CRITERII PENTRU ACOPERITOARE DE PODEA DIN MATERIALE TEXTILE

1.   MATERII PRIME

Cerințe pentru materialele generice

Materialele utilizate la fabricarea produsului nu conțin substanțe sau preparate cărora li s-au atribuit sau li s-ar putea atribui, la momentul prezentării cererii, una dintre următoarele fraze de risc (sau combinații ale acestora):

| R23 | – | toxic prin inhalare; |
| --- | --- | --- |
| R24 | – | toxic în contact cu pielea; |
| R25 | – | toxic prin înghițire; |
| R26 | – | foarte toxic prin inhalare; |
| R27 | – | foarte toxic în contact cu pielea; |
| R28 | – | foarte toxic prin înghițire; |
| R39 | – | pericol de efecte ireversibile foarte grave; |
| R40 | – | posibil efect cancerigen, dovezi insuficiente; |
| R42 | – | poate provoca sensibilizare prin inhalare; |
| R43 | – | poate provoca sensibilizare în contact cu pielea; |
| R45 | – | poate cauza cancer; |
| R46 | – | poate provoca anomalii genetice ereditare; |
| R48 | – | pericol de efecte grave asupra sănătății la expunere prelungită; |
| R49 | – | poate cauza cancer prin inhalare; |
| R50 | – | foarte toxic pentru organismele acvatice; |
| R51 | – | toxic pentru organismele acvatice; |
| R52 | – | nociv pentru organismele acvatice; |
| R53 | – | poate provoca efecte adverse pe termen lung asupra mediului acvatic; |
| R60 | – | poate altera funcția de reproducere (fertilitatea); |
| R61 | – | poate provoca efecte dăunătoare asupra copilului nenăscut, în timpul sarcinii; |
| R62 | – | posibil risc de alterare a funcției de reproducere (fertilității); |
| R63 | – | posibil risc de efecte dăunătoare asupra copilului nenăscut, în timpul sarcinii; |
| R68 | – | posibil risc de efecte ireversibile, |

R23

–

toxic prin inhalare;

R24

–

toxic în contact cu pielea;

R25

–

toxic prin înghițire;

R26

–

foarte toxic prin inhalare;

R27

–

foarte toxic în contact cu pielea;

R28

–

foarte toxic prin înghițire;

R39

–

pericol de efecte ireversibile foarte grave;

R40

–

posibil efect cancerigen, dovezi insuficiente;

R42

–

poate provoca sensibilizare prin inhalare;

R43

–

poate provoca sensibilizare în contact cu pielea;

R45

–

poate cauza cancer;

R46

–

poate provoca anomalii genetice ereditare;

R48

–

pericol de efecte grave asupra sănătății la expunere prelungită;

R49

–

poate cauza cancer prin inhalare;

R50

–

foarte toxic pentru organismele acvatice;

R51

–

toxic pentru organismele acvatice;

R52

–

nociv pentru organismele acvatice;

R53

–

poate provoca efecte adverse pe termen lung asupra mediului acvatic;

R60

–

poate altera funcția de reproducere (fertilitatea);

R61

–

poate provoca efecte dăunătoare asupra copilului nenăscut, în timpul sarcinii;

R62

–

posibil risc de alterare a funcției de reproducere (fertilității);

R63

–

posibil risc de efecte dăunătoare asupra copilului nenăscut, în timpul sarcinii;

R68

–

posibil risc de efecte ireversibile,

stabilite în Directiva 67/548/CEE a Consiliului din 27 iunie 1967 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative referitoare la clasificarea, ambalarea și etichetarea substanțelor periculoase (1) (Directiva privind substanțele periculoase), cu modificările ulterioare, și luând în considerare Directiva 1999/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) (Directiva privind preparatele periculoase).

Alternativ, clasificarea poate fi realizată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (3). În acest caz, materiilor prime nu li se pot adăuga niciun fel de substanțe sau preparate cărora li s-a atribuit sau li s-ar putea atribui la momentul prezentării cererii una dintre următoarele fraze de pericol (sau combinații ale acestora): H300, H301, H310, H311, H317, H330, H331, H334, H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341, H370, H372.

Evaluare și verificare: în ceea ce privește analiza chimică, tipologia și formula materiilor prime sunt prezentate de către solicitant împreună cu o declarație de conformitate cu criteriile menționate anterior.

1.1.   Fibre textile – substanțe chimice

Dacă fibrele au fost produse prin reciclare, criteriile prevăzute în secțiunea de față nu se aplică. În ceea ce privește prezența substanțelor periculoase, se aplică cerințele descrise la criteriul 1 „Cerințe pentru materialele generice”.

În prezenta secțiune se stabilesc criterii specifice anumitor fibre: lână, poliamidă, poliester și polipropilenă.

Tratarea lânii

| (a) | Conținutul total al următoarelor substanțe nu trebuie să depășească 0,5 ppm:






  Substanța | Nr. CAS |
| --- | --- | --- |
| γ-hexaclorciclohexan (lindan) | 319-84-6 |
| α-hexaclorciclohexan | 319-85-7 |
| β-hexaclorciclohexan | 58-89-9 |
| δ-hexaclorciclohexan | 319-86-8 |
| aldrin | 309-00-2 |
| dieldrin | 60-57-1 |
| endrin | 72-20-8 |
| p,p’-DDT | 50-29-3 |
| p,p’-DDD | 72-54-8 |

(a)

Conținutul total al următoarelor substanțe nu trebuie să depășească 0,5 ppm:

Substanța

Nr. CAS

γ-hexaclorciclohexan (lindan)

319-84-6

α-hexaclorciclohexan

319-85-7

β-hexaclorciclohexan

58-89-9

δ-hexaclorciclohexan

319-86-8

aldrin

309-00-2

dieldrin

60-57-1

endrin

72-20-8

p,p’-DDT

50-29-3

p,p’-DDD

72-54-8

| (b) | Conținutul total al următoarelor substanțe nu trebuie să depășească 2 ppm:






  Substanța | Nr. CAS |
| --- | --- | --- |
| Propetamfos | 31218-83-4 |
| Diazinon | 333-41-5 |
| Diclorfention | 97-17-6 |
| Fenclorfos | 299-84-3 |
| Clorpirifos | 2921-88-2 |
| Clorfenvinfos | 470-90-6 |
| Etion | 563-12-2 |
| Pirimifos-metil | 29232-93-7 |

(b)

Conținutul total al următoarelor substanțe nu trebuie să depășească 2 ppm:

Substanța

Nr. CAS

Propetamfos

31218-83-4

Diazinon

333-41-5

Diclorfention

97-17-6

Fenclorfos

299-84-3

Clorpirifos

2921-88-2

Clorfenvinfos

470-90-6

Etion

563-12-2

Pirimifos-metil

29232-93-7

| (c) | Conținutul total al următoarelor substanțe nu trebuie să depășească 0,5 ppm:






  Substanța | Nr. CAS |
| --- | --- | --- |
| Cihalotrin | 68085-85-8 |
| Cipermetrină | 52315-07-8 |
| Deltametrină | 52918-63-5 |
| Fenvalerat | 51630-58-1 |
| Flumetrin | 69770-45-2 |

(c)

Conținutul total al următoarelor substanțe nu trebuie să depășească 0,5 ppm:

Substanța

Nr. CAS

Cihalotrin

68085-85-8

Cipermetrină

52315-07-8

Deltametrină

52918-63-5

Fenvalerat

51630-58-1

Flumetrin

69770-45-2

| (d) | Conținutul total al următoarelor substanțe nu trebuie să depășească 2 ppm:






  Substanța | Nr. CAS |
| --- | --- | --- |
| Diflubenzuron | 35367-38-5 |
| Triflumuron | 64628-44-0 |
| Diciclanil | 112636-83-6 |

(d)

Conținutul total al următoarelor substanțe nu trebuie să depășească 2 ppm:

Substanța

Nr. CAS

Diflubenzuron

35367-38-5

Triflumuron

64628-44-0

Diciclanil

112636-83-6

Cerințele [detaliate la literele (a), (b), (c) și (d) și luate separat] nu se aplică în cazul în care pot fi prezentate documente justificative care atestă identitatea agricultorilor producători a cel puțin 75 % din fibrele de lână sau cheratinice în cauză, împreună cu o declarație din partea acestora care să specifice faptul că substanțele enumerate anterior nu au fost aplicate culturilor sau animalelor respective.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să furnizeze fie documentația indicată anterior, fie un raport de încercare, utilizând următoarea metodă de încercare: IWTO Draft Test Method 59. În cazul în care materialelor textile utilizate le-a fost acordată eticheta ecologică comunitară pentru produse textile, cerințele sunt îndeplinite. Solicitantul furnizează numai documentele corespunzătoare.

Fibre de poliamidă

Emisiile de N2O în aer, în timpul producției de monomeri, exprimate ca medii anuale, nu trebuie să depășească 10 g/kg poliamidă finisată-6 produsă și 50 g/kg poliamidă-6,6 produsă.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să furnizeze documentație detaliată și/sau rapoarte de încercare care să demonstreze îndeplinirea acestui criteriu, împreună cu o declarație de conformitate. În cazul în care materialelor textile utilizate le-a fost acordată eticheta ecologică comunitară pentru produse textile, cerințele sunt îndeplinite. Solicitantul furnizează numai documentele corespunzătoare.

Poliester

| (a) | Cantitatea de antimoniu din fibrele de poliester nu trebuie să depășească 260 ppm. În cazul în care nu se folosește antimoniu, solicitantul poate menționa „Nu conține antimoniu” (sau un text echivalent) alături de eticheta ecologică. |
| --- | --- |

(a)

Cantitatea de antimoniu din fibrele de poliester nu trebuie să depășească 260 ppm. În cazul în care nu se folosește antimoniu, solicitantul poate menționa „Nu conține antimoniu” (sau un text echivalent) alături de eticheta ecologică.

| (b) | Emisiile de COV pe parcursul polimerizării și producției de fibre de poliester, măsurate în etapele procesului în care se produc aceste emisii, inclusiv emisiile fugitive, exprimate ca medie anuală, nu trebuie să depășească 1,2 g/kg de rășină de poliester produs (COV sunt orice compuși organici cu o presiune a vaporilor la 293,15 K de 0,01 kPa sau superioară sau cu o volatilitate corespunzătoare în anumite condiții de utilizare). |
| --- | --- |

(b)

Emisiile de COV pe parcursul polimerizării și producției de fibre de poliester, măsurate în etapele procesului în care se produc aceste emisii, inclusiv emisiile fugitive, exprimate ca medie anuală, nu trebuie să depășească 1,2 g/kg de rășină de poliester produs (COV sunt orice compuși organici cu o presiune a vaporilor la 293,15 K de 0,01 kPa sau superioară sau cu o volatilitate corespunzătoare în anumite condiții de utilizare).

Evaluare și verificare: pentru (a), solicitantul trebuie să furnizeze o declarație de neutilizare sau un raport de încercare folosind următoarea metodă de încercare: determinare directă prin spectrometrie atomică de absorbție. Încercarea se efectuează asupra fibrei brute înainte de orice prelucrare umedă. Pentru (b), solicitantul trebuie să furnizeze documentație detaliată și/sau rapoarte de încercare care să demonstreze îndeplinirea acestui criteriu, împreună cu o declarație de conformitate. În cazul în care materialelor textile utilizate le-a fost acordată eticheta ecologică comunitară pentru produse textile, cerințele sunt îndeplinite. Solicitantul furnizează numai documentele corespunzătoare.

Polipropilenă

| (a) | Este interzisă utilizarea pigmenților pe bază de plumb.

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de neutilizare. |
| --- | --- |

(a)

Este interzisă utilizarea pigmenților pe bază de plumb.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de neutilizare.

| (b) | Emisiile de NOx și SO2 din producerea PP (producerea de monomeri, polimerizare și granulare) nu trebuie să depășească următoarele limite: | NOx: 12 kg/tonă PP |
| --- | --- | --- |

(b)

Emisiile de NOx și SO2 din producerea PP (producerea de monomeri, polimerizare și granulare) nu trebuie să depășească următoarele limite:

NOx: 12 kg/tonă PP

| | SO2: 11 kg/tonă PP |
| --- | --- |

SO2: 11 kg/tonă PP

Evaluare și verificare: producătorul de fibre trebuie să măsoare sau să calculeze cantitățile de NOx și SO2 emise pe parcursul producerii de PP și să furnizeze o declarație de conformitate cu criteriul. Solicitantul furnizează numai documentele corespunzătoare.

1.2.   Agenți de sprijin

În ceea ce privește prezența substanțelor periculoase, se aplică cerințele descrise la criteriul 1 „Cerințe pentru materialele generice”.

Cauciuc alveolar (latex natural și sintetic și poliuretan)

Notă: Următoarele criterii trebuie îndeplinite numai dacă spuma de latex reprezintă mai mult de 5 % din greutatea totală a covorului.

| (a) | Metale grele de extracție: concentrațiile metalelor enumerate mai jos nu trebuie să depășească valorile indicate:






  Substanța | Valoare limită
  (ppm) |
| --- | --- | --- |
| antimoniu | 0,5 |
| arsenic | 0,5 |
| plumb | 0,5 |
| cadmiu | 0,1 |
| crom | 1,0 |
| cobalt | 0,5 |
| cupru | 2,0 |
| nichel | 1,0 |
| mercur | 0,02 |

(a)

Metale grele de extracție: concentrațiile metalelor enumerate mai jos nu trebuie să depășească valorile indicate:

Substanța

Valoare limită

(ppm)

antimoniu

0,5

arsenic

0,5

plumb

0,5

cadmiu

0,1

crom

1,0

cobalt

0,5

cupru

2,0

nichel

1,0

mercur

0,02

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să furnizeze un raport de încercare folosind metoda de încercare următoare: eșantion măcinat extras conform DIN 38414-S4, L/S = 10. Filtrare prin membrană filtrantă de 0,45 μm. Analiză folosind spectroscopia atomică de emisie cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) sau cu hidruri sau cu vapori reci.

| (b) | Compuși organici volatili (4) (COV): concentrația de COV nu trebuie să depășească 0,5 mg/m3.

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să furnizeze un raport de încercare folosind metoda de încercare următoare: încercare în cameră, utilizând DIN ISO 16000-6 pentru eșantionarea și analiza aerului. |
| --- | --- |

(b)

Compuși organici volatili (4) (COV): concentrația de COV nu trebuie să depășească 0,5 mg/m3.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să furnizeze un raport de încercare folosind metoda de încercare următoare: încercare în cameră, utilizând DIN ISO 16000-6 pentru eșantionarea și analiza aerului.

| (c) | Coloranți pe bază de complecși metalici: nu este permisă utilizarea de coloranți pe bază de complecși de cupru, plumb, crom sau nichel.

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de neutilizare. |
| --- | --- |

(c)

Coloranți pe bază de complecși metalici: nu este permisă utilizarea de coloranți pe bază de complecși de cupru, plumb, crom sau nichel.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de neutilizare.

| (d) | Clorfenoli: nu este admisă prezența niciunui clorfenol (săruri și esteri) cu concentrație mai mare de 0,1 ppm, cu excepția fenolilor mono- sau diclorurați (săruri și esteri), care nu trebuie să depășească 1 ppm.

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să furnizeze un raport de încercare folosind metoda de încercare următoare: măcinarea a 5 g de eșantion, extragerea de clorfenol sau a sării de sodiu. Analiză cu ajutorul cromatografiei cu gaz (CG), detectarea cu spectrometru de masă sau cu ECD (detector cu captură de electroni). |
| --- | --- |

(d)

Clorfenoli: nu este admisă prezența niciunui clorfenol (săruri și esteri) cu concentrație mai mare de 0,1 ppm, cu excepția fenolilor mono- sau diclorurați (săruri și esteri), care nu trebuie să depășească 1 ppm.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să furnizeze un raport de încercare folosind metoda de încercare următoare: măcinarea a 5 g de eșantion, extragerea de clorfenol sau a sării de sodiu. Analiză cu ajutorul cromatografiei cu gaz (CG), detectarea cu spectrometru de masă sau cu ECD (detector cu captură de electroni).

| (e) | Butadienă: concentrația de butadienă nu trebuie să depășească 1 ppm.

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să furnizeze un raport de încercare folosind metoda de încercare următoare: măcinare și cântărire a eșantionului. Eșantionare cu un dispozitiv de eșantionare tip „headspace”. Analiză cu ajutorul cromatografiei cu gaz, detectare cu ajutorul detectorului cu ionizare prin flacără. |
| --- | --- |

(e)

Butadienă: concentrația de butadienă nu trebuie să depășească 1 ppm.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să furnizeze un raport de încercare folosind metoda de încercare următoare: măcinare și cântărire a eșantionului. Eșantionare cu un dispozitiv de eșantionare tip „headspace”. Analiză cu ajutorul cromatografiei cu gaz, detectare cu ajutorul detectorului cu ionizare prin flacără.

| (f) | Nitrozamine: concentrația de N-nitrozamine nu trebuie să depășească 0,001 mg/m3 la măsurarea prin metoda încercării în cameră.

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să furnizeze un raport de încercare folosind metoda de încercare următoare: încercare în cameră conform normelor Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften ZH 1/120,23 (sau cu altă metodă echivalentă) pentru eșantionarea și analiza aerului. |
| --- | --- |

(f)

Nitrozamine: concentrația de N-nitrozamine nu trebuie să depășească 0,001 mg/m3 la măsurarea prin metoda încercării în cameră.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să furnizeze un raport de încercare folosind metoda de încercare următoare: încercare în cameră conform normelor Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften ZH 1/120,23 (sau cu altă metodă echivalentă) pentru eșantionarea și analiza aerului.

Cauciuc alveolar (numai pentru poliuretan)

| (a) | Staniu organic: nu este admisă utilizarea de staniu sub formă organică (staniu cu o legătură la un atom de carbon).

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de neutilizare. |
| --- | --- |

(a)

Staniu organic: nu este admisă utilizarea de staniu sub formă organică (staniu cu o legătură la un atom de carbon).

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de neutilizare.

| (b) | Agenți de gonflare: CFC, HCFC, HFC sau clorura de metilen nu se utilizează ca agenți de gonflare sau ca agenți de gonflare auxiliari.

  Evaluare și verificare: solicitantul furnizează o declarație că nu s-au utilizat acești agenți de gonflare. |
| --- | --- |

(b)

Agenți de gonflare: CFC, HCFC, HFC sau clorura de metilen nu se utilizează ca agenți de gonflare sau ca agenți de gonflare auxiliari.

Evaluare și verificare: solicitantul furnizează o declarație că nu s-au utilizat acești agenți de gonflare.

Spume vulcanizate

Nu este admisă utilizarea spumelor vulcanizate pentru căptușeală.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de neutilizare.

Formaldehidă

Concentrația de formaldehidă, măsurată conform standardului EN ISO 14184-1, nu trebuie să depășească 30 ppm. Dacă măsurarea se face cu metoda încercării în cameră, concentrația nu trebuie să depășească 0,01 mg/m3.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să furnizeze un raport de încercare folosind metoda de încercare următoare: EN ISO 14184-1. Eșantion de 1 g cu 100 g de apă încălzită la 40 °C timp de o oră. Conținutul de formaldehidă din extract se determină cu metoda fotometrică folosind acetilacetonă.

Se poate utiliza și metoda încercării în cameră de emisie: ENV 13419-1, cu EN ISO 16000-3 sau VDI 3484-1 pentru eșantionarea și analiza aerului.

2.   PRODUCEREA TUTUROR MATERIALELOR

În ceea ce privește prezența substanțelor periculoase, se aplică cerințele descrise la criteriul 1 „Cerințe pentru materialele generice”.

De asemenea, solicitantul trebuie să respecte următoarele cerințe specifice:

Substanțe ignifuge

Se pot utiliza în produs numai substanțele ignifuge legate chimic de fibra polimerică sau la suprafața fibrei (substanțe ignifuge reactive). În cazul în care substanțelor ignifuge utilizate li s-a aplicat vreuna dintre frazele R (de risc) enumerate în continuare, substanțele ignifuge respective trebuie să își schimbe, la aplicare, natura chimică, astfel încât niciuna dintre frazele R enumerate să nu mai fie justificată. (Mai puțin de 0,1 % din substanțele ignifuge de pe firele sau materialele tratate poate rămâne în forma anterioară aplicării.):

| R40 | – | posibil efect cancerigen, dovezi insuficiente; |
| --- | --- | --- |
| R45 | – | poate cauza cancer; |
| R46 | – | poate provoca anomalii genetice ereditare; |
| R49 | – | poate cauza cancer prin inhalare; |
| R50 | – | foarte toxic pentru organismele acvatice; |
| R51 | – | toxic pentru organismele acvatice; |
| R52 | – | nociv pentru organismele acvatice; |
| R53 | – | poate provoca efecte adverse pe termen lung asupra mediului acvatic; |
| R60 | – | poate altera funcția de reproducere (fertilitatea); |
| R61 | – | poate provoca efecte dăunătoare asupra copilului nenăscut, în timpul sarcinii; |
| R62 | – | posibil risc de alterare a funcției de reproducere (fertilității); |
| R63 | – | posibil risc de efecte dăunătoare asupra copilului nenăscut, în timpul sarcinii; |
| R68 | – | posibil risc de efecte ireversibile, |

R40

–

posibil efect cancerigen, dovezi insuficiente;

R45

–

poate cauza cancer;

R46

–

poate provoca anomalii genetice ereditare;

R49

–

poate cauza cancer prin inhalare;

R50

–

foarte toxic pentru organismele acvatice;

R51

–

toxic pentru organismele acvatice;

R52

–

nociv pentru organismele acvatice;

R53

–

poate provoca efecte adverse pe termen lung asupra mediului acvatic;

R60

–

poate altera funcția de reproducere (fertilitatea);

R61

–

poate provoca efecte dăunătoare asupra copilului nenăscut, în timpul sarcinii;

R62

–

posibil risc de alterare a funcției de reproducere (fertilității);

R63

–

posibil risc de efecte dăunătoare asupra copilului nenăscut, în timpul sarcinii;

R68

–

posibil risc de efecte ireversibile,

stabilite în Directiva 67/548/CEE.

Alternativ, clasificarea poate fi realizată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008. În acest caz, materiilor prime nu li se pot adăuga niciun fel de substanțe sau preparate cărora li s-a atribuit sau li s-ar putea atribui la momentul prezentării cererii una dintre următoarele fraze de pericol (sau combinații ale acestora): H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Se exclud substanțele ignifuge care sunt amestecate numai din punct de vedere fizic în fibra polimerică sau într-o husă textilă (substanțe ignifuge aditive).

Evaluare și verificare: solicitantul furnizează o declarație care specifică faptul că nu s-au utilizat substanțe ignifuge aditive și indică substanțele ignifuge utilizate, dacă este cazul, și furnizează documentație (precum fișele tehnice de securitate) și/sau declarații care demonstrează că substanțele ignifuge în cauză îndeplinesc acest criteriu.

Plastifianți

Dacă în procesul de fabricare se folosește o substanță plastifiantă, se pot utiliza doar ftalații care, la momentul solicitării, au fost evaluați din punct de vedere al riscurilor și nu au fost clasificați cu frazele de risc (sau combinații ale acestora):

| R50 | – | foarte toxic pentru organismele acvatice; |
| --- | --- | --- |
| R51 | – | toxic pentru organismele acvatice; |
| R52 | – | nociv pentru organismele acvatice; |
| R53 | – | poate provoca efecte adverse pe termen lung asupra mediului acvatic; |
| R60 | – | poate altera funcția de reproducere (fertilitatea); |
| R61 | – | poate provoca efecte dăunătoare asupra copilului nenăscut, în timpul sarcinii; |
| R62 | – | posibil risc de alterare a funcției de reproducere (fertilității), |

R50

–

foarte toxic pentru organismele acvatice;

R51

–

toxic pentru organismele acvatice;

R52

–

nociv pentru organismele acvatice;

R53

–

poate provoca efecte adverse pe termen lung asupra mediului acvatic;

R60

–

poate altera funcția de reproducere (fertilitatea);

R61

–

poate provoca efecte dăunătoare asupra copilului nenăscut, în timpul sarcinii;

R62

–

posibil risc de alterare a funcției de reproducere (fertilității),

stabilite în Directiva 67/548/CEE.

Alternativ, clasificarea poate fi realizată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008. În acest caz, materiilor prime nu li se pot adăuga niciun fel de substanțe sau preparate cărora li s-a atribuit sau li s-ar putea atribui la momentul prezentării cererii una dintre următoarele fraze de pericol (sau combinații ale acestora): H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df.

În plus, nu este permisă prezența în produs nici a DNOF (di-n-octil-ftalat), DINF (di-isononil ftalat) și DIDF (di-isodecil ftalat).

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de neutilizare. Nu este admisă prezența a peste 0,1 % ftalați în masă ca impurități în acoperitoarele de podea din materiale textile, astfel cum prevede Directiva 2005/84/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5).

2.1.   Substanțe chimice utilizate ca auxiliare pentru tratarea fibrelor textile

Nu trebuie folosiți și nu trebuie să intre în compoziția niciunui preparat sau formule utilizate alchilfenoletoxilații (APEO), sulfonații liniari ai alchilbenzenului (LAS), clorura de bis(alchilstearină hidrogenată) dimetilamoniu (DTDMAC), clorura de dimetil distearil amoniu (DSDMAC), clorura de di(stearină solidificată) dimetilamoniu, acidul etilendiaminotetraacetic (EDTA) și acidul dietilentriaminopentaacetic (DTPA).

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de neutilizare.

2.2.   Coloranți și pigmenți

Coloranți azoici

Nu se folosește niciun colorant azoic care poate produce prin scindare una dintre aminele aromatice următoare:

| | 4-aminodifenil (92-67-1) |
| --- | --- |

4-aminodifenil (92-67-1)

| | Benzidină (92-87-5) |
| --- | --- |

Benzidină (92-87-5)

| | 4-clor-o-toluidină (95-69-2) |
| --- | --- |

4-clor-o-toluidină (95-69-2)

| | 2-naftilamină (91-59-8) |
| --- | --- |

2-naftilamină (91-59-8)

| | o-amino-azotoluen (97-56-3) |
| --- | --- |

o-amino-azotoluen (97-56-3)

| | 2-amino-4-nitrotoluen (99-55-8) |
| --- | --- |

2-amino-4-nitrotoluen (99-55-8)

| | p-cloranilină (106-47-8) |
| --- | --- |

p-cloranilină (106-47-8)

| | 2,4-diaminoanisol (615-05-4) |
| --- | --- |

2,4-diaminoanisol (615-05-4)

| | 4,4’-diaminodifenilmetan (101-77-9) |
| --- | --- |

4,4’-diaminodifenilmetan (101-77-9)

| | 3,3’-diclorbenzidină (91-94-1) |
| --- | --- |

3,3’-diclorbenzidină (91-94-1)

| | 3,3’-dimetoxibenzidină (119-90-4) |
| --- | --- |

3,3’-dimetoxibenzidină (119-90-4)

| | 3,3’-dimetilbenzidină (119-93-7) |
| --- | --- |

3,3’-dimetilbenzidină (119-93-7)

| | 3,3’-dimetil-4,4’-diaminodifenilmetan (838-88-0) |
| --- | --- |

3,3’-dimetil-4,4’-diaminodifenilmetan (838-88-0)

| | p-crezidină (120-71-8) |
| --- | --- |

p-crezidină (120-71-8)

| | 4,4’-oxidianilină (101-80-4) |
| --- | --- |

4,4’-oxidianilină (101-80-4)

| | 4,4’-tiodianilină (139-65-1) |
| --- | --- |

4,4’-tiodianilină (139-65-1)

| | o-toluidină (95-53-4) |
| --- | --- |

o-toluidină (95-53-4)

| | 2,4-diaminotoluen (95-80-7) |
| --- | --- |

2,4-diaminotoluen (95-80-7)

| | 2,4,5-trimetilanilină (137-17-7) |
| --- | --- |

2,4,5-trimetilanilină (137-17-7)

| | 4-aminoazobenzen (60-09-3) |
| --- | --- |

4-aminoazobenzen (60-09-3)

| | o-anisidină (90-04-0) |
| --- | --- |

o-anisidină (90-04-0)

| | 2,4-Xilidină |
| --- | --- |

2,4-Xilidină

| | 2,6-Xilidină |
| --- | --- |

2,6-Xilidină

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte declarația de neutilizare a acestor coloranți. În cazul în care declarația face obiectul unei verificări, se utilizează următorul standard = EN 14362-1 și 2. (Notă: sunt posibile rezultate fals pozitive în ceea ce privește prezența 4-aminoazobenzenului și, prin urmare, se recomandă confirmarea acestora.)

Coloranți cancerigeni, mutageni sau toxici pentru reproducere

| (a) | Nu se folosesc următorii coloranți: | C.I. Basic Red 9 |
| --- | --- | --- |

(a)

Nu se folosesc următorii coloranți:

C.I. Basic Red 9

| | C.I. Disperse Blue 1 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 1

| | C.I. Acid Red 26 |
| --- | --- |

C.I. Acid Red 26

| | C.I. Basic Violet 14 |
| --- | --- |

C.I. Basic Violet 14

| | C.I. Disperse Orange 11 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 11

| | C. I. Direct Black 38 |
| --- | --- |

C. I. Direct Black 38

| | C. I. Direct Blue 6 |
| --- | --- |

C. I. Direct Blue 6

| | C. I. Direct Red 28 |
| --- | --- |

C. I. Direct Red 28

| | C. I. Disperse Yellow 3 |
| --- | --- |

C. I. Disperse Yellow 3

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de neutilizare a acestor coloranți.

| (b) | Este interzisă folosirea substanțelor colorante sau a preparatelor colorante care conțin, în proporție de peste 0,1 % din greutate, substanțele cărora li s-au atribuit sau li s-ar putea atribui, la momentul prezentării cererii, una dintre următoarele fraze de risc (sau combinații ale acestora):







  R40 | – | posibil efect cancerigen, dovezi insuficiente; |
| --- | --- | --- | --- |
| R45 | – | poate cauza cancer; |
| R46 | – | poate provoca anomalii genetice ereditare; |
| R49 | – | poate cauza cancer prin inhalare; |
| R60 | – | poate altera funcția de reproducere (fertilitatea); |
| R61 | – | poate provoca efecte dăunătoare asupra copilului nenăscut, în timpul sarcinii; |
| R62 | – | posibil risc de alterare a funcției de reproducere (fertilității); |
| R63 | – | posibil risc de efecte dăunătoare asupra copilului nenăscut, în timpul sarcinii; |
| R68 | – | posibil risc de efecte ireversibile, |

(b)

Este interzisă folosirea substanțelor colorante sau a preparatelor colorante care conțin, în proporție de peste 0,1 % din greutate, substanțele cărora li s-au atribuit sau li s-ar putea atribui, la momentul prezentării cererii, una dintre următoarele fraze de risc (sau combinații ale acestora):

R40

–

posibil efect cancerigen, dovezi insuficiente;

R45

–

poate cauza cancer;

R46

–

poate provoca anomalii genetice ereditare;

R49

–

poate cauza cancer prin inhalare;

R60

–

poate altera funcția de reproducere (fertilitatea);

R61

–

poate provoca efecte dăunătoare asupra copilului nenăscut, în timpul sarcinii;

R62

–

posibil risc de alterare a funcției de reproducere (fertilității);

R63

–

posibil risc de efecte dăunătoare asupra copilului nenăscut, în timpul sarcinii;

R68

–

posibil risc de efecte ireversibile,

în conformitate cu Directiva 67/548/CEE.

Alternativ, clasificarea poate fi realizată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008. Materiilor prime nu li se pot adăuga niciun fel de substanțe sau preparate cărora li s-a atribuit sau li s-ar putea atribui la momentul prezentării cererii una dintre următoarele fraze de pericol (sau combinații ale acestora): H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de neutilizare a acestor coloranți.

Coloranți potențial sensibilizanți

Nu se folosesc următorii coloranți:

| | C.I. Disperse Blue 3 C.I. 61 505 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 3 C.I. 61 505

| | C.I. Disperse Blue 7 C.I. 62 500 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 7 C.I. 62 500

| | C.I. Disperse Blue 26 C.I. 63 305 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 26 C.I. 63 305

| | C.I. Disperse Blue 35 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 35

| | C.I. Disperse Blue 102 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 102

| | C.I. Disperse Blue 106 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 106

| | C.I. Disperse Blue 124 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 124

| | C.I. Disperse Brown 1 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Brown 1

| | C.I. Disperse Orange 1 C.I. 11 080 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 1 C.I. 11 080

| | C.I. Disperse Orange 3 C.I. 11 005 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 3 C.I. 11 005

| | C.I. Disperse Orange 37 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 37

| | C.I. Disperse Orange 76 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 76

| | (denumit anterior Orange 37) |
| --- | --- |

(denumit anterior Orange 37)

| | C.I. Disperse Red 1 C.I. 11 110 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 1 C.I. 11 110

| | C.I. Disperse Red 11 C.I. 62 015 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 11 C.I. 62 015

| | C.I. Disperse Red 17 C.I. 11 210 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 17 C.I. 11 210

| | C.I. Disperse Yellow 1 C.I. 10 345 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 1 C.I. 10 345

| | C.I. Disperse Yellow 9 C.I. 10 375 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 9 C.I. 10 375

| | C.I. Disperse Yellow 39 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 39

| | C.I. Disperse Yellow 49 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 49

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de neutilizare a acestor coloranți.

Metale grele

Coloranții și pigmenții care conțin plumb (Pb), cadmiu (Cd), mercur (Hg) sau crom (crom total) sau Cr(VI) ca ingrediente ale componentei de colorare nu trebuie utilizați la colorarea materialelor.

Valoarea limită a conținutului total de metal greu al unei mochete este de 100 mg/kg.

Evaluare și verificare: Solicitantul trebuie să prezinte o declarație de neutilizare a acestor coloranți, alături de documentația care demonstrează că limita impusă nu este depășită.

Dacă produsele utilizate prezintă eticheta GUT, acestea îndeplinesc cerința și trebuie furnizată documentația justificativă.

2.3.   Emisii în apă

Lână – CCO

În cazul efluentului de spălare deversat în rețeaua de canalizare, CCO nu trebuie să depășească 60 g/kg de lână nespălată, iar efluentul trebuie tratat în afara amplasamentului, astfel încât să determine o reducere cu cel puțin 75 % a CCO, exprimat ca medie anuală.

În cazul efluentului de spălare tratat în amplasament și deversat în apele de suprafață, CCO nu trebuie să depășească 45 g/kg de lână nespălată. Factorul pH al efluentului deversat în apele de suprafață trebuie să fie cuprins între 6 și 9 (cu excepția cazului în care pH-ul apelor receptoare se înscrie în afara acestui interval), iar temperatura trebuie să fie sub 40 °C (cu excepția cazului în care temperatura apei receptoare depășește această valoare). Uzina de spălare a lânii trebuie să descrie, în ansamblu, tratamentul aplicat efluentului de spălare și să monitorizeze permanent nivelurile de CCO.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să furnizeze date pertinente și rapoarte de încercare privind acest criteriu folosind următoarea metodă de încercare: ISO 6060.

Efluenți rezultați din tratarea umedă

| (a) | CCO al apei reziduale provenite din stațiile de tratare umedă (cu excepția celor de spălare a lânii), în momentul deversării în apele reziduale după tratament (în interiorul sau în afara amplasamentului), trebuie să fie sub 20 g/kg, exprimat ca medie anuală.

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte documentația detaliată și rapoarte de încercare, utilizând metoda de încercare ISO 6060, prin care se demonstrează îndeplinirea acestui criteriu, împreună cu o declarație de conformitate. |
| --- | --- |

(a)

CCO al apei reziduale provenite din stațiile de tratare umedă (cu excepția celor de spălare a lânii), în momentul deversării în apele reziduale după tratament (în interiorul sau în afara amplasamentului), trebuie să fie sub 20 g/kg, exprimat ca medie anuală.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte documentația detaliată și rapoarte de încercare, utilizând metoda de încercare ISO 6060, prin care se demonstrează îndeplinirea acestui criteriu, împreună cu o declarație de conformitate.

| (b) | Factorul pH al efluentului tratat în amplasament și deversat direct în apele de suprafață trebuie să fie cuprins între 6 și 9 (cu excepția cazului în care pH-ul apelor receptoare se înscrie în afara acestui interval), iar temperatura trebuie să fie sub 40 °C (cu excepția cazului în care temperatura apei receptoare depășește această valoare).

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte documentație detaliată și rapoarte de încercare, demonstrând respectarea acestui criteriu, împreună cu o declarație de conformitate. În cazul în care produselor utilizate le-a fost acordată eticheta ecologică comunitară pentru produse textile, această cerință este îndeplinită, iar solicitantul trebuie să furnizeze documentele corespunzătoare. |
| --- | --- |

(b)

Factorul pH al efluentului tratat în amplasament și deversat direct în apele de suprafață trebuie să fie cuprins între 6 și 9 (cu excepția cazului în care pH-ul apelor receptoare se înscrie în afara acestui interval), iar temperatura trebuie să fie sub 40 °C (cu excepția cazului în care temperatura apei receptoare depășește această valoare).

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte documentație detaliată și rapoarte de încercare, demonstrând respectarea acestui criteriu, împreună cu o declarație de conformitate. În cazul în care produselor utilizate le-a fost acordată eticheta ecologică comunitară pentru produse textile, această cerință este îndeplinită, iar solicitantul trebuie să furnizeze documentele corespunzătoare.

Detergenți, emolienți pentru țesături și agenți de chelatizare

În orice amplasament de tratare umedă, cel puțin 95 % în greutate din detergenții, emolienții pentru țesături și agenții de chelatizare utilizați trebuie să fie suficient de degradabili sau eliminabili în stațiile de epurare a apelor reziduale. În orice amplasament de tratare umedă, detergenții (care conțin surfactanți) utilizați trebuie să îndeplinească următoarele criterii: surfactanții îndeplinesc criteriile de biodegradabilitate finală aerobă. Cel puțin 95 % în greutate din celelalte substanțe trebuie să fie suficient de degradabile sau eliminabile în stațiile de epurare a apelor reziduale.

Evaluare și verificare: Termenul „suficient de biodegradabil” înseamnă:

| — | în cazul în care, atunci când este încercată printr-una dintre metodele OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B sau ISO 9888, o substanță prezintă o degradare procentuală de cel puțin 70 % în 28 zile; |
| --- | --- |

—

în cazul în care, atunci când este încercată printr-una dintre metodele OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B sau ISO 9888, o substanță prezintă o degradare procentuală de cel puțin 70 % în 28 zile;

| — | sau în cazul în care, atunci când este încercată printr-una dintre metodele OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 sau ISO 14593, o substanță prezintă o degradare procentuală de cel puțin 60 % în 28 zile; |
| --- | --- |

—

sau în cazul în care, atunci când este încercată printr-una dintre metodele OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 sau ISO 14593, o substanță prezintă o degradare procentuală de cel puțin 60 % în 28 zile;

| — | sau în cazul în care, atunci când este încercată printr-una din metodele OECD 303 sau ISO 11733, o substanță prezintă o degradare procentuală de cel puțin 80 % în 28 zile; |
| --- | --- |

—

sau în cazul în care, atunci când este încercată printr-una din metodele OECD 303 sau ISO 11733, o substanță prezintă o degradare procentuală de cel puțin 80 % în 28 zile;

| — | sau, pentru substanțele în cazul cărora aceste metode de încercare nu sunt aplicabile, dacă se prezintă dovada unui nivel echivalent de biodegradare. |
| --- | --- |

—

sau, pentru substanțele în cazul cărora aceste metode de încercare nu sunt aplicabile, dacă se prezintă dovada unui nivel echivalent de biodegradare.

Solicitantul trebuie să furnizeze documentația adecvată, fișe tehnice de securitate, rapoarte de încercare și/sau declarații, indicând metodele de încercare și rezultatele obținute, în conformitate cu cele de mai sus, și demonstrând îndeplinirea acestui criteriu pentru toți detergenții, emolienți pentru țesături și agenții de chelatizare folosiți.

Coloranți metal complecși

| (a) | În cazul colorării celulozei, atunci când coloranții metal complecși fac parte din rețeta colorantului, se deversează în stațiile de epurare a apelor reziduale (în interiorul sau în afara amplasamentului) mai puțin de 20 % din fiecare colorant metal complex utilizat (intrat în proces).
  În cazul tuturor celorlalte procese de colorare, atunci când coloranții metal complecși fac parte din rețeta colorantului, se deversează în stațiile de epurare a apelor reziduale (în interiorul sau în afara amplasamentului) mai puțin de 7 % din fiecare colorant metal complex utilizat (intrat în proces). |
| --- | --- |

(a)

În cazul colorării celulozei, atunci când coloranții metal complecși fac parte din rețeta colorantului, se deversează în stațiile de epurare a apelor reziduale (în interiorul sau în afara amplasamentului) mai puțin de 20 % din fiecare colorant metal complex utilizat (intrat în proces).

În cazul tuturor celorlalte procese de colorare, atunci când coloranții metal complecși fac parte din rețeta colorantului, se deversează în stațiile de epurare a apelor reziduale (în interiorul sau în afara amplasamentului) mai puțin de 7 % din fiecare colorant metal complex utilizat (intrat în proces).

| (b) | Emisiile în apă după tratare nu trebuie să depășească: Cu 75 mg/kg (fibră, fir textil sau țesătură); Cr 50 mg/kg; Ni 75 mg/kg. |
| --- | --- |

(b)

Emisiile în apă după tratare nu trebuie să depășească: Cu 75 mg/kg (fibră, fir textil sau țesătură); Cr 50 mg/kg; Ni 75 mg/kg.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte fie o declarație de neutilizare, fie documentația și rapoartele de încercare pe baza următoarelor metode de încercare: ISO 8288 pentru Cu, Ni; EN 1233 pentru Cr.

2.4.   Consumul de energie

Consumul de energie se calculează ca energia necesară în procesul de producere a acoperitoarelor de podea.

Energia necesară în procesul de producție, calculată conform indicațiilor din apendicele tehnic, trebuie să depășească următoarele valori (P = punct):

| Familia de produse | Valoarea limită
  (P) |
| --- | --- |
| Covoare sintetice | 8 |

Familia de produse

Valoarea limită

(P)

Covoare sintetice

8

Evaluare și verificare: solicitantul calculează consumul de energie al procesului de producție în conformitate cu instrucțiunile din apendicele tehnic. Solicitantul trebuie să prezinte rezultatele aferente și documentele justificative.

3.   FAZA DE UTILIZARE

3.1.   Eliberarea de substanțe periculoase

Următoarele valori ale emisiilor nu trebuie depășite:

| Substanța | Cerință
  (după 3 zile) |
| --- | --- |
| Compuși organici totali în limitele domeniului de retenție
  C6 – C16 (TCOV) | 0,25 mg/m3 aer |
| Compuși organici totali în limitele domeniului de retenție
  > C16 – C22 (TSCOV) | 0,03 mg/m3 aer |
| COV total fără LCI (6) | 0,05 mg/m3 aer |

Substanța

Cerință

(după 3 zile)

Compuși organici totali în limitele domeniului de retenție

C6 – C16 (TCOV)

0,25 mg/m3 aer

Compuși organici totali în limitele domeniului de retenție

> C16 – C22 (TSCOV)

0,03 mg/m3 aer

COV total fără LCI (6)

0,05 mg/m3 aer

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte un certificat de încercare conform încercărilor de emisie prEN 15052 sau DIN ISO 16000-9.

4.   ADECVAREA PENTRU UTILIZARE

Produsul trebuie să fie adecvat pentru utilizare. Pentru a demonstra adecvarea, se pot utiliza rezultatele încercărilor efectuate în conformitate cu metodele ISO sau CEN corespunzătoare sau cu metodele de încercare echivalente, precum procedurile de încercare naționale.

Evaluare și verificare: se prezintă detalii privind procedurile de încercare și rezultatele acestora, împreună cu o declarație care atestă faptul că produsul este adecvat pentru a fi utilizat, pe baza tuturor celorlalte informații referitoare la cea mai bună utilizare de către utilizatorul final. În conformitate cu Directiva 89/106/CEE a Consiliului (7), un produs se presupune a fi adecvat pentru utilizare în cazul în care acesta este conform cu un standard armonizat, cu o omologare tehnică europeană sau cu o specificație tehnică nearmonizată recunoscută la nivel comunitar. Marca de conformitate a CE pentru produsele de construcție, denumită „CE”, oferă producătorilor un atestat de conformitate ușor de recunoscut, care poate fi considerat suficient în acest context. De asemenea, standardul CEN/TS 14472-2 poate fi utilizat pentru a demonstra îndeplinirea acestui criteriu.

5.   INFORMAȚII PENTRU CONSUMATORI

Produsul trebuie să se comercializeze împreună cu informații relevante pentru utilizator, care să-i ofere acestuia recomandări privind utilizarea generală și tehnică adecvată sau cea mai bună a produsului, precum și informații privind întreținerea acestuia. Pe ambalaj și/sau în documentele care însoțesc produsul trebuie să figureze următoarele informații:

| (a) | informații care indică faptul că produsului i-a fost acordată eticheta ecologică comunitară, cu o scurtă, dar foarte specifică explicație despre ce înseamnă aceasta, pe lângă informațiile generale prevăzute în caseta 2 din logo; |
| --- | --- |

(a)

informații care indică faptul că produsului i-a fost acordată eticheta ecologică comunitară, cu o scurtă, dar foarte specifică explicație despre ce înseamnă aceasta, pe lângă informațiile generale prevăzute în caseta 2 din logo;

| (b) | recomandări pentru utilizarea și întreținerea produsului. Aceste informații trebuie să evidențieze toate instrucțiunile relevante referitoare, în special, la întreținerea și utilizarea produselor. După caz, trebuie să se precizeze particularitățile legate de utilizarea produsului în condiții climatice dificile sau în alte tipuri de condiții dificile, cum ar fi: rezistența la îngheț/absorbția de apă, rezistența la pete, rezistența la substanțe chimice, pregătirea necesară a suprafeței de sprijin, instrucțiuni de curățare și tipurile de agenți de curățare și intervalele de curățare recomandate. De asemenea, informațiile trebuie să includă toate indicațiile disponibile referitoare la durata de viață estimată a produsului, exprimată în termeni tehnici fie ca medie, fie ca interval de valori; |
| --- | --- |

(b)

recomandări pentru utilizarea și întreținerea produsului. Aceste informații trebuie să evidențieze toate instrucțiunile relevante referitoare, în special, la întreținerea și utilizarea produselor. După caz, trebuie să se precizeze particularitățile legate de utilizarea produsului în condiții climatice dificile sau în alte tipuri de condiții dificile, cum ar fi: rezistența la îngheț/absorbția de apă, rezistența la pete, rezistența la substanțe chimice, pregătirea necesară a suprafeței de sprijin, instrucțiuni de curățare și tipurile de agenți de curățare și intervalele de curățare recomandate. De asemenea, informațiile trebuie să includă toate indicațiile disponibile referitoare la durata de viață estimată a produsului, exprimată în termeni tehnici fie ca medie, fie ca interval de valori;

| (c) | o indicație privind circuitul de reciclare sau de eliminare (explicația servește la informarea consumatorului privind înalta performanță pe care o poate avea un asemenea produs); |
| --- | --- |

(c)

o indicație privind circuitul de reciclare sau de eliminare (explicația servește la informarea consumatorului privind înalta performanță pe care o poate avea un asemenea produs);

| (d) | informații despre eticheta ecologică comunitară și despre grupurile de produse conexe, inclusiv textul următor (sau un text echivalent): „Pentru mai multe informații vizitați site-ul web al UE referitor la eticheta ecologică: http://www.ecolabel.eu”. |
| --- | --- |

(d)

informații despre eticheta ecologică comunitară și despre grupurile de produse conexe, inclusiv textul următor (sau un text echivalent): „Pentru mai multe informații vizitați site-ul web al UE referitor la eticheta ecologică: http://www.ecolabel.eu”.

Evaluare și verificare: solicitantul prezintă un exemplar de ambalaj și/sau textele care îl însoțesc, în conformitate cu standardul ISO 6347: acoperitoare de podea din materiale textile – Informații pentru consumatori.

6.   INFORMAȚII CARE FIGUREAZĂ PE ETICHETA ECOLOGICĂ

Caseta 2 de pe eticheta ecologică trebuie să includă următorul text:

| — | utilizare limitată a substanțelor periculoase și toxice; |
| --- | --- |

—

utilizare limitată a substanțelor periculoase și toxice;

| — | consum de energie redus în timpul proceselor de producție; |
| --- | --- |

—

consum de energie redus în timpul proceselor de producție;

| — | emisii poluante în apă limitate; |
| --- | --- |

—

emisii poluante în apă limitate;

| — | risc scăzut la adresa sănătății în mediul de viață. |
| --- | --- |

—

risc scăzut la adresa sănătății în mediul de viață.

---

(1)  JO 196, 16.8.1967, p. 1.

(2)  JO L 200, 30.7.1999, p. 1.

(3)  JO L 353, 31.12.2008, p. 1.

(4)  COV reprezintă orice compus organic care la 293,15 K are o presiune a vaporilor de cel puțin 0,01 kPa sau care are o volatilitate corespunzătoare în anumite condiții de utilizare.

(5)  JO L 344, 27.12.2005, p. 40.

LCI= cea mai redusă concentrație care prezintă interes.

(7)  JO L 40, 11.2.1989, p. 12.

Apendice tehnic pentru acoperitoare de podea din materiale textile

CALCULUL CONSUMULUI DE ENERGIE

Consumul de energie este calculat ca media anuală a energiei consumate pe parcursul procesului de producție (exclusiv încălzirea incintei), de la materia primă la acoperitoarele de podea finite.

În cazul materiilor prime sintetice (neregenerabile), calcularea începe de la fabricarea produsului utilizat. Calculul nu include aportul de energie al materiei prime (mai precis: energia materiilor prime).

Calculul energiei cuprinde cel puțin 95 % din energia necesară pentru producerea materiilor prime. Energia necesară pentru producerea adezivilor nu este inclusă în calcule.

Unitatea de măsură aleasă pentru calcule este MJ/m2.

Sunt date aporturile de energie ale diverșilor combustibili.

Consumul de electricitate se referă la electricitatea achiziționată de la un furnizor extern.

Dacă producătorul înregistrează un surplus de energie care este vândut ca electricitate, aburi sau căldură, cantitatea vândută poate fi dedusă din consumul de combustibili. În calcule este inclus numai combustibilul efectiv utilizat la producerea acoperitoarelor de podea.

Parametri de mediu

| A | = | Proporția de materii prime regenerabile și materii prime neregenerabile reciclate (%) (1) |
| --- | --- | --- |
| B | = | Proporția de combustibili regenerabili (%) |
| C | = | Consumul de electricitate (MJ/m2) |
| D | = | Consumul de combustibili (MJ/m2) |

A

=

Proporția de materii prime regenerabile și materii prime neregenerabile reciclate (%) (1)

B

=

Proporția de combustibili regenerabili (%)

C

=

Consumul de electricitate (MJ/m2)

D

=

Consumul de combustibili (MJ/m2)

Formula

Aporturile de energie ale diverșilor combustibili figurează în următorul tabel.

Tabel de calculare a consumului de combustibili

Perioadă de producție – an:

Zile:

De la:

Până la:

| Combustibil | Cantitate | Unitate | Coeficient de conversie | Energie
  (MJ) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Paie (15 % W) | | kg | 14,5 | |
| Peleți (7 % W) | | kg | 17,5 | |
| Deșeuri lemnoase (20 % W) | | kg | 14,7 | |
| Talaș (45 % W) | | kg | 9,4 | |
| Turbă | | kg | 20 | |
| Gaz natural | | kg | 54,1 | |
| Gaz natural | | Nm3 | 38,8 | |
| Butan | | kg | 49,3 | |
| Kerosen | | kg | 46,5 | |
| Benzină | | kg | 52,7 | |
| Motorină | | kg | 44,6 | |
| Combustibil gazos | | kg | 45,2 | |
| Păcură grea | | kg | 42,7 | |
| Cărbune industrial uscat | | kg | 30,6 | |
| Antracit | | kg | 29,7 | |
| Mangal | | kg | 33,7 | |
| Cocs industrial | | kg | 27,9 | |
| Electricitate (din rețea) | | kWh | 3,6 | |
| Energie totală (MJ) | |

Combustibil

Cantitate

Unitate

Coeficient de conversie

Energie

(MJ)

Paie (15 % W)

kg

14,5

Peleți (7 % W)

kg

17,5

Deșeuri lemnoase (20 % W)

kg

14,7

Talaș (45 % W)

kg

9,4

Turbă

kg

20

Gaz natural

kg

54,1

Gaz natural

Nm3

38,8

Butan

kg

49,3

Kerosen

kg

46,5

Benzină

kg

52,7

Motorină

kg

44,6

Combustibil gazos

kg

45,2

Păcură grea

kg

42,7

Cărbune industrial uscat

kg

30,6

Antracit

kg

29,7

Mangal

kg

33,7

Cocs industrial

kg

27,9

Electricitate (din rețea)

kWh

3,6

Energie totală (MJ)

---

(1)  Utilizarea „materiilor prime regenerabile” și/sau a „materiilor prime neregenerabile reciclate” este facultativă.

---

III Acte adoptate în temeiul Tratatului UE

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI VI DIN TRATATUL UE

| 17.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/17

---

DECIZIA 2009/968/JAI A CONSILIULUI

din 30 noiembrie 2009

de adoptare a normelor privind confidențialitatea informațiilor Europol

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Decizia 2009/371/JAI a Consiliului din 6 aprilie 2009 privind înființarea Oficiului European de Poliție (Europol) (1) („Decizia Europol”), în special articolul 40,

având în vedere proiectul de norme înaintat de consiliul de administrație,

având în vedere avizul Parlamentului European,

întrucât, în conformitate cu Decizia Europol, Consiliul, hotărând cu majoritate calificată după consultarea Parlamentului European, adoptă normele de punere în aplicare privind confidențialitatea informațiilor obținute de Europol sau care fac obiectul unui schimb cu acesta (denumite în continuare „normele”),

DECIDE:

CAPITOLUL I

DEFINIȚII ȘI DOMENIU DE APLICARE

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentelor norme:

| (a) | „prelucrare a informațiilor” sau „prelucrare” înseamnă orice operație sau set de operații efectuate asupra datelor cu caracter personal sau a celor care nu au caracter personal, în mod automat sau nu, precum culegerea, înregistrarea, organizarea, stocarea, adaptarea sau modificarea, recuperarea, consultarea, utilizarea, divulgarea prin transmitere, difuzarea sau alte forme de punere la dispoziție, alinierea sau combinarea, blocarea, ștergerea sau distrugerea; |
| --- | --- |

(a)

„prelucrare a informațiilor” sau „prelucrare” înseamnă orice operație sau set de operații efectuate asupra datelor cu caracter personal sau a celor care nu au caracter personal, în mod automat sau nu, precum culegerea, înregistrarea, organizarea, stocarea, adaptarea sau modificarea, recuperarea, consultarea, utilizarea, divulgarea prin transmitere, difuzarea sau alte forme de punere la dispoziție, alinierea sau combinarea, blocarea, ștergerea sau distrugerea;

| (b) | „parte terță” înseamnă o entitate menționată la articolul 22 alineatul (1) și la articolul 23 alineatul (1) din Decizia Europol; |
| --- | --- |

(b)

„parte terță” înseamnă o entitate menționată la articolul 22 alineatul (1) și la articolul 23 alineatul (1) din Decizia Europol;

| (c) | „comitet de securitate” înseamnă comitetul alcătuit din reprezentanții statelor membre și ai Europol, astfel cum se indică la articolul 4; |
| --- | --- |

(c)

„comitet de securitate” înseamnă comitetul alcătuit din reprezentanții statelor membre și ai Europol, astfel cum se indică la articolul 4;

| (d) | „coordonator în materie de securitate” înseamnă directorul adjunct căruia directorul – în temeiul articolului 38 alineatul (2) din Decizia Europol – îi atribuie, printre celelalte sarcini care îi revin, funcția de coordonare și control în materie de securitate; |
| --- | --- |

(d)

„coordonator în materie de securitate” înseamnă directorul adjunct căruia directorul – în temeiul articolului 38 alineatul (2) din Decizia Europol – îi atribuie, printre celelalte sarcini care îi revin, funcția de coordonare și control în materie de securitate;

| (e) | „ofițeri de securitate” înseamnă personalul Europol care este numit de director și care răspunde de aspectele legate de securitate în conformitate cu articolul 6; |
| --- | --- |

(e)

„ofițeri de securitate” înseamnă personalul Europol care este numit de director și care răspunde de aspectele legate de securitate în conformitate cu articolul 6;

| (f) | „manual de securitate” înseamnă manualul de punere în aplicare a acestor norme, care se elaborează în conformitate cu articolul 7; |
| --- | --- |

(f)

„manual de securitate” înseamnă manualul de punere în aplicare a acestor norme, care se elaborează în conformitate cu articolul 7;

| (g) | „nivel de clasificare” înseamnă un marcaj de securitate atribuit unui document prelucrat de către sau prin intermediul Europol, astfel cum se menționează la articolul 10; |
| --- | --- |

(g)

„nivel de clasificare” înseamnă un marcaj de securitate atribuit unui document prelucrat de către sau prin intermediul Europol, astfel cum se menționează la articolul 10;

| (h) | „pachet de măsuri de securitate” înseamnă un anumit ansamblu de măsuri de securitate care trebuie aplicat informațiilor cărora le este atribuit un nivel de clasificare Europol, astfel cum se menționează la articolul 10; |
| --- | --- |

(h)

„pachet de măsuri de securitate” înseamnă un anumit ansamblu de măsuri de securitate care trebuie aplicat informațiilor cărora le este atribuit un nivel de clasificare Europol, astfel cum se menționează la articolul 10;

| (i) | „nivel de protecție de bază” înseamnă nivelul de protecție care se aplică tuturor informațiilor prelucrate de către sau prin intermediul Europol, cu excepția informațiilor care sunt marcate în mod special sau a celor care sunt ușor identificabile ca fiind informații publice, astfel cum se menționează la articolul 10 alineatul (1); |
| --- | --- |

(i)

„nivel de protecție de bază” înseamnă nivelul de protecție care se aplică tuturor informațiilor prelucrate de către sau prin intermediul Europol, cu excepția informațiilor care sunt marcate în mod special sau a celor care sunt ușor identificabile ca fiind informații publice, astfel cum se menționează la articolul 10 alineatul (1);

| (j) | „personal” înseamnă agenți temporari și agenți contractuali, astfel cum este definit la articolul 39 alineatul (4) din Decizia Europol; |
| --- | --- |

(j)

„personal” înseamnă agenți temporari și agenți contractuali, astfel cum este definit la articolul 39 alineatul (4) din Decizia Europol;

| (k) | „informații clasificate ale Europol” înseamnă orice informație și orice material sub orice formă, a căror divulgare neautorizată poate aduce prejudicii de diferite grade intereselor esențiale ale Europol sau ale unuia sau mai multor state membre și care necesită punerea în aplicare a unor măsuri de securitate adecvate, astfel cum este definit la articolul 7 alineatul (2) litera (b). |
| --- | --- |

(k)

„informații clasificate ale Europol” înseamnă orice informație și orice material sub orice formă, a căror divulgare neautorizată poate aduce prejudicii de diferite grade intereselor esențiale ale Europol sau ale unuia sau mai multor state membre și care necesită punerea în aplicare a unor măsuri de securitate adecvate, astfel cum este definit la articolul 7 alineatul (2) litera (b).

Articolul 2

Domeniul de aplicare

(1)   Prezentele norme stabilesc măsurile de securitate care urmează să fie aplicate tuturor informațiilor care sunt prelucrate de către sau prin intermediul Europol.

(2)   Canalele de comunicare între Europol și unitățile naționale ale statelor membre, menționate la articolul 8 din Decizia Europol, asigură un nivel de protecție care este echivalent nivelului asigurat prin prezentele măsuri. Un standard comun pentru aceste canale de comunicare se aprobă de comitetul de securitate.

(3)   Anexa prevede o prezentare generală a nivelurilor de clasificare ale Europol, astfel cum se menționează la articolul 10, precum și a marcajelor echivalente aplicate în mod curent de statele membre informațiilor care fac obiectul respectivelor niveluri de clasificare. Atunci când un stat membru informează celelalte state membre și Europol cu privire la orice modificare apărută la nivelul dispozițiilor sale naționale privind nivelurile de clasificare sau la nivelul marcajelor echivalente, Europol elaborează o versiune revizuită a prezentării generale reproduse în anexă. Cel puțin o dată pe an comitetul de securitate verifică dacă prezentarea generală este actualizată.

CAPITOLUL II

RESPONSABILITĂȚI PRIVIND SECURITATEA

Articolul 3

Responsabilitățile care revin statelor membre

(1)   Statele membre se angajează să asigure că informațiile Europol beneficiază, pe teritoriul acestora, de un nivel de protecție care este echivalent nivelului de protecție asigurat prin măsurile de securitate stabilite prin prezentele norme.

(2)   Statele membre se angajează să informeze coordonatorul în materie de securitate cu privire la toate actele de încălcare a securității care pot compromite interesele Europol sau ale unui stat membru. În cazul din urmă, statul membru vizat este, de asemenea, informat direct prin unitatea națională.

Articolul 4

Comitetul de securitate

(1)   Se înființează un comitet de securitate, care este alcătuit din reprezentanții statelor membre și ai Europol, care se reunesc de cel puțin două ori pe an.

(2)   Comitetului de securitate îi revine sarcina de a consilia consiliul de administrație și directorul în chestiuni referitoare la politica de securitate, inclusiv punerea în aplicare a manualului de securitate.

(3)   Comitetul de securitate își stabilește propriul regulament de procedură. Reuniunile comitetului de securitate sunt prezidate de coordonatorul în materie de securitate.

Articolul 5

Coordonatorul în materie de securitate

(1)   Coordonatorul în materie de securitate are responsabilitatea generală pentru toate chestiunile referitoare la securitate, inclusiv pentru măsurile de securitate stabilite în cadrul prezentelor norme și în manualul de securitate. Coordonatorul în materie de securitate monitorizează executarea dispozițiilor referitoare la securitate și informează directorul cu privire la toate actele de încălcare a securității. În cazuri grave, directorul informează consiliul de administrație. În cazul în care o asemenea încălcare riscă să compromită interesele unui stat membru, respectivul stat membru este, de asemenea, informat.

(2)   Coordonatorul în materie de securitate răspunde direct în fața directorului.

(3)   Coordonatorul în materie de securitate posedă o autorizație de securitate la cel mai înalt nivel în conformitate cu actele cu putere de lege și cu reglementările aplicabile în statul membru al cărui resortisant este.

Articolul 6

Ofițerii de securitate

(1)   Ofițerii de securitate îl sprijină pe director în punerea în aplicare a măsurilor de securitate stabilite în prezentele norme și în manualul de securitate. Ofițerii de securitate răspund direct în fața coordonatorului în materie de securitate. Sarcinile specifice ale ofițerilor de securitate sunt următoarele:

| (a) | să instruiască, să asiste și să consilieze întreg personalul Europol, precum și orice alte persoane implicate în activități care au legătură cu Europol și care sunt supuse unei obligații de discreție sau de confidențialitate, cu privire la obligațiile lor în temeiul prezentelor norme sau al manualului de securitate; |
| --- | --- |

(a)

să instruiască, să asiste și să consilieze întreg personalul Europol, precum și orice alte persoane implicate în activități care au legătură cu Europol și care sunt supuse unei obligații de discreție sau de confidențialitate, cu privire la obligațiile lor în temeiul prezentelor norme sau al manualului de securitate;

| (b) | să pună în aplicare dispozițiile de securitate, să investigheze încălcările unor asemenea dispoziții și să raporteze aceasta imediat coordonatorului în materie de securitate; |
| --- | --- |

(b)

să pună în aplicare dispozițiile de securitate, să investigheze încălcările unor asemenea dispoziții și să raporteze aceasta imediat coordonatorului în materie de securitate;

| (c) | să revizuiască periodic caracterul adecvat al măsurilor de securitate pe baza evaluărilor de risc; în acest sens, aceștia raportează coordonatorului în materie de securitate, de regulă, cel puțin o dată pe lună și – în cazuri excepționale – ori de câte ori acest lucru este considerat ca fiind necesar și formulează recomandări și consultanță adecvate; |
| --- | --- |

(c)

să revizuiască periodic caracterul adecvat al măsurilor de securitate pe baza evaluărilor de risc; în acest sens, aceștia raportează coordonatorului în materie de securitate, de regulă, cel puțin o dată pe lună și – în cazuri excepționale – ori de câte ori acest lucru este considerat ca fiind necesar și formulează recomandări și consultanță adecvate;

| (d) | să îndeplinească sarcinile care le sunt trasate în temeiul prezentelor norme sau al manualului de securitate; și |
| --- | --- |

(d)

să îndeplinească sarcinile care le sunt trasate în temeiul prezentelor norme sau al manualului de securitate; și

| (e) | să îndeplinească orice alte sarcini care le sunt trasate de către coordonatorul în materie de securitate. |
| --- | --- |

(e)

să îndeplinească orice alte sarcini care le sunt trasate de către coordonatorul în materie de securitate.

(2)   Ofițerii de securitate posedă autorizații de securitate la nivelul adecvat impus de sarcinile lor și în conformitate cu actele cu putere de lege și cu reglementările aplicabile în statul membru al căror resortisanți sunt.

Articolul 7

Manualul de securitate, proceduri și cuprins

(1)   Manualul de securitate este adoptat de consiliul de administrație după consultarea comitetului de securitate.

(2)   Manualul de securitate oferă indicații și sprijin în ceea ce privește gestionarea securității în conformitate cu cerințele specifice și stabilește abordarea Europol în gestionarea securității. Manualul de securitate cuprinde:

| (a) | norme detaliate privind măsurile de securitate care urmează să fie aplicate în cadrul Europol pentru a se asigura un nivel de protecție de bază, astfel cum este menționat la articolul 10 alineatul (1) din prezentele norme, măsurile de acest fel bazându-se pe articolele 35 și 41 alineatul (2) din Decizia Europol și luând în considerare articolul 40 alineatul (3) din decizia respectivă; și |
| --- | --- |

(a)

norme detaliate privind măsurile de securitate care urmează să fie aplicate în cadrul Europol pentru a se asigura un nivel de protecție de bază, astfel cum este menționat la articolul 10 alineatul (1) din prezentele norme, măsurile de acest fel bazându-se pe articolele 35 și 41 alineatul (2) din Decizia Europol și luând în considerare articolul 40 alineatul (3) din decizia respectivă; și

| (b) | norme detaliate privind măsurile de securitate asociate diferitelor niveluri de clasificare ale Europol și pachetelor de securitate corespunzătoare, astfel cum se menționează la articolul 10 alineatele (2) și (3); manualul de securitate ia, de asemenea, în considerare articolul 46 din Decizia Europol. |
| --- | --- |

(b)

norme detaliate privind măsurile de securitate asociate diferitelor niveluri de clasificare ale Europol și pachetelor de securitate corespunzătoare, astfel cum se menționează la articolul 10 alineatele (2) și (3); manualul de securitate ia, de asemenea, în considerare articolul 46 din Decizia Europol.

(3)   Manualul de securitate este revizuit periodic sau în cazul în care se produc schimbări semnificative, pentru a se asigura conformitatea, gradul de adecvare și eficiența continue ale acestuia.

(4)   Modificările care se aduc manualului de securitate se adoptă în conformitate cu procedura prevăzută la alineatul (1).

Articolul 8

Acreditarea în materie de securitate a sistemelor

(1)   Toate sistemele Europol utilizate pentru prelucrarea informațiilor clasificate ale Europol sunt acreditate de consiliul de administrație după consultarea comitetului de securitate și după obținerea asigurării punerii în aplicare efective a măsurilor de securitate necesare care derivă din cerințele de securitate specifice unui anumit sistem (SSRS), din registrul riscurilor aferente informațiilor și din orice altă documentație relevantă. Subsistemele și terminalele/stațiile de lucru la distanță sunt acreditate ca parte din sistemele la care sunt conectate.

(2)   SSSR este adoptat și modificat de consiliul de administrație după consultarea comitetului de securitate. SSSR respectă dispozițiile relevante din manualul de securitate.

Articolul 9

Respectarea

(1)   Măsurile de securitate stabilite în prezentele norme și în manualul de securitate sunt respectate de întreg personalul Europol, precum și de orice altă persoană implicată în activități care au legătură cu Europol care este supusă unei obligații de discreție sau de confidențialitate.

(2)   Directorul, birourile de legătură și unitățile naționale ale Europol sunt responsabile pentru asigurarea respectării prezentelor norme și a manualului de securitate în conformitate cu alineatul (1).

CAPITOLUL III

PRINCIPII GENERALE

Articolul 10

Nivelul de protecție de bază, nivelurile de clasificare și pachetele de securitate

(1)   Toate informațiile prelucrate de Europol sau prin intermediul Europol, cu excepția informațiilor care sunt marcate în mod special sau a celor care sunt ușor identificabile ca fiind informații publice, fac obiectul unui nivel minim de protecție în cadrul Europol și în statele membre.

(2)   În conformitate cu articolul 3, statele membre asigură punerea în aplicare a nivelului de protecție de bază menționat la alineatul (1), printr-o varietate de măsuri în conformitate cu legislația și reglementările naționale, inclusiv obligația de discreție și de confidențialitate, limitând accesul la informații la personalul autorizat, cerințele de protecție a datelor în măsura în care sunt vizate date cu caracter personal și măsuri tehnice și procedurale generale pentru asigurarea securității informațiilor, luând în considerare articolul 41 alineatul (2) din Decizia Europol.

(3)   Informațiile care necesită măsuri de securitate suplimentare fac obiectul unui nivel de clasificare Europol care este indicat printr-un marcaj specific. Informațiile fac obiectul unui nivel de securitate numai atunci când acest lucru este strict necesar și numai pentru perioada necesară.

(4)   Nivelurile de clasificare ale Europol care se utilizează sunt următoarele:

(a)   „RESTREINT UE/EU RESTRICTED”: această clasificare se aplică informațiilor și materialelor a căror divulgare neautorizată ar putea dezavantaja interesele Europol sau ale unuia sau mai multor state membre;

(b)   „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL”: această clasificare se aplică informațiilor și materialelor a căror divulgare neautorizată ar putea aduce atingere intereselor esențiale ale Europol sau ale unuia sau mai multor state membre;

(c)   „SECRET UE/EU SECRET”: această clasificare se aplică informațiilor și materialelor a căror divulgare neautorizată ar putea aduce o atingere gravă intereselor esențiale ale Europol sau ale unuia sau mai multor state membre;

(d)   „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET”: această clasificare se aplică informațiilor și materialelor a căror divulgare neautorizată ar putea aduce o atingere deosebit de gravă intereselor esențiale ale Europol sau ale unuia sau mai multor state membre.

Informațiile și materialele astfel clasificate poartă suplimentar o marcă („EUROPOL”) sub marca de clasificare, care să indice faptul că provin de la Europol.

Fiecare nivel de clasificare Europol se referă la un pachet de securitate specific, aplicabil în cadrul Europol. Pachetele de securitate asigură diferite niveluri de protecție, în funcție de conținutul informațiilor, luând în considerare efectul negativ pe care divulgarea neautorizată, diseminarea sau utilizarea informațiilor îl poate produce asupra intereselor Europol sau ale statelor membre.

Atunci când sunt reunite informații clasificate la diferite niveluri, nivelul de clasificare aplicabil este cel puțin la fel de ridicat ca nivelul aplicabil informațiilor protejate la cel mai înalt nivel. În toate situațiile, se poate atribui unui set de informații un nivel de protecție mai ridicat decât cel atribuit fiecărei componente în parte.

Traducerii unui document clasificat i se atribuie același nivel de clasificare ca originalului și aceasta face obiectul aceleiași protecții ca documentul original.

(5)   Se poate folosi un marcaj restrictiv pentru specificarea condițiilor suplimentare precum limitarea distribuirii informațiilor la anumite canale de schimb de informații, embargoul și o distribuire pe o anumită scară bazată pe necesitatea de a cunoaște. Un asemenea marcaj restrictiv este definit în manualul de securitate.

(6)   Pachetele de securitate constau în diferite măsuri de natură fizică, tehnică, organizațională sau administrativă, astfel cum este prevăzut în manualul de securitate.

Articolul 11

Alegerea nivelului de clasificare

(1)   Statele membre care furnizează informații către Europol sunt responsabile pentru alegerea nivelului de clasificare adecvat pentru respectivele informații în conformitate cu articolul 10. Acolo unde acest lucru este aplicabil, în momentul transmiterii informațiilor către Europol, statul membru marchează informațiile cu un nivel de clasificare Europol, astfel cum este menționat la articolul 10 alineatul (4).

(2)   În alegerea unui nivel de clasificare, statele membre iau în considerare clasificarea informațiilor în temeiul reglementărilor lor naționale, necesitatea asigurării flexibilității operaționale cerute de Europol pentru a funcționa în mod adecvat și cerința ca clasificarea informațiilor aferente aplicării legii să reprezinte o excepție și, în situația în care informațiile de acest fel trebuie clasificate, să li se atribuie acestora cel mai scăzut nivel de clasificare posibil.

(3)   Dacă Europol, pe baza informațiilor de care dispune deja, ajunge la concluzia că alegerea unui nivel de clasificare trebuie modificată (de exemplu, înlăturarea sau adăugarea unui nivel de clasificare unui document care a făcut anterior obiectul unui nivel de protecție de bază), acesta informează statul membru vizat și urmărește ajungerea la un acord asupra unui nivel de clasificare adecvat. Europol nu menționează, nu schimbă, nu adaugă și nici nu înlătură un nivel de clasificare fără un asemenea acord.

(4)   În situația în care informațiile generate de Europol se bazează pe sau conțin informații furnizate de un stat membru, Europol determină în acord cu statul membru vizat dacă nivelul de protecție de bază este suficient sau dacă este necesară aplicarea unui nivel de clasificare Europol.

(5)   În situația în care informațiile sunt generate chiar de Europol și dacă respectivele informații nu se bazează pe și nici nu conțin informații furnizate de un stat membru, Europol determină nivelul adecvat de clasificare pentru respectivele informații, utilizând criteriile stabilite de comitetul de securitate. Acolo unde este necesar, Europol marchează informațiile în consecință.

(6)   În situația în care informațiile vizează și interesele esențiale ale altui stat membru, statele membre și Europol consultă respectivul stat membru asupra necesității aplicării oricărui nivel de clasificare informațiilor respective și, dacă acest lucru este valabil, asupra nivelului de clasificare care ar trebui aplicat.

Articolul 12

Modificarea nivelului de clasificare

(1)   Un stat membru care a furnizat informații către Europol poate să solicite în orice moment modificarea nivelului de clasificare ales, inclusiv prin înlăturarea sau adăugarea unui nivel de clasificare. Europol este obligat să elimine, să modifice sau să adauge un nivel de clasificare în conformitate cu ceea ce statele membre vizate doresc.

(2)   Statele membre vizate solicită, imediat ce circumstanțele permit, ca nivelul de clasificare aflat în discuție să fie declasat sau eliminat complet.

(3)   Un stat membru care furnizează informații către Europol poate specifica perioada pentru care se va aplica alegerea oricărui nivel de clasificare și orice modificări ulterioare eventuale ale nivelului de clasificare.

(4)   În situația în care nivelul de protecție de bază sau nivelul de clasificare a fost stabilit de Europol în conformitate cu articolul 11 alineatul (4), Europol modifică nivelul de protecție de bază sau nivelul de clasificare numai în acord cu statele membre vizate.

(5)   În situația în care nivelul de clasificare a fost stabilit de Europol în conformitate cu articolul 11 alineatul (5), Europol poate modifica sau elimina nivelul de clasificare în orice moment dacă acest lucru este considerat ca fiind necesar.

(6)   Atunci când informațiile al căror nivel de clasificare este modificat în conformitate cu prezentul articol au fost deja furnizate altor state membre, Europol informează destinatarii cu privire la schimbarea nivelului de clasificare.

Articolul 13

Prelucrarea, accesul și autorizația de securitate

(1)   Accesul la informații și deținerea acestora sunt restrânse în cadrul Europol la acele persoane care, din motive legate de sarcinile sau obligațiile de serviciu, trebuie să cunoască informațiile de acest fel sau trebuie să lucreze cu acestea. Persoanele care se ocupă cu prelucrarea informațiilor trebuie să fi obținut autorizația de securitate pertinentă și beneficiază ulterior de o formare specială.

(2)   Toate persoanele care pot avea acces la informații prelucrate de Europol care fac obiectul unui nivel de clasificare sunt supuse autorizării de securitate în conformitate cu articolul 40 alineatul (2) din Decizia Europol și cu manualul de securitate. Coordonatorul în materie de securitate autorizează, pe baza rezultatului procedurii de autorizare de securitate, sub rezerva dispozițiilor manualului de securitate, persoanele care au fost autorizate la nivelul național corespunzător, care, din motive legate de sarcinile sau obligațiile lor de serviciu, trebuie să cunoască informațiile care fac obiectul unui nivel de clasificare Europol. Autorizația face obiectul unei revizuiri periodice efectuate de coordonatorul în materie de securitate. Autorizația poate fi retrasă imediat de coordonatorul în materie de securitate pentru motive justificate. Coordonatorul în materie de securitate este, de asemenea, responsabil pentru asigurarea punerii în aplicare a alineatului (3).

(3)   Nicio persoană nu are acces la informații care fac obiectul unui nivel de clasificare fără să îi fi fost acordată autorizația de securitate la nivelul corespunzător. Cu toate acestea, în mod excepțional, coordonatorul în materie de securitate poate, după consultarea unui ofițer de securitate,

| (a) | să acorde o autorizație specifică limitată persoanelor autorizate la nivel „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” pentru a avea acces la anumite informații clasificate până la nivelul „SECRET UE/EU SECRET”dacă, din motive legate de sarcinile sau obligațiile lor de serviciu, într-un caz specific, acestea trebuie să cunoască informațiile care fac obiectul unui nivel de clasificare Europol superior; sau |
| --- | --- |

(a)

să acorde o autorizație specifică limitată persoanelor autorizate la nivel „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” pentru a avea acces la anumite informații clasificate până la nivelul „SECRET UE/EU SECRET”dacă, din motive legate de sarcinile sau obligațiile lor de serviciu, într-un caz specific, acestea trebuie să cunoască informațiile care fac obiectul unui nivel de clasificare Europol superior; sau

| (b) | să autorizeze temporar accesul la informații clasificate, pentru o perioadă care nu depășește șase luni, în așteptarea rezultatului procedurii de autorizare de securitate menționate la alineatul (2), dacă aceasta este în interesul Europol, și după notificarea autorităților naționale competente și în condițiile în care acestea nu răspund în termen de trei luni; coordonatorul în materie de securitate informează autoritățile naționale competente vizate cu privire la acordarea unei autorizări temporare de acest fel. Acordarea acestei autorizări temporare nu presupune permiterea accesului la informații clasificate „SECRET UE/EU SECRET” sau la un nivel superior. |
| --- | --- |

(b)

să autorizeze temporar accesul la informații clasificate, pentru o perioadă care nu depășește șase luni, în așteptarea rezultatului procedurii de autorizare de securitate menționate la alineatul (2), dacă aceasta este în interesul Europol, și după notificarea autorităților naționale competente și în condițiile în care acestea nu răspund în termen de trei luni; coordonatorul în materie de securitate informează autoritățile naționale competente vizate cu privire la acordarea unei autorizări temporare de acest fel. Acordarea acestei autorizări temporare nu presupune permiterea accesului la informații clasificate „SECRET UE/EU SECRET” sau la un nivel superior.

(4)   O asemenea autorizație nu este acordată în situația în care un stat membru a indicat, în momentul furnizării informațiilor vizate, că în legătură cu respectivele informații nu trebuie să se exercite competența atribuită coordonatorului în materie de securitate în temeiul alineatului (3).

Articolul 14

Părțile terțe

La încheierea de acorduri de confidențialitate cu terțe părți sau la încheierea de acorduri în conformitate cu articolul 22 alineatul (4) și articolul 23 alineatul (7) din Decizia Europol, Europol ia în considerare principiile stabilite în prezentele norme și în manualul de securitate, care ar trebui să fie puse în aplicare în conformitate cu informațiile schimbate cu asemenea părți terțe.

CAPITOLUL IV

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 15

Reexaminarea normelor

Orice propuneri de modificare a prezentelor norme sunt analizate de consiliul de administrație în vederea adoptării acestora de către Consiliu în conformitate cu procedura stabilită la articolul 40 alineatul (1) din Decizia Europol.

Articolul 16

Intrarea în vigoare

Prezentele norme intră în vigoare la 1 ianuarie 2010.

Adoptată la Bruxelles, 30 noiembrie 2009.

Pentru Consiliu

Președintele

B. ASK

---

(1)  JO L 121, 15.5.2009, p. 37.

1

---

ANEXĂ

TABEL DE ECHIVALENȚE ALE NIVELURILOR DE CLASIFICARE

| Niveluri de clasificare Europol |
| --- |
| Europol (1) | TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET | SECRET UE/EU SECRET | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL | RESTREINT UE/EU RESTRICTED |
| Belgia | Très Secret
  Zeer Geheim | Secret
  Geheim | Confidentiel
  Vertrouwelijk | Diffusion restreinte
  Beperkte verspreiding |
| Bulgaria | СТРОГО СЕКРЕТНО | СЕКРЕТНО | ПОВЕРИТЕЛНО | ЗА СЛУЖЕБНО ПОЛЗВАНЕ |
| Republica Cehă | Přísně tajné | Tajné | Důvěrné | Vyhrazené |
| Danemarca | Yderst hemmeligt | Hemmeligt | Fortroligt | Til tjenestebrug |
| Germania | Streng geheim | Geheim | VS — Vertraulich | VS — Nur für den Dienstgebrauch |
| Estonia | Täiesti Salajane | Salajane | Konfidentsiaalne | Piiratud |
| Irlanda | Top Secret | Secret | Confidential | Confidential |
| Grecia | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Spania | Secreto | Reservado | Confidencial | Difusión Limitada |
| Franța | Très Secret Défense | Secret Défense | Confidentiel Défense | |
| Italia | Segretissimo | Segreto | Riservatissimo | Riservato |
| Cipru | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Letonia | Sevišķi slepeni | Slepeni | Konfidenciāli | Dienesta vajadzībām |
| Lituania | Visiškai slaptai | Slaptai | Konfidencialiai | Riboto naudojimo |
| Luxemburg | Très secret | Secret | Confidentiel | Diffusion restreinte |
| Ungaria | Szigorúan titkos! | Titkos! | Bizalmas! | Korlátozott terjesztésű! |
| Malta | L-Ghola Segretezza | Sigriet | Kunfidenzjali | Ristrett |
| Țările de Jos | BE Zeer geheim | STG Zeer geheim | STG Confidentieel | Vertrouwelijk |
| Austria | Streng geheim | Geheim | Vertraulich | Eingeschränkt |
| Polonia | Ściśle Tajne | Tajne | Poufne | Zastrzeżone |
| Portugalia | Muito Secreto | Secreto | Confidencial | Reservado |
| România | Strict secret de importanță deosebită | Strict secret | Secret | Secret de serviciu |
| Slovenia | Strogo tajno | Tajno | Zaupno | Interno |
| Slovacia | Prísne tajné | Tajné | Dôverné | Vyhradené |
| Finlanda | Erittäin salainen | Salainen | Luottamuksellinen | Viranomaiskäyttö |
| Suedia | Kvalificerat hemlig | Hemlig | Hemlig | Hemlig |
| Regatul Unit | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |

Niveluri de clasificare Europol

Europol (1)

TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET

SECRET UE/EU SECRET

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL

RESTREINT UE/EU RESTRICTED

Belgia

Très Secret

Zeer Geheim

Secret

Geheim

Confidentiel

Vertrouwelijk

Diffusion restreinte

Beperkte verspreiding

Bulgaria

СТРОГО СЕКРЕТНО

СЕКРЕТНО

ПОВЕРИТЕЛНО

ЗА СЛУЖЕБНО ПОЛЗВАНЕ

Republica Cehă

Přísně tajné

Tajné

Důvěrné

Vyhrazené

Danemarca

Yderst hemmeligt

Hemmeligt

Fortroligt

Til tjenestebrug

Germania

Streng geheim

Geheim

VS — Vertraulich

VS — Nur für den Dienstgebrauch

Estonia

Täiesti Salajane

Salajane

Konfidentsiaalne

Piiratud

Irlanda

Top Secret

Secret

Confidential

Confidential

Grecia

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Spania

Secreto

Reservado

Confidencial

Difusión Limitada

Franța

Très Secret Défense

Secret Défense

Confidentiel Défense

Italia

Segretissimo

Segreto

Riservatissimo

Riservato

Cipru

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Letonia

Sevišķi slepeni

Slepeni

Konfidenciāli

Dienesta vajadzībām

Lituania

Visiškai slaptai

Slaptai

Konfidencialiai

Riboto naudojimo

Luxemburg

Très secret

Secret

Confidentiel

Diffusion restreinte

Ungaria

Szigorúan titkos!

Titkos!

Bizalmas!

Korlátozott terjesztésű!

Malta

L-Ghola Segretezza

Sigriet

Kunfidenzjali

Ristrett

Țările de Jos

BE Zeer geheim

STG Zeer geheim

STG Confidentieel

Vertrouwelijk

Austria

Streng geheim

Geheim

Vertraulich

Eingeschränkt

Polonia

Ściśle Tajne

Tajne

Poufne

Zastrzeżone

Portugalia

Muito Secreto

Secreto

Confidencial

Reservado

România

Strict secret de importanță deosebită

Strict secret

Secret

Secret de serviciu

Slovenia

Strogo tajno

Tajno

Zaupno

Interno

Slovacia

Prísne tajné

Tajné

Dôverné

Vyhradené

Finlanda

Erittäin salainen

Salainen

Luottamuksellinen

Viranomaiskäyttö

Suedia

Kvalificerat hemlig

Hemlig

Hemlig

Hemlig

Regatul Unit

Top Secret

Secret

Confidential

Restricted

---

(1)  Marca „Europol” se introduce sub marca de clasificare.

---

IV Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Comitetul mixt al SEE

| 17.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/23

---

DECIZIA AUTORITĂȚII DE SUPRAVEGHERE A AELS

NR. 191/08/COL

din 17 martie 2008

privind forța de muncă neremunerată asociată activităților de cercetare și dezvoltare (Norvegia)

AUTORITATEA DE SUPRAVEGHERE A AELS (1),

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European (2), în special articolele 61-63 și Protocolul 26 la acesta,

având în vedere Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție (3), în special articolul 24,

având în vedere articolul 1 alineatele (2) și (3) din partea I și articolul 4 alineatul (4), articolul 6 și articolul 7 alineatul (4) din partea II a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție,

având în vedere Orientările privind ajutoarele de stat (4) ale Autorității cu privire la aplicarea și interpretarea articolelor 61 și 62 din Acordul privind SEE, în special secțiunea privind cercetarea și dezvoltarea și ajutorul pentru inovare,

având în vedere Decizia nr. 59/06/COL a Autorității din 8 martie 2006 de inițiere a procedurii formale de investigație prevăzută la articolul 1 alineatul (2) din partea I și la articolul 6 din partea II a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție,

solicitând părților interesate să își prezinte observațiile în temeiul dispoziției menționate (5),

întrucât:

I.   DATE FACTUALE

1.   PROCEDURĂ

Prin scrisoarea din 14 octombrie 2005 din partea Misiunii permanente a Norvegiei pe lângă Uniunea Europeană, care transmitea o scrisoare din partea Ministerului norvegian al Comerțului și Industriilor din 5 octombrie 2005, ambele primite și înregistrate de către Autoritate la 17 octombrie 2005 (Evenimentul nr. 346675), autoritățile norvegiene au notificat, în conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, o propunere pentru un nou regim de ajutor de stat pentru sprijinirea forței de muncă neremunerate asociate activităților de cercetare și dezvoltare. Regimul propus este denumit în continuare „Regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare”.

Prin scrisoarea din 8 martie 2006 (Evenimentul nr. 364666) și în urma mai multor schimburi de corespondență (6), Autoritatea a informat autoritățile norvegiene că a decis inițierea procedurii prevăzute la articolul 6 din partea II a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție în legătură cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare și le-a invitat să își prezinte observațiile cu privire la decizia în cauză.

Prin scrisoarea din 19 aprilie 2006 din partea Misiunii permanente a Norvegiei pe lângă Uniunea Europeană, care transmitea scrisori din partea Ministerului Administrației Guvernamentale și Reformei și din partea Ministerului Comerțului și Industriilor din 11 și, respectiv, 7 aprilie 2006, autoritățile norvegiene și-au prezentat observațiile. Scrisoarea a fost primită și înregistrată de către Autoritate la 20 aprilie 2006 (Evenimentul nr. 370829).

Decizia nr. 59/06/COL de inițiere a procedurii formale de investigație a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și în Suplimentul SEE la acesta (7). Autoritatea a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. Autoritatea nu a primit nicio observație din partea părților interesate.

În sfârșit, printr-o scrisoare trimisă în format electronic la 15 februarie 2008 de către Ministerul Administrației Guvernamentale și Reformei (Evenimentul nr. 465311), autoritățile norvegiene au consolidat informațiile transmise ca rezultat al contactelor informale atât telefonic, cât și prin intermediul poștei electronice în cursul anului 2007 și în ianuarie 2008.

2.   DESCRIEREA MĂSURII PROPUSE

2.1.   OBIECTIVUL, TEMEIUL JURIDIC șI OPERAREA REGIMULUI PRIVIND FORțA DE MUNCĂ NEREMUNERATĂ DIN CERCETARE-DEZVOLTARE

Rezultă din lucrările legislative pregătitoare că obiectivul global al regimului privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare este acela de a stimula investițiile masive în activitățile de cercetare și de dezvoltare, în special din partea întreprinderilor mici cum ar fi antreprenorii sau întreprinderile unipersonale (8). Mai specific, obiectivul noului regim este de a stimula eforturile persoanelor individuale din întreprinderile orientate spre cercetare și dezvoltare care, în etapa de debut, sunt deseori dependente de resurse de muncă pe care nu le pot plăti. Întreprinderile orientate spre cercetare și dezvoltare sunt considerate de către autoritățile norvegiene ca fiind importante în scopul creării de valoare derivată din cercetare, precum și din inovare.

La un nivel mai detaliat, autoritățile norvegiene au explicat că introducerea regimului privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare a fost motivată de faptul că, în conformitate cu actualul regim „Skattefunn” (9), nu este posibilă sprijinirea forței de muncă neremunerate asociate activităților de cercetare și dezvoltare desfășurate de antreprenori sau de întreprinderile unipersonale ca urmare a faptului că regimul Skattefunn este un regim de deducere fiscală (10). În acest sens, autoritățile au explicat că, în conformitate cu regimul Skattefunn, ajutorul pentru activitățile de cercetare și dezvoltare este acordat sub forma unei deduceri fiscale (sau credit fiscal) prin care o sumă, corespunzând unui procentaj din costurile eligibile, este dedusă din suma datorată ca impozite de către întreprindere. Cu toate acestea, autoritățile norvegiene au considerat că nu ar fi în conformitate cu legislația fiscală generală deducerea, din suma datorată sub formă de impozite, a unei sume care nu se bazează pe costurile eligibile reale ci mai curând pe forța de muncă neremunerată, adică „costuri” care nu au fost efectuate în sensul că nu au fost plătite salarii și care nu se reflectă în contabilitatea întreprinderii. În baza acestui fapt, s-a considerat că munca neremunerată nu poate fi calificată ca fiind un cost eligibil conform regimului Skattefunn.

În acest context, autoritățile norvegiene au propus instituirea regimului privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare, conform căruia sprijinul financiar pentru forța de muncă neremunerată asociată activităților de cercetare și dezvoltare urmează să fie acordat sub forma unor subvenții neimpozabile. Ca atare, autoritățile norvegiene consideră regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare ca fiind o corecție sau un supliment la actualul regim Skattefunn.

În notificarea în cauză, autoritățile norvegiene au explicat, de asemenea, faptul că numeroase întreprinderi dețin proiecte care au fost aprobate conform regimului Skattefunn, dar în relație cu care acestea nu au putut să beneficieze ulterior de deducerea fiscală (sau au trebuit să restituie o sumă corespunzătoare unei deduceri fiscale deja oferite) ca urmare a faptului că proiectele implicau forță de muncă neremunerată. Autoritățile norvegiene au decis, prin urmare, să introducă un „regim compensatoriu” în scopul compensării întreprinderilor pentru pierderile financiare cauzate proiectelor acestora de cercetare și dezvoltare în perioada 2002-2004 ca rezultat al faptului că forța de muncă neremunerată nu putea constitui obiectul regimului Skattefunn (11). În decizia sa de deschidere a procedurii formale de investigație cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare, Autoritatea a considerat că ajutorul acordat întreprinderilor în conformitate cu regimul compensatoriu s-ar califica drept ajutor de minimis în conformitate cu „Regulamentul de minimis” (12). Regimul compensatoriu nu a făcut parte din procedura formală de investigație.

În propunerea inițială de buget fiscal a Guvernului norvegian către Parlamentul Norvegian (13), care a fost urmată de o recomandare din partea Comisiei parlamentare către Parlament (14), Guvernul a propus alocarea unei sume totale de 70 de milioane NOK atât pentru regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare, cât și pentru regimul compensatoriu (15). În așteptarea aprobării de către Autoritate nu au fost plătite niciun fel de fonduri în temeiul regimului privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare, dar autoritățile norvegiene au explicat că bugetul anual pentru acest regim se așteaptă să fie în jurul valorii maxime de 50 de milioane NOK (16).

În paralel cu adoptarea bugetului inițial pentru regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare, Parlamentul norvegian a adoptat, la 17 iunie 2005, o propunere de modificare a Legii norvegiene privind impozitarea averii și a veniturilor prin introducerea de prevederi privind tratamentul fiscal și de plafoane cu privire la finanțarea care urmează să fie acordată în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare (denumită în continuare „Legea fiscală cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare”) (17).

Pe lângă adoptarea bugetului și a Legii fiscale cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare, Ministerul norvegian al Comerțului și Industriilor a emis propuneri de orientări privind punerea în aplicare a regimului privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare (18) (denumite în continuare „Orientări cu privire la regimul privind forța de muncă” neremunerată din cercetare-dezvoltare). Propunerile de orientări prevăd faptul că Norges forskningsråd (Consiliul Norvegian al Cercetării) va fi organismul responsabil cu administrarea și punerea în aplicare a regimului.

Rezultă din Orientările cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare că proiectele eligibile trebuie să cuprindă activități de cercetare și dezvoltare desfășurate de persoane care nu primesc nicio remunerație sau alte tipuri de compensații pentru munca depusă. Persoanele care primesc plăți prin intermediul altor surse publice nu fac obiectul acestui regim (19).

Conform Orientărilor cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare, proiectele eligibile sunt:

| (i) | acele proiecte care cuprind cercetare planificată sau investigație critică cu scopul de a achiziționa noi cunoștințe și capacități pentru dezvoltarea de noi produse, procese sau servicii sau pentru aducerea unei îmbunătățiri considerabile produselor, proceselor sau serviciilor existente. Acestea includ crearea de componente de sisteme complexe, necesare pentru o astfel de cercetare, mai ales pentru validarea tehnologiei generice, până la excluderea prototipurilor astfel cum se prevede în opțiunea (ii) (20); și |
| --- | --- |

(i)

acele proiecte care cuprind cercetare planificată sau investigație critică cu scopul de a achiziționa noi cunoștințe și capacități pentru dezvoltarea de noi produse, procese sau servicii sau pentru aducerea unei îmbunătățiri considerabile produselor, proceselor sau serviciilor existente. Acestea includ crearea de componente de sisteme complexe, necesare pentru o astfel de cercetare, mai ales pentru validarea tehnologiei generice, până la excluderea prototipurilor astfel cum se prevede în opțiunea (ii) (20); și

| (ii) | acele proiecte care urmăresc oferirea de noi informații, cunoștințe sau experiență care se presupun a fi utile întreprinderilor în ceea ce privește dezvoltarea de produse, servicii sau metode de producție noi și mai bune. Mai mult, activitățile în care rezultatele din cercetarea industrială sunt transferate într-un plan, proiect sau aspect pentru noi produse, servicii sau procese de producție îmbunătățite, precum și dezvoltarea unui prim prototip sau proiect pilot care nu pot fi exploatate din punct de vedere comercial reprezintă, de asemenea, activități eligibile în conformitate cu regimul în cauză (21). |
| --- | --- |

(ii)

acele proiecte care urmăresc oferirea de noi informații, cunoștințe sau experiență care se presupun a fi utile întreprinderilor în ceea ce privește dezvoltarea de produse, servicii sau metode de producție noi și mai bune. Mai mult, activitățile în care rezultatele din cercetarea industrială sunt transferate într-un plan, proiect sau aspect pentru noi produse, servicii sau procese de producție îmbunătățite, precum și dezvoltarea unui prim prototip sau proiect pilot care nu pot fi exploatate din punct de vedere comercial reprezintă, de asemenea, activități eligibile în conformitate cu regimul în cauză (21).

Autoritățile norvegiene au afirmat că aceste definiții ale proiectelor de cercetare-dezvoltare eligibile sunt identice cu definițiile proiectelor de cercetare-dezvoltare eligibile în conformitate cu regimul Skattefunn existent. De fapt, în practică autoritățile norvegiene se referă la proiectele eligibile conform regimului privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare ca fiind proiecte care îndeplinesc „criteriile Skattefunn” sau care au fost aprobate în conformitate cu regimul Skattefunn (22).

Astfel cum s-a menționat anterior, regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare va fi administrat și pus în aplicare de Consiliul Norvegian al Cercetării. Acesta preia și funcția de secretar și de organism de administrare, evaluând dacă proiectele sunt eligibile în conformitate cu regimul Skattefunn (23). Autoritățile norvegiene au explicat faptul că, deoarece activitățile de cercetare-dezvoltare eligibile sunt definite la fel atât în cadrul regimului Skattefunn, cât și a regimului privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare și că organismul administrativ care evaluează dacă proiectele se califică ca fiind eligibile este același conform ambelor regimuri, înseamnă că, în ceea ce privește punerea în aplicare, cele două regimuri sunt strâns coordonate. În acest sens, intenția este aceea ca solicitanții care solicită sprijin pentru activități de cercetare-dezvoltare eligibile să nu trebuiască să completeze decât un singur formular de cerere în care solicitantul are posibilitatea să selecteze dacă dorește sprijin pentru forță de muncă remunerată și/sau neremunerată asociată activității de cercetare-dezvoltare relevante (24). Mai mult, sprijinul financiar acordat conform regimului privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare va fi luat în considerare dacă solicitanții solicită, de asemenea, sprijin în conformitate cu regimul Skattefunn, iar ajutorul global va fi supus limitei maxime a ajutorului în conformitate cu regimul Skattefunn (25). De fapt, potrivit autorităților norvegiene singura diferență dintre cele două regimuri o constituie tipul costurilor eligibile (adică, muncă remunerată comparativ cu muncă neremunerată) și forma sub care este acordat sprijinul (și anume, deducere fiscală în comparație cu subvenție neimpozabilă).

În plus, autoritățile norvegiene au afirmat că, pentru a se putea califica drept eligibile conform regimului privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare proiectele nu trebuie să fi debutat înainte de solicitarea sprijinului (26).

2.2.   Beneficiari

În notificare, autoritățile norvegiene au explicat că regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare va fi deschis tuturor contribuabililor cu răspundere fiscală din Norvegia, inclusiv tuturor întreprinderilor, indiferent de mărimea acestora, sector și regiune (27). Întreprinderile care participă împreună la un proiect de cooperare pot beneficia, de asemenea, de acest regim (28).

Autoritățile norvegiene au explicat că motivul pentru care regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare include întreprinderile mici și mari este acela de a-l menține în conformitate cu regimul Skattefunn (care este deschis tuturor întreprinderilor indiferent de mărimea acestora). Autoritățile norvegiene au afirmat, în acest context, că „acesta este, de asemenea, un motiv pentru care nu există o discriminare formală împotriva întreprinderilor mari în definirea beneficiarilor în regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare” (subliniere adăugată) (29).

Cu toate acestea, autoritățile norvegiene au arătat clar că , în practică, regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare este destinat să vizeze doar antreprenorii și întreprinderile unipersonale: „Chiar dacă regimul include întreprinderi de toate mărimile, natura însăși a regimului (sprijin pentru forța de muncă neremunerată) implică faptul că efectul stimulativ va fi cel mai bine resimțit de antreprenorii-firme și de întreprinderile unipersonale” (30). În aceeași notă autoritățile au afirmat că regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare „[...] vizează, în principal, întreprinderile nou-înființate bazate pe tehnologie fără capacitatea de a plăti salarii persoanelor care desfășoară activitatea de cercetare-dezvoltare” și „deoarece regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare oferă sprijin muncii neremunerate desfășurate de personalul din cercetare-dezvoltare care nu primește salarii sau alte compensații pentru munca prestată, regimul nu este relevant pentru întreprinderile mijlocii și mari obișnuite” (31).

În baza acestui fapt, autoritățile norvegiene au afirmat că „Întreprinderile cu o cifră de afaceri anuală sau cu un bilanț anual total corespunzând definiției ESA a întreprinderilor mijlocii nu vor primi practic sprijin pentru forța de muncă neremunerată” (32). Autoritățile au adăugat că „Întreprinderile mai mari fac apel, în general, la personal angajat și remunerat în domeniul cercetării-dezvoltării pentru a desfășura activitatea de cercetare-dezvoltare efectivă într-un proiect Skattefunn” și „costurile remunerării acestor salariați vor fi eligibile pentru rambursare fiscală în cadrul regimului Skattefunn și, prin urmare, astfel de întreprinderi nu vor avea nici necesitatea și nici temeiul pentru a solicita finanțare conform regimului privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare” (33).

În sfârșit, autoritățile norvegiene au afirmat că, din moment ce limita maximă a sprijinului pentru un proiect eligibil este aceeași chiar dacă sprijinul este acordat exclusiv sub forma unei deduceri fiscale în conformitate cu regimul Skattefunn sau a unei combinații de deducere fiscală și subvenție în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare, nu există niciun stimulent pentru întreprinderile mari să obțină sprijin în cadrul ambelor regimuri.

Ca urmare, prin scrisoarea din 15 februarie 2008 (Evenimentul nr. 465311), autoritățile norvegiene au informat Autoritatea că „regimul se limitează formal la definiția dată de Autoritate microîntreprinderilor și întreprinderilor mici”.

2.3.   COSTURI ELIGIBILE ȘI INTENSITATEA AJUTORULUI

Autoritățile norvegiene au notificat faptul că, în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare cheltuielile eligibile constau din costurile forței de muncă neremunerate asociate unui proiect eligibil (34). Din punctul de vedere al identificării tarifului orar adecvat pentru munca neremunerată, autoritățile norvegiene au explicat că, deoarece calificările formale ale unui individ nu sunt întotdeauna reflectate în capacitatea de a derula proiecte de cercetare-dezvoltare, este dificilă identificarea de tarife orare separate care să corespundă educației, experienței și domeniului de muncă relevant. S-a decis, prin urmare, să se utilizeze un sigur tarif orar comun pentru calcularea sprijinului în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare.

Tariful orar propus de autoritățile norvegiene se bazează pe calcularea a 1,6 ‰ din salariul nominal anual al unui lucrător industrial pentru 2005 (348 300 NOK) (35), rezultând într-un tarif orar de 557,28 NOK care, pentru simplificare, a fost rotunjit la 500 NOK. Tariful orar de 500 NOK poate fi supus ajustării de către Ministerul Comerțului și Industriilor în baza evoluțiilor salariului general.

Metodologia calculării tarifului orar (ca 1,6 ‰ din salariul nominal anual) a fost dezvoltată de Consiliul Norvegian al Cercetării. În acest sens, autoritățile norvegiene au explicat că un tarif orar pentru munca prestată poate, de fapt, să fie stabilit cu ușurință făcând pur și simplu trimitere la salariul mediu anual (în baza statisticilor) și la media anuală a numărului de ore lucrătoare. Cu toate acestea, pentru a simplifica acordarea de ajutor pentru activități de cercetare-dezvoltare, Consiliul Norvegian al Cercetării a dorit să meargă mai departe. Acesta a dezvoltat, prin urmare, o metodologie conform căreia tariful orar include nu doar (i) exclusiv costurile salariale ci și (ii) „alte costuri operaționale” calculate pentru un salariat și constând din (a) costuri sociale asociate salariului (cum ar fi securitate socială și pensie etc.); (b) costuri asociate utilizării de echipament de către salariat (de exemplu utilizarea telefonului, a calculatorului/echipamentului IT, a copiatorului etc.); (c) costuri generale de electricitate, încălzire, chirie, cantină și serviciu personal și utilizarea temporară de personal de sprijin; și (d) închirierea/achiziționarea de instrumente și materiale de birou.

Tariful orar pentru „munca neremunerată” acoperă, prin urmare, nu doar costurile salariale ci și „alte costuri operaționale” pe salariat (36).

Pentru stabilirea metodologiei, Consiliul Norvegian al Cercetării a inițiat o revizuire a conturilor unui număr de întreprinderi norvegiene care a arătat că, în medie, costurile operaționale anuale sunt de 1,8 mai mari decât costurile salariale anuale (inclusiv costurile sociale) (37). După corectarea costurilor salariale anuale din cauză că acestea includeau costurile sociale (corespunzând valorii de 40 % din salariu), media costurilor operaționale s-a dovedit a fi de 2,52 ori mai mare decât costurile salariale. Împărțind această cifră la media anuală a numărului de ore lucrătoare (1 500) (38), costurile operaționale, calculate pe oră, s-au dovedit a fi de 1,68 ‰ (rotunjit la 1,6 ‰) ori mai mari decât costurile salariale anuale. În consecință, metodologia constă în aceea că tariful orar pentru munca neremunerată (acoperind atât costurile salariale, cât și „ale costuri operaționale”) se calculează ca 1,6 ‰ din salariul anual relevant.

Orientările cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare prevăd faptul că costurile eligibile pentru munca neremunerată sunt supuse unui plafon fix de 2 milioane de NOK anual pe întreprindere (39).

În sfârșit, în ceea ce privește măsurile de control, munca neremunerată și alte costuri asociate proiectului trebuie să fie garantate de un contabil pentru fiecare solicitare de finanțare (40). În timp ce dovada efectuării „altor costuri operaționale” este verificată prin intermediul facturilor, autoritățile norvegiene au explicat că, deoarece nu există dovezi pentru orele de muncă neremunerată raportate, întreprinderilor li se solicită să consemneze data, sarcina, numărul de ore și numele persoanei în cauză. În proiectele care includ mai multe persoane, consemnările trebuie semnate atât de persoana care a prestat munca neremunerată, cât și de persoana responsabilă pentru proiect. Mai mult, numărul de ore raportat poate fi redus de către Consiliul Norvegian al Cercetării dacă se arată în cursul procedurii că numărul de ore declarat este incorect.

Orientările cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare prevăd că subvențiile acordate în conformitate cu acest regim sunt supuse unor praguri stabilite în Secțiunile 16-40 din Legea norvegiană privind impozitul pe avere și pe venit (41). Dispoziția în cauză reprezintă baza pentru regimul Skattefunn și prevede că sunt acceptabile intensități ale ajutorului de până la 20 % în cazul întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri).

În notificare, autoritățile norvegiene au prezentat informații privind intensități brute ale ajutorului de 27,8 % pentru IMM-uri (42). Sprijinul acordat în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare este plătit sub forma unei subvenții corespunzătoare a 20 % din costurile eligibile (43). Cu toate acestea, în plus, în virtutea Legii fiscale cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare, subvențiile sunt scutite de impozitul pe profit, al cărui cuantum este, în prezent, de 28 %. O subvenție neimpozabilă în valoare de 20 % din costurile eligibile corespunde, prin urmare, unei finanțări impozabile în valoare de 27,8 % din costurile respective. Intensitatea brută a ajutorului este, în consecință, de 27,8 %.

Subvențiile acordate în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare sunt considerate în legătură cu ajutorul primit în conformitate cu regimul Skattefunn, iar sprijinul acordat conform primului regim este inclus la momentul calculării limitelor în conformitate cu cel de-al doilea regim. Conform regimului Skattefunn, valoarea totală a sprijinului pentru IMM-uri nu poate depăși 20 % din costurile eligibile, care, la rândul lor, nu pot depăși 4 milioane de NOK pe întreprindere/an. În cazul în care valoarea totală a sprijinului financiar depășește limitele stabilite în conformitate cu regimul Skattefunn, deducerea fiscală se reduce în consecință. Autoritățile norvegiene au clarificat că aceste limite nu aduc atingere, cu toate acestea, faptului că costurile atribuite forței de muncă neremunerate trebuie, în orice caz, să se încadreze în plafonul menționat anterior de 2 milioane NOK pe întreprindere/an. În sfârșit, autoritățile au explicat că, în cazurile în care un proiect primește subvenții în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare și sprijin public din alte surse, altele decât regimul Skattefunn, care împreună depășesc limita pentru sprijinul total, se va opera o reducere a sprijinului acordat în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare.

2.4.   BUGET ȘI DURATĂ

Astfel cum s-a menționat anterior, autoritățile norvegiene consideră că viitorul buget pentru regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare va fi în jurul valorii maxime de 50 milioane NOK pe an.

Regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare a fost notificat ca funcționând pe perioadă nedeterminată. Cu toate acestea, prin scrisoarea din 15 februarie 2008 (Evenimentul nr. 465311), autoritățile norvegiene au afirmat că durata maximă a regimului va fi corelată cu durata actualelor Orientări privind ajutoarele de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare (denumite în continuare „Orientări privind CDI”), care expiră la 31 decembrie 2013. Autoritățile norvegiene sunt conștiente că o durată mai mare a regimului privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare necesită o nouă notificare.

3.   MOTIVE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII

Autoritatea a deschis procedura formală de investigație în baza constatărilor preliminare că regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare implică ajutor de stat asupra căruia existau îndoieli că ar fi compatibil cu Acordul SEE. Una dintre preocupările Autorității a fost aceea dacă intensitățile ajutorului în temeiul regimului privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare ar putea depăși intensitățile ajutorului stabilite în Orientările privind ajutoarele de stat (44). Într-adevăr, subvențiile care pot fi acordate în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare sunt neimpozabile, iar o schimbare în rata de impozitare ar putea, prin urmare, să rezulte într-o intensitate brută mai mare a ajutorului. Mai mult, deoarece costurile „forței de muncă neremunerate” nu sunt, de fapt, suportate, Autoritatea și-a exprimat îndoieli cu privire la faptul că acestea ar putea fi calificate ca fiind costuri eligibile în conformitate cu orientările în cauză. În acest sens, Autoritatea a ținut cont de faptul că, în conformitate cu cel de-al șaselea Program-cadru pentru cercetare al Comunității, sprijinul pentru forța de muncă „neremunerată” nu era permis. În sfârșit, Autoritatea și-a exprimat preocupări cu privire la efectul stimulativ necesar.

4.   OBSERVAȚII ALE AUTORITĂȚILOR NORVEGIENE

Autoritățile norvegiene au clarificat că, dacă rata de impozitare crește, subvenția acordată conform regimului privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare va fi, dacă este necesar, redusă pentru a garanta faptul că intensitatea ajutorului nu depășește intensitățile maxime ale ajutorului fixate în conformitate cu Orientările privind CDI. Autoritățile norvegiene își întemeiază această declarație pe ultimul alineat din secțiunea 3 din Orientările cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare care, în versiunea în limba engleză, prevede că „la momentul calculării finanțării publice totale a proiectului, subvenția [pentru forța de muncă neremunerată] este justificată în același mod ca și deducerea fiscală. Dacă finanțarea publică totală pentru proiect depășește [plafonul] pentru ajutorul permis conform normelor SEC, deducerea fiscală este redusă. Dacă sprijinul pentru forța de muncă neremunerată în sine depășește limita pentru ajutorul total permis, subvenția pentru forța de muncă neremunerată este redusă” (45).

Cu privire la declarația că „persoanele fizice nu pot solicita costuri de muncă cu privire la implicarea personală în proiect”, conținută în cel de-al șaselea Program-cadru pentru cercetare al Comunității, autoritățile norvegiene au susținut că termenul de „persoane fizice” se referă la personalul angajat din universități/facultăți care primește un salariu de la instituția de cercetare (spre deosebire de întreprinderile unipersonale). Deoarece aceste persoane nu sunt în orice caz, eligibile pentru acordare de sprijin în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare, autoritățile norvegiene consideră trimiterea la cel de-al șaselea Program-cadru pentru cercetare al Comunității ca fiind irelevantă.

Cu privire la tariful orar propus, autoritățile norvegiene au subliniat că punctul de plecare pentru calcularea tarifului orar de 500 NOK îl reprezintă salariul nominal anual al unui lucrător industrial care este mult mai scăzut decât salariul nominal anual al personalului din cercetare și dezvoltare. Deoarece nivelul educației la nivelul întreprinderilor unipersonale și al antreprenorilor corespunde, în general, nivelului superior de educație al personalului din cercetare-dezvoltare, calcularea tarifului orar pentru regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare s-ar fi putut baza pe salariul mai mare al inginerilor din construcții. Pentru anul 2005 acesta s-a ridicat la 460 000 NOK sau la 530 000 NOK (în funcție de faptul dacă salariații dețineau o experiență de cinci sau de zece ani), rezultând într-un tarif orar de 772,80 NOK sau de 890,40 NOK (46). În baza acestui fapt autoritățile norvegiene au susținut că, prin propunerea unui tarif orar calculat în baza salariului nominal anual mult mai scăzut al lucrătorilor industriali, tariful orar este, în consecință, menținut la o valoare minimă.

În ceea ce privește efectul stimulativ, autoritățile norvegiene susțin că, din moment ce resursele financiare reprezintă o problemă majoră în etapa de debut a înființării unei întreprinderi, un efect stimulativ va fi în mod automat prezent pentru grupul țintă larg al regimului, și anume micii antreprenori și întreprinderile unipersonale.

II.   EVALUARE

1.   PREZENȚA AJUTORULUI DE STAT ÎN SENSUL ARTICOLULUI 61 ALINEATUL (1) DIN ACORDUL PRIVIND SEE

Articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE prevede că:

„Cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul acord, orice ajutor acordat de statele membre ale CE, de statele AELS sau din resurse de stat sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producției anumitor bunuri, în măsura în care afectează schimbul între părțile contractante, este incompatibil cu funcționarea prezentului acord.”

Pentru a constitui ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE o măsură trebuie să îndeplinească următoarele patru criterii cumulative: (i) măsura trebuie să confere beneficiarilor un avantaj economic care nu este primit în mod normal pe perioada desfășurării activității; (ii) avantajul trebuie acordat de către stat sau din resurse de stat; (iii) măsura trebuie să fie selectivă, favorizând anumite întreprinderi sau producția de anumite bunuri; și (iv) măsura trebuie să denatureze și să afecteze schimbul între părțile contractante. În cele ce urmează se examinează dacă cele patru criterii sunt îndeplinite în acest caz.

1.1.   AVANTAJ ECONOMIC

Măsura trebuie să confere beneficiarilor un avantaj economic care nu este primit în mod normal pe perioada desfășurării activității.

Conform regimului privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare, autoritățile norvegiene acordă subvenții financiare contribuabililor, inclusiv întreprinderilor. Întreprinderile care primesc astfel de subvenții primesc, prin urmare, un avantaj economic, adică o subvenție pe care nu ar fi primit-o pe perioada derulării normale a activității.

Mai mult, subvențiile sunt scutite de impozitul pe profit. Scutirea de impozit eliberează beneficiarii de o povară care este, în mod normal, suportată din bugetele proprii, astfel încât această scutire reprezintă un avantaj economic suplimentar, pe lângă subvenția în sine.

1.2.   PREZENȚA RESURSELOR DE STAT

Măsura trebuie acordată de stat sau din resurse de stat.

Subvențiile acordate în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare sunt finanțate de Ministerul Comerțului și Industriilor și sunt, prin urmare, finanțate de stat.

Mai mult, cu privire la scutirea subvențiilor de impozitul pe profit, o scutire de la plata unui impozit implică faptul că statul renunță la venitul fiscal, iar o pierdere a venitului fiscal este echivalentă cu consumul de resurse de stat sub forma cheltuielilor fiscale (47).

47

1.3.   FAVORIZAREA ANUMITOR ÎNTREPRINDERI SAU A PRODUCȚIEI ANUMITOR BUNURI

Măsura trebuie să fie selectivă în sensul că aceasta favorizează „anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri”.

În notificare s-a afirmat că finanțarea în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare va fi disponibilă pentru toate întreprinderile indiferent de mărimea acestora, de sector sau regiune.

În Decizia nr. 16/03/COL din 5 februarie 2003, de autorizare a extinderii regimului Skattefunn la toate întreprinderile, indiferent de mărimea acestora și de sector (48), Autoritatea a constatat că organismul care administrează și care pune în aplicare Regimul Skattefunn (Consiliul Norvegian al Cercetării) s-a bucurat de puteri discreționare în ceea ce privește evaluarea caracterului de cercetare al proiectelor și a efectului stimulativ al măsurii de sprijin.

48

În vederea celor expuse anterior și a faptului că criteriile pentru determinarea eligibilității proiectelor în conformitate cu regimul Skattefunn și cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare sunt aceleași și sunt evaluate de același organism de administrare, adică Consiliul Norvegian al Cercetării, Autoritatea consideră că acest organism se bucură de puteri discreționare și în ceea ce privește punerea în aplicare a regimului privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare. În acest sens, Autoritatea reamintește că Curtea Europeană de Justiție a decis că faptul că autoritățile publice care administrează un regim de sprijin financiar se bucură de puteri discreționare înseamnă că regimul respectiv este, de facto, selectiv (49). Prin urmare, Autoritatea concluzionează că un astfel de regim ar fi, de facto, selectiv.

49

Într-adevăr, declarațiile făcute de autoritățile norvegiene care stabilesc faptul că, în timp ce „[...] nu există o discriminare formală a întreprinderilor mari în definiția beneficiarilor din cadrul regimului privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare” (subliniere adăugată), „întreprinderile cu o cifră anuală de afaceri sau cu un bilanț total anual corespunzând definiției SEC a întreprinderilor mijlocii nu vor primi, practic, sprijin pentru forța de muncă neremunerată” confirmă că Consiliul Norvegian al Cercetării ar fi uzat de puterile sale discreționare pentru a exclude întreprinderile mari de la primirea efectivă a sprijinului.

formală

Evaluarea stabilită anterior ar fi, de asemenea, valabilă pentru scutirea de la plata impozitului pe profit de care se bucură beneficiarii subvențiilor acordate în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare.

Prin urmare, pe durata procedurii formale de investigație, autoritățile norvegiene au decis să limiteze formal regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare la microîntreprinderi și la întreprinderile mici în conformitate cu definițiile date acestora în Orientările privind ajutoarele de stat pentru IMM-uri (50). Regimul este, prin urmare, selectiv.

50

1.4.   DENATURAREA CONCURENȚEI ȘI EFECTE ASUPRA SCHIMBULUI ÎNTRE PĂRȚILE CONTRACTANTE

Măsura trebuie să denatureze concurența și să afecteze schimbul între părțile contractante.

Regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare se aplică tuturor sectoarelor economice stabilite în Norvegia. Având în vedere faptul că, în anul 2006, exporturile către UE au reprezentat aproximativ 82 % din totalul exporturilor din Norvegia, în timp ce importurile din UE au reprezentat aproximativ 69 % din totalul importurilor către Norvegia, există schimburi comerciale extinse între Norvegia și UE (51).

51

În asemenea circumstanțe, Autoritatea consideră că acordarea unui sprijin și scutirea de impozit corelată cu aceasta, în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare, va întări poziția relativă a beneficiarilor în comparație cu întreprinderile localizate în alte țări ale SEE și care concurează în sectoare sau afaceri similare. Mai mult, în baza excluderii formale a întreprinderilor mari din regim, poziția microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici care primesc sprijin în conformitate cu aceasta va fi consolidată. Regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare este, prin urmare, considerat ca afectând schimbul și denaturând sau amenințând să denatureze concurența.

1.5.   CONCLUZIE

În lumina celor menționate anterior, Autoritatea concluzionează că acordarea de sprijin, inclusiv scutirea de impozit, în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

2.   CERINȚE PROCEDURALE

CERINȚE PROCEDURALE

În conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, „Autoritatea de Supraveghere a AELS este informată, în timp suficient pentru a-i permite acesteia să prezinte observații, cu privire la orice planuri de acordare sau de modificare de ajutor. [...] Statul în cauză nu va pune în aplicare măsurile propuse până la adoptarea unei decizii finale în cadrul acestei proceduri”.

Prin intermediul scrisorii din 14 octombrie 2005, autoritățile norvegiene au notificat regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare. Conform lucrărilor legislative pregătitoare, regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare poate intra în vigoare doar după ce a fost notificat Autorității și după aprobarea de către aceasta (52). În consecință, autorizarea de către autoritățile norvegiene a intrării în vigoare a Legii fiscale cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare și adoptarea finală a propunerilor de Orientări cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare sunt amândouă dependente de aprobarea prealabilă a regimului de către Autoritate (53).

52

53

În aceste circumstanțe, Autoritatea consideră că autoritățile norvegiene au respectat obligațiile de notificare și de inactivitate în conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție.

3.   COMPATIBILITATEA AJUTORULUI

COMPATIBILITATEA AJUTORULUI

Deoarece concluzia Autorității este aceea că regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare implică un ajutor de stat, trebuie examinat dacă regimul poate fi considerată compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE în conformitate cu articolul 61 alineatul (2) sau alineatul (3) din Acordul privind SEE.

3.1.   COMPATIBILITATEA CU ARTICOLUL 61 ALINEATUL (2) DIN ACORDUL PRIVIND SEE

Niciuna dintre excepțiile de la articolul 61 alineatul (2) din Acordul privind SEE nu se aplică în acest caz deoarece regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare nu este destinat atingerii obiectivelor enumerate în prevederea în cauză.

3.2.   COMPATIBILITATEA CU ARTICOLUL 61 ALINEATUL (3) DIN ACORDUL PRIVIND SEE

O măsură de ajutor de stat este considerată compatibilă cu funcționarea Acordului privind SEE în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE dacă aceasta este destinată să promoveze dezvoltarea economică acolo unde nivelul de trai este anormal de scăzut sau acolo unde există o cerere considerabilă de forță de muncă. Cu toate acestea, deoarece astfel de regiuni nu sunt definite pe harta ajutoarelor regionale a Norvegiei, această prevedere nu se aplică (54).

54

Mai mult, excepția de la articolul 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE nu se aplică deoarece ajutorul de stat acordat în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare nu este destinat promovării execuției unui proiect important de interes european comun sau remedierii unui dezechilibru grav în economia Norvegiei.

Cu toate acestea, excepția prevăzută la articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE care prevede că ajutorul de stat poate fi considerat compatibil cu piața comună în cazul în care acesta facilitează dezvoltarea anumitor activități economice sau a anumitor domenii economice și nu afectează negativ condițiile schimburilor comerciale într-o măsură contrară interesului comun, poate fi aplicabilă.

În cele ce urmează Autoritatea analizează compatibilitatea regimului privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare cu funcționarea Acordului privind SEE în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE pe baza Orientărilor privind CDI.

Conform Orientărilor privind CDI, compatibilitatea ajutorului cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE este, în general, presupusă sub rezerva îndeplinirii condițiilor stabilite în secțiunea 5 din orientări și a constituirii ajutorului în cauză într-un stimulent pentru angajarea în acțiuni mai aprofundate de cercetare și dezvoltare în conformitate cu secțiunea 6 din orientări (55).

55

Secțiunea 5 din Orientările privind CDI enumeră diferite tipuri de cercetare-dezvoltare, cum ar fi „cercetare fundamentală”, „cercetare industrială” și „dezvoltare experimentală” și indică intensitățile ajutorului care se aplică pentru fiecare categorie de cercetare.

Rezultă din secțiunea 2.2 litera (f) din Orientările privind CDI că „cercetarea industrială” înseamnă „cercetarea planificată sau investigația critică destinată achiziționării de noi cunoștințe și competențe sau dezvoltării de noi produse, procese sau servicii sau îmbunătățirii considerabile a produselor, proceselor sau serviciilor existente. Aceasta include crearea de noi componente de sisteme complexe, necesare pentru cercetarea industrială, mai ales pentru validarea tehnologiei generice, și excluderea prototipurilor care fac obiectul [dezvoltare experimentală] literei (g)”. Litera (g) din aceeași secțiune prevede că „dezvoltarea experimentală” este definită ca „achiziționarea, combinarea, conceperea și utilizarea de cunoștințe și competențe științifice, tehnologice, de afaceri și alte cunoștințe și competențe relevante existente în scopul producerii de planuri și măsuri sau modele pentru produse, procese sau servicii noi, modificate sau îmbunătățite. Acestea pot să includă, de asemenea, spre exemplu, alte activități destinate definirii conceptuale, planificării și documentării cu privire la noi produse, procese și servicii. Activitățile pot include producerea de proiecte, desene, planuri și altă documentație, cu condiția ca acestea să nu fie destinate utilizării în scop comercial. Dezvoltarea de prototipuri utilizabile din punct de vedere comercial și de proiecte pilot este, de asemenea, inclusă în cazul în care prototipul este în mod necesar produsul comercial final și în cazul în care este prea costisitor de produs pentru ca acesta să fie utilizat doar în scop demonstrativ și de validare. În cazul unei utilizări comerciale ulterioare a proiectelor demonstrative sau pilot, orice venit generat din astfel de utilizări trebuie dedus din costurile eligibile”.

Autoritatea consideră că descrierile proiectelor eligibile în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare, stabilite anterior în secțiunea 2.1 din partea I la aceasta, sunt în conformitate cu descrierile oferite pentru „cercetare industrială” și „dezvoltare experimentală” din secțiunea 2.2 literele (f) și (g) din Orientările privind CDI.

(i)   Intensitățile ajutorului

Intensitățile ajutorului

Conform secțiunii 5.1.2 din Orientările CDI, intensitățile brute admisibile ale ajutorului pentru cercetarea industrială și dezvoltarea experimentală sunt fixate la 50 % și, respectiv, 25 %, din costurile eligibile. Mai mult, conform secțiunii 5.1.3 în cazul în care ajutorul este acordat IMM-urilor (astfel cum este definit în anexa la Regulamentul de exceptare pe categorii privind ajutoarele acordate IMM-urilor) poate fi acordat un plus de 10 (pentru întreprinderile mijlocii) sau de 20 (pentru întreprinderile mici) puncte procentuale (56). Aceasta aduce intensitatea admisibilă a ajutorului la 60 % (pentru întreprinderile mijlocii) sau 70 % (pentru întreprinderile mici) din costurile eligibile în cazul cercetării industriale. În cazul dezvoltării experimentale intensitatea maximă a ajutorului devine de 35 % (pentru întreprinderile mijlocii) sau de 45 % (pentru întreprinderile mici).

56

În timp ce autoritățile norvegiene au notificat intensități ale ajutorului atât pentru IMM-uri cât și pentru întreprinderi mari în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare, se reamintește faptul că autoritățile norvegiene au decis să limiteze regimul doar la microîntreprinderi și la întreprinderi mici. Prin urmare, doar intensitatea ajutorului pentru IMM-uri (20 %) este relevantă. Subvenția este scutită de impozitul actual de 28 %. Intensitatea brută a ajutorului este, prin urmare, de 27,8 % (57). Intensitatea maximă a ajutorului pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare este, prin urmare, la un nivel acceptabil în raport cu secțiunea 5 din Orientările privind ajutoarele de stat pentru CDI.

57

În cazul în care rata de impozitare se mărește, intensitatea brută totală a ajutorului crește în consecință. Cu toate acestea, în acest sens, autoritățile norvegiene au clarificat faptul că, chiar dacă rata de impozitare crește, Orientările cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare cer ca subvenția să nu depășească intensitatea ajutorului rezultat din aplicarea Orientărilor privind ajutoarele de stat. Deoarece regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare este limitată la microîntreprinderi și la întreprinderile mici, plafonul maxim relevant este, prin urmare, de 70 % pentru cercetarea industrială și de 45 % pentru dezvoltarea experimentală în baza actualelor Orientări privind CDI. Autoritatea acceptă că, în cazul în care rata impozitului pe profit crește, intensitatea totală a ajutorului pentru microîntreprinderi și pentru întreprinderile mici în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare poate crește până la aceste niveluri maxime.

În concluzie, Autoritatea aprobă intensitatea ajutorului aplicabilă microîntreprinderilor și întreprinderilor mici de 27,8 % și notează că acest lucru ar putea, ca urmare a unei creșteri a ratei impozitului pe profit, să crească până la 70 % pentru cercetarea industrială și până la 45 % pentru dezvoltarea experimentală. Autoritățile norvegiene au informat Autoritatea că Orientările cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare vor fi modificate formal pentru a reflecta atât limita generală pentru fiecare categorie de cercetare, cât și nivelul maxim până la care poate fi crescut ajutorul ca urmare a unei creșteri a ratei de impozitare (58).

58

(ii)   Costuri eligibile

Costuri eligibile

Secțiunea 5.1.4 din Orientările privind CDI stabilește o listă a costurilor care pot fi considerate eligibile în scopul calculării intensității ajutorului. Astfel de costuri includ, printre altele, (i) costuri cu personalul care acoperă costurile asociate cercetătorilor, tehnicienilor și altui personal de sprijin angajat doar pentru activitatea de cercetare; (ii) costuri generale suplimentare suportate direct ca rezultat al proiectului de cercetare; și (iii) alte cheltuieli operaționale, inclusiv costurile cu materialele, aprovizionările și produse similare atrase direct ca rezultat al activității de cercetare (59).

59

Secțiunea 5.1.4 din Orientările privind CDI nu detaliază dacă costurile cu personalul ar putea acoperi costurile forței de muncă neremunerate. Cu toate acestea, Autoritatea consideră că orientarea în ceea ce privește interpretarea acestui termen astfel cum este utilizat în Orientările privind ajutoarele de stat poate fi obținută prin examinarea modalității în care este utilizat acest termen în contextul așa numitului Program-cadru pentru cercetare al Comunității (60).

60

Astfel cum este menționat în decizia de inițiere a procedurii formale de investigație, în conformitate cu cel de-al șaselea Program-cadru, sprijinul financiar acordat de către Comunitate pentru costurile forței de muncă neremunerate nu putea fi obținut. Partea B.II.22.3 din anexa II la modelul general de acord, utilizat în scopul acordării de sprijin în conformitate cu cel de-al șaselea Program-cadru, preciza că „persoanele fizice nu pot solicita niciun tip de costuri asociate forței de muncă cu privire la implicarea personală a acestora în proiect” și în partea B.II.19.1 (a) a rezultat că costurile eligibile „trebuie să fie reale, de natură economică și necesare pentru punerea în aplicare a proiectului”. În acest context, Comisia Europeană a considerat că, dacă valoarea costurilor forței de muncă nu putea fi identificată și înregistrată în registrele contabile ale întreprinderii, aceasta nu putea fi solicitată nici în cadrul programului-cadru. În linie cu această poziție, Autoritatea, în decizia sa de deschidere a procedurii formale de investigație cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare, și-a exprimat îndoieli cu privire la faptul dacă costurile forței de muncă neremunerate ar putea fi calificate ca fiind costuri eligibile în sensul Orientărilor privind CDI.

Cu toate acestea, cel de-al șaptelea Program-cadru a fost adoptat și prevede că, în anumite condiții, poate fi solicitat sprijin pentru costuri care nu sunt „reale” (61). În acest sens, acordul de finanțare standard utilizat de Comisia Europeană (modelul general de acord privind sprijinul acordat în conformitate cu cel de-al șaptelea Program-cadru) prevede că, în ciuda cerinței generale ca costurile eligibile să fie reale, „beneficiarii pot opta să declare costuri medii cu personalul dacă acestea au la bază o metodologie certificată aprobată de Comisie și compatibilă cu principiile administrative și practicile contabile uzuale ale beneficiarului. Costurile medii cu personalul imputate în temeiul prezentului acord de finanțare de către un beneficiar care a furnizat un certificat privind metodologia se consideră că nu diferă semnificativ de costurile reale cu personalul” (62).

61

62

În documentele de orientare relevante, se explică că regula menționată anterior, care este denumită „metoda costurilor medii cu personalul în baza unei metodologii certificate”, permite (i) persoanelor fizice asimilate unui IMM; și (ii) proprietarilor de IMM-uri care nu primesc salarii pentru munca acestora în cadrul IMM-urilor, posibilitatea de a solicita și de a primi sprijin pentru eforturile depuse cu privire la proiectele de cercetare-dezvoltare. În timp ce nu există nicio cerință specifică cu privire la metodologia care ar trebui folosită, este clar din documentele de orientare că, în conformitate cu programul comunitar, o „metodologie certificată” înseamnă că un auditor trebuie să certifice metodologia care stă la baza calculării valorii eforturilor de muncă sau a „costurilor forței de muncă” (adică, de fapt, tariful orar).

Cu privire la metodologiile acceptabile, Autoritatea observă, în primul rând, că orientarea privind persoanele fizice face trimitere la o metodologie de identificare a tarifului orar prin intermediul venitului (de exemplu declarațiile fiscale). (63) Cu toate acestea, în special, în lumina orientării oferite de Comisia Europeană în cazul proprietarilor de IMM-uri care nu primesc salarii și care nu pot demonstra costurile forței lor de muncă în registrele contabile ale întreprinderii, care indică că costurile pot fi calculate prin folosirea de estimări, Autoritatea consideră că trimiterea la metodologia bazată pe venit nu este suficientă pentru a exclude în mod automat utilizarea de metodologii alternative. Scopul, conform celui de-al șaptelea Program-cadru, este acela de a permite calcularea valorii eforturilor de muncă depuse cu privire la proiectele de cercetare-dezvoltare. Nu există nicio cerință explicită ca potențialul beneficiar să nu primească niciun ajutor cu privire la activitatea în cauză. În baza acestui fapt, Autoritatea consideră că, atât pentru (i) cât și pentru (ii) de mai sus, prezența venitului nu reprezintă în sine și prin sine o condiție pentru a fi eligibil pentru sprijin și că alte metodologii pentru determinarea tarifului orar pot fi acceptabile.

63

Revenind la metodologia propusă de către autoritățile norvegiene, Autoritatea observă, ca prim punct, că abordarea calculării a 1,6 ‰ din salariul nominal anual stabilește un tarif orar care include nu doar elementul de cost al forței de muncă, ci și un element referitor la „alte costuri operaționale”. Astfel, deși scopul prezentei analize este acela de a verifica dacă costurile forței de muncă sunt eligibile, este, de asemenea, necesară, pentru a putea redacta o concluzie finală asupra faptului dacă metodologia este acceptabilă, verificarea dacă elementul asociat „altor costuri operaționale” se califică drept cost eligibil în conformitate cu Orientările privind CDI. Aceste două elemente, sunt, prin urmare, analizate separat mai jos.

Cu privire la costurile imputabile forței de muncă neremunerate, acest element al metodologiei este definit pur și simplu prin trimiteri la statistici referitoare la salarii. Într-adevăr, metodologia propusă prevede ca elementul cost al forței de muncă să fie echivalent cu rezultatul preconizat dacă tariful orar ar fi fost stabilit prin împărțirea la numărul mediu de ore lucrătoare pe an al salariului nominal anual al unui lucrător industrial, astfel cum reiese din statisticile pentru 2005. Elementul cost al forței de muncă pentru salariul unui lucrător industrial corespunde unui tarif orar de 232,20 NOK (348 300/1 500).

Autoritatea consideră că un tarif orar definit prin trimiterea la statistici oficiale referitoare la salarii (pentru 2005) garantează faptul că elementul cost al forței de muncă nu este artificial mărit. Mai mult, faptul că tariful orar este determinat prin trimiterea la salariul anual al unui lucrător industrial (comparativ cu salariul mult mai mare al unui inginer în construcții, spre exemplu) înseamnă că elementul cost al forței de muncă este menținut la un nivel relativ scăzut (64). În sfârșit, faptul că orele de muncă neremunerată raportate trebuie să fie contrasemnate de administratorul de proiect și certificate de un contabil pentru fiecare solicitare de finanțare garantează prezența unui control de audit, în conformitate cu – sau chiar mai strict decât – certificarea de audit menționată în modelul general de acord conform celui de-al șaptelea Program-cadru (65). În sfârșit, Autoritatea notează că, în plus, controlul este, de asemenea, exercitat de Consiliul Norvegian al Cercetării, care verifică ca cifrele declarate să nu fie în mod evident incorecte.

64

65

În aceste circumstanțe, Autoritatea concluzionează că identificarea elementului de cost al forței de muncă neremunerate din metodologia pentru determinarea tarifului orar este acceptabilă. Costurile forței de muncă neremunerate, considerate izolat, se califică, prin urmare, drept costuri eligibile cu personalul în sensul Orientărilor privind CDI.

Autoritatea consideră că descrierea „altor costuri operaționale” în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare (stabilită în secțiunea 2.3 din partea I a acesteia) corespunde costurilor eligibile sub forma „cheltuielilor generale suplimentare” și/sau „alte cheltuieli operaționale” de la literele (e) și (f) din secțiunea 5.1.4 din Orientările privind CDI. Nivelul costurilor operaționale este calculat în mod automat pe oră/salariat prin raportare la salariul unui lucrător industrial – mai curând decât în baza nivelului costurilor menționat în facturi (66). Cu toate acestea, elementul cost al forței de muncă conform metodologiei a fost calculat în baza revizuirii întreprinderii derulate de Consiliul Norvegian al Cercetării. Acest lucru garantează că nivelul costurilor operaționale este unul realist. Mai mult, partea costurilor operaționale este calculată în baza salariului scăzut al unui lucrător industrial, iar elementul cost al forței de muncă rămâne la o valoare maximă fixă pe oră. În baza acestui fapt și având în vedere că suportarea reală a costurilor operaționale este verificată prin intermediul facturilor ca parte a controlului de audit, Autoritatea consideră că metodologia propusă constituie o modalitate acceptabilă de identificare a nivelului „altor costuri operaționale” și că acestea se califică, prin urmare, ca și costuri eligibile conform Orientărilor privind CDI.

66

În concluzie, Autoritatea consideră că, în baza schimbării, în principiu, conform celui de-al șaptelea Program-cadru, costurile forței de muncă neremunerate se pot califica ca și costuri eligibile, în funcție de metodologia aleasă pentru identificarea tarifului orar. Astfel cum reiese din cele menționate anterior, Autoritatea consideră că, în conformitate cu metodologia propusă de autoritățile norvegiene, modalitatea prin care este fixat nivelul atât al elementului costul forței de muncă, cât și al elementului costuri operaționale, este acceptabilă. Prin urmare, metodologia este aprobată, iar costurile se califică ca fiind eligibile în conformitate cu Orientările privind CDI. Această concluzie este, de asemenea, conformă cu poziția adoptată de Autoritate în 2002 în decizia privind regimul Skattefunn, în cadrul căreia Autoritatea a aprobat o metodologie identică pentru determinarea (nivelului) costurilor eligibile (67).

67

Deși metodologia propusă presupune faptul că un singur tarif orar este aplicat chiar dacă beneficiarii potențiali ai regimului pot diferi în ceea ce privește mărimea, se reamintește faptul că autoritățile norvegiene au decis limitarea regimului la microîntreprinderi și la întreprinderile mici și, prin urmare, potențialii beneficiari reprezintă un grup destul de omogen. În consecință, Autoritatea aprobă utilizarea unui singur tarif comun.

(iii)   Efectul stimulativ

Efectul stimulativ

Conform secțiunii 6 din Orientările privind CDI un efect stimulativ este în mod automat considerat ca fiind prezent în cazul în care proiectul CDI care primește un ajutor nu a debutat înainte de solicitarea de sprijin, beneficiarul ajutorului este un IMM și valoarea ajutorului este sub 7,5 milioane EUR/proiect/IMM (68).

68

Astfel cum reiese din cele menționate anterior, autoritățile norvegiene au limitat regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare la microîntreprinderi și la întreprinderi mici. Mai mult, având în vedere că costurile eligibile în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare sunt supuse unui plafon fix de 2 milioane NOK anual pe companie și că intensitatea ajutorului aplicabilă este de 27,8 %, valoarea maximă a ajutorului acordat unui întreprinderi pe an ar fi de 556 000 NOK (aproximativ 70 500 EUR), valoare mult sub limita maximă menționată anterior. Chiar luând în considerare o intensitate maximă a ajutorului de până la 45 % (ce poate fi generată de o creștere a ratei de impozitare), valoarea maximă a ajutorului este de 900 000 NOK (aproximativ 114 000 EUR), valoare care continuă să fie mult sub limita maximă prevăzută în Orientările privind CDI (69).

69

În sfârșit, autoritățile norvegiene au confirmat faptul că sprijinul conform regimului în cauză nu este acordat dacă proiectele de cercetare au debutat anterior solicitării de finanțare.

În baza acestui fapt, Autoritatea consideră că finanțările care pot fi acordate în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare au, prin urmare, un efect stimulativ conform secțiunii 6 din Orientările privind CDI.

(iv)   Durata

Durata

Regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare a fost notificată de către autoritățile norvegiene ca funcționând pe o perioadă nedeterminată. Cu toate acestea, autoritățile norvegiene au consimțit să limiteze formal durata regimului până la 31 decembrie 2013, când expiră și actualele Orientări privind CDI. În baza acestui fapt, Autoritatea consideră acceptabilă durata regimului.

3.3.   CONCLUZIE PRIVIND COMPATIBILITATEA REGIMULUI CU ACORDUL PRIVIND SEE

Astfel cum reiese din cele menționate anterior, Autoritatea consideră că atât proiectele, cât și elementele de cost în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare se califică ca fiind eligibile conform Orientărilor privind CDI. Deoarece regimul este limitat la microîntreprinderi și la întreprinderile mici, intensitățile ajutorului sunt în conformitate cu aceste orientări, a fost demonstrat un efect stimulativ, iar durata regimului a fost limitată în conformitate cu orientările, Autoritatea consideră că regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare este compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE.

4.   DECIZIE

DECIZIE

În baza evaluării de mai sus, Autoritatea consideră regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare ca fiind compatibil cu Acordul privind SEE sub rezerva următoarelor condiții.

| (a) | Domeniul de aplicare a regimului privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare este limitat la microîntreprinderi și la întreprinderi mici astfel cum sunt definite în Orientările privind ajutorul de stat pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

(a)

Domeniul de aplicare a regimului privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare este limitat la microîntreprinderi și la întreprinderi mici astfel cum sunt definite în Orientările privind ajutorul de stat pentru IMM-uri;

| (b) | Intensitatea totală a ajutorului pentru microîntreprinderi și întreprinderi mici este de 27,8 %, putând crește ca urmare a unei posibile creșteri a ratei impozitului pe profit (caz în care plafoanele maxime aplicabile sunt de maxim 45 % pentru dezvoltarea experimentală și de 70 % pentru cercetarea industrială); și |
| --- | --- |

(b)

Intensitatea totală a ajutorului pentru microîntreprinderi și întreprinderi mici este de 27,8 %, putând crește ca urmare a unei posibile creșteri a ratei impozitului pe profit (caz în care plafoanele maxime aplicabile sunt de maxim 45 % pentru dezvoltarea experimentală și de 70 % pentru cercetarea industrială); și

| (c) | Durata regimului nu se prelungește după data de 31 decembrie 2013, data la care expiră actualele Orientări privind CDI. |
| --- | --- |

(c)

Durata regimului nu se prelungește după data de 31 decembrie 2013, data la care expiră actualele Orientări privind CDI.

Autorităților norvegiene li se reamintește obligația de a prezenta rapoarte anuale privind punerea în aplicare a regimului astfel cum este prevăzut la articolul 21 din partea II a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție în legătură cu articolul 6 din Decizia nr. 195/04/COL din 14 iulie 2004.

Autoritățile norvegiene au afirmat că tariful orar aplicat în conformitate cu regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare poate fi ajustat în baza evoluției salariilor. În acest sens, Autoritatea reamintește autorităților norvegiene de obligația acestora de a notifica, în conformitate cu articolul 1 din partea 1 a Acordului privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, orice modificări care se califică ca amendamente în sensul articolului 1 din partea II a Protocolului 3 la acesta (70),

70

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare pe care autoritățile norvegiene intenționează să îl pună în aplicare constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, dar poate fi declarat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE și al Orientărilor privind noul cadru pentru ajutoarele de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare și sub rezerva îndeplinirii condițiilor stabilite la articolul 2 mai jos.

Articolul 2

Regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare este limitat la microîntreprinderi și la întreprinderile mici astfel cum sunt definite în Orientările privind ajutoarele de stat pentru microîntreprinderi, întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri), iar intensitatea maximă totală a ajutorului este de 27,8 %, putând fi mărită în cazul unei posibile creșteri a impozitului pe profit (caz în care plafoanele maxime aplicabile sunt de 45 % pentru dezvoltarea experimentală și de 70 % pentru cercetarea industrială). Durata regimului privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare este limitată până la 31 decembrie 2013.

Articolul 3

Autoritățile norvegiene informează Autoritatea de Supraveghere a AELS, în termen de două luni de la data notificării prezentei decizii, cu privire la măsurile adoptate pentru a se conforma cu dispozițiile acesteia.

Articolul 4

Prezenta decizie de adresează Regatului Norvegiei.

Articolul 5

Doar versiunea în limba engleză este autentică.

Adoptată la Bruxelles, 17 martie 2008.

Pentru Autoritatea de Supraveghere a AELS

Per SANDERUD

Președinte

Kurt JAEGER

Membru al Colegiului

---

(1)  Denumită în continuare „Autoritatea”.

1

(2)  Denumit în continuare „Acordul privind SEE”.

2

(3)  Denumit în continuare „Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”.

3

(4)  Norme procedurale și de fond în domeniul ajutoarelor de stat – Orientări privind aplicarea și interpretarea articolelor 61 și 62 din Acordul privind SEE și a articolului 1 din partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, adoptat și emis de Autoritate la 19 ianuarie 1994, publicat în JO L 231, 3.9.1994, p. 1, și în Suplimentul SEE nr. 32, 3.9.1994. Orientările au fost modificate ultima dată prin Decizia nr. 154/07/COL a Autorității din 3 mai 2007. Denumite în continuare „Orientările privind ajutorul de stat”.

4

(5)  JO C 258, 26.10.2006, p. 28, și Suplimentul SEE nr. 53, 26.10.2006.

5

(6)  Pentru mai multe informații privind corespondența, se face trimitere la Decizia nr. 59/06/COL de deschidere a procedurii formale de investigație, al cărei rezumat este publicat în JO C 258, 26.10.2006, p. 28, și în Suplimentul SEE nr. 53, 26.10.2006. Decizia integrală este publicată pe site-ul internet al Autorității: www.eftasurv.int

6

(7)  Detaliile de publicare sunt citate la nota de subsol 6 de mai sus.

7

(8)  Secțiunea 3.9 din St. prp. nr. 65 (2004-2005).

8

(9)  Regimul Skattefunn a fost aprobată de către Autoritate prin Decizia nr. 171/02/COL din 25 septembrie 2002, iar amendamentele la regimul Skattefunn au fost aprobate de către Autoritate prin Decizia nr. 16/03/COL din 5 februarie 2003.

9

(10)  Termenii utilizați de către autoritățile norvegiene pentru tipurile de întreprinderi menționate sunt „gründerselskaper”și„enkeltpersonforetak”.

10

gründerselskaper

și

enkeltpersonforetak

(11)  La 2 iulie 2006 autoritățile norvegiene au adoptat Decretul Regal nr. 123 privind punerea în aplicare a regimului compensatoriu: „Forskrift om kompensasjon for ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn-godkjente forsknings- og utviklingsprosjekter for inntektsårene 2002, 2003 og 2004.” A se vedea, de asemenea, o descriere în secțiunea 3.9 din St. prp. nr. 65 (2004-2005).

11

Forskrift om kompensasjon for ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn-godkjente forsknings- og utviklingsprosjekter for inntektsårene 2002, 2003 og 2004

(12)  Regulamentul (CE) nr. 69/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului de minimis (JO L 10, 13.1.2001, p. 30) care a fost încorporat la punctul 1 litera (e) din anexa XV la Acordul privind SEE.

12

de minimis

(13)  Secțiunea 3.9 din St. prp. nr. 65 (2004-2005), capitolul 928, în conformitate cu punctul 71.

13

(14)  Secțiunea 10.1.1.2 din Innst. S. nr. 240 (2004-2005), capitolul 928, în conformitate cu punctul 71.

14

(15)  Bugetul a fost aprobat de către Parlament la 17 iunie 2005. În perioada 2006-2007, au fost acordate 35 de milioane NOK în temeiul regimului compensatoriu.

15

(16)  Această sumă este o estimare și, prin urmare, nu este reflectată în niciun document juridic.

16

(17)  Lov 2005-06-17 nr 74: Lov om endringer i lov 26. mars 1999 nr. 14 om skatt av formue og inntekt (skatteloven). Propunerea Guvernului către Parlament se află în secțiunea 14.1 din Ot. prp. nr. 92 (2004-2005) și se referă la propunerea inițială de buget din St. prp. nr. 65 (2004-2005). Propunerea a fost sprijinită într-o recomandare din partea Comisiei pentru finanțe a Parlamentului, a se vedea secțiunea 15.1 din Innst. O. nr. 125 (2004-2005).

17

Lov 2005-06-17 nr 74: Lov om endringer i lov 26. mars 1999 nr. 14 om skatt av formue og inntekt (skatteloven)

(18)  Propunerile de orientări cu privire la regimul privind forța de munca neremunerată din cercetare-dezvoltare reprezintă instrucțiuni administrative emise în baza regulamentelor interne privind gestionarea finanțelor în cadrul statului denumite „Reglement for økonomistrying i staten” și „Bestemmelser om økonomistyring i staten”.

18

Reglement for økonomistrying i staten

Bestemmelser om økonomistyring i staten

(19)  Secțiunea 6 din partea III punctul 6 litera A din Formularul standard de notificare și secțiunea 3 din Orientările cu privire la Regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare.

19

(20)  Notificarea a făcut trimiteri încrucișate la regimul Skattefunn, dar nu a menționat specific decât tipurile de proiecte enumerate la punctul (ii) de mai sus și, prin urmare, nu a fost clar dacă alte tipuri de proiecte erau totuși incluse în domeniul de aplicare a regimului privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare. Cu toate acestea, printr-un e-mail din data de 12 martie 2008 (Evenimentul nr. 469276), autoritățile norvegiene au confirmat că tipul de cercetare și dezvoltare descris la punctul (i) de mai sus face obiectul regimului în cauză.

20

(21)  Secțiunea 6 din partea I din Formularul standard de notificare și secțiunea 3 din Orientările cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare. Cu toate acestea, dezvoltarea de produse destinate comercializării care nu au caracter de cercetare nu face obiectul acestui regim, de exemplu proiectele care au un caracter continuu sau care includ modificări ale metodelor deja existente fără să necesite dezvoltarea de noi cunoștințe sau utilizarea diferită a cunoștințelor existente, care au un caracter organizațional sau care constau în investigații etc.

21

(22)  Secțiunea 3 din Orientările cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare și secțiunea IX din Legea fiscală cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare.

22

(23)  Secțiunea 3.9 din St. prp. nr. 65 (2004-2005), secțiunea 14.1 din Ot. prp. nr. 92 (2004-2005) și introducerea la Orientări cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare. Deși Innovasjon Norge, anterior Statens nærings- og distriktsutviklingsfond, este, de asemenea, implicat în administrarea regimului Skattefunn, acesta nu are decât un rol secundar.

23

Innovasjon Norge

Statens nærings- og distriktsutviklingsfond

(24)  Secțiunea 7 din Orientările cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare.

24

(25)  A se vedea, de asemenea, secțiunea 2.3 privind „Costurile eligibile și intensitatea ajutorului” de mai jos.

25

(26)  E-mail din data de 12 martie 2008 din partea autorităților norvegiene (Evenimentul nr. 469275).

26

(27)  A se vedea, de asemenea, secțiunea 3.9 din St. prp. nr. 65 (2004-2005) unde se afirmă că regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare se adresează întreprinderilor unipersonale, societăților cu răspundere limitată și altor tipuri de întreprinderi.

27

(28)  În acest caz costurile proiectului sunt alocate participanților proporțional cu partea lor de participare.

28

(29)  Scrisoarea din data de 10 ianuarie 2006 din partea autorităților norvegiene (Evenimentul nr. 356994).

29

(30)  Secțiunea 8.1 din partea III.6.A din Formularul standard de notificare.

30

(31)  A se vedea nota de subsol 29.

31

(32)  A se vedea nota de subsol 29.

32

(33)  A se vedea nota de subsol 29.

33

(34)  Secțiunea 6 din partea III.6.A a Formularului standard de notificare.

34

(35)  A se vedea NOU: 2004:14 denumit „Om grunnlaget for inntektsoppgjørene”, care este un raport privind o revizuire a contextului pentru stabilirea nivelurilor salariilor în statisticile publice emis de un organism înființat de Guvern. Conform raportului, salariul mediu anual al unui lucrător industrial (pentru salariații cu normă întreagă) pentru anul 2003 a fost de 319 600 NOK. Luând în considerare creșterea salarială anuală estimată la 4,4 % între 2004 și 2005 (care corespunde creșterii salariale anuale între 2002 și 2003), salariul mediu anual al unui lucrător industrial pentru 2005 a fost estimat la 348 300 NOK. Motivația unei astfel de abordări a fost aceea că la momentul notificării în 2005 acestea erau cele mai bune date disponibile. Comparativ, NOU: 2007:3 arată că salariul mediu al unui lucrător industrial pentru 2006 s-a dovedit a fi de 355 600 NOK.

35

Om grunnlaget for inntektsoppgjørene

(36)  În timp ce nivelul unor astfel de „alte costuri operaționale” este, prin urmare, calculat pe salariat/oră, faptul că astfel de costuri sunt în mod real suportate este verificat prin intermediul facturilor, astfel cum se explică mai jos.

36

(37)  Revizuirea a fost derulată în 1990 pe baza unui număr de întreprinderi de mărimi diferite.

37

(38)  Ca urmare a corecțiilor pentru concediile medicale, de maternitate etc.

38

(39)  Secțiunea 3 din Orientările cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare. Rezultă din secțiunea 3.9 din St. prp. nr. 65 (2004-2005) că plafonul este, în esență, 50 % din limita maximă pentru costuri (în ceea ce privește proiectele derulate de către întreprindere) în conformitate cu regimul Skattefunn (4 milioane NOK).

39

(40)  Secțiunea 4 din Orientările cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare.

40

(41)  Secțiunea 3 din Orientările cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare.

41

(42)  Secțiunea 7 din partea III.6.A a Formularului standard de notificare.

42

(43)  Autoritățile norvegiene au afirmat că, având în vedere faptul că plafonul pentru costurile eligibile asociate forței de muncă neremunerate este de 2 milioane NOK și că intensitatea ajutorului este de 20 % pentru IMM-uri, plafonul pentru finanțare în cifre absolute ar fi de 400 000 NOK pe an. Secțiunea 3 din Orientările cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare și secțiunea 6 din partea I a Formularului standard de notificare.

43

(44)  Orientările anterioare privind ajutoarele de stat pentru cercetare și dezvoltare au fost înlocuite de noi orientări privind cercetarea, dezvoltarea și inovarea începând cu 7 februarie 2007. La momentul deciziei de inițiere a procedurii formale de investigație cu privire la Regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare, orientările anterioare erau aplicabile. Cu toate acestea, deoarece normele de fond relevante pentru evaluarea prezentului caz au rămas, în mare parte, aceleași, modificarea legislativă nu este, prin urmare, comentată în cele ce urmează.

44

(45)  Traducerea Autorității.

45

(46)  Sursa: Statistici privind salariile emise în 2007 de către Asociația norvegiană a persoanelor cu studii superioare în construcții, „TEKNA”.

46

TEKNA

(47)  Secțiunea 3 punctul 3 din Orientările privind ajutoarele de stat pentru aplicarea normelor privind ajutoarele de stat măsurilor referitoare la impozitarea companiilor.

47

(48)  Deși nu se menționează în mod explicit, finanțarea era, de asemenea, acordată indiferent de regiune.

48

(49)  A se vedea cauza C-241/94, Franța/Comisia, Rec., 1996, p. I-4551, punctele 23 și 24; cauza C-200/97, Ecotrade/AFS, Rec., 1998, p. I-7907, punctul 40; și cauza C-295/97, Piaggio/Ifitalia, Rec., 1999, p. I-3735, punctul 39.

49

(50)  Scrisoarea din 15 februarie 2008 din partea autorităților norvegiene (Evenimentul nr. 465311). Conform secțiunii 2.2 din Orientările privind ajutoarele de stat pentru microîntreprinderi, întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri), o întreprindere mică este definită ca o întreprindere care are mai puțin de 50 de salariați și a cărei cifră anuală de afaceri și/sau bilanț contabil total nu depășește 10 milioane EUR, iar o microîntreprindere este definită ca o întreprindere cu mai puțin de 10 salariați și a cărei cifră anuală de afaceri și/sau bilanț contabil total nu depășește 2 milioane EUR. Structurile de proprietate ar putea să excludă calificarea drept microîntreprindere sau întreprindere mică stabilită în Orientările privind ajutoarele de stat pentru IMM-urilor.

50

(51)  Statisticile relevante au fost emise de Statistisk Sentralbyrå și sunt denumite „Utenrikshandel med varer, årsserier 2006” (tabelul 17 „Import etter handelsområder, verdensdeler og land” pentru 2001-2006 și tabelul 18 „Eksport etter handelsområder, verdensdeler og land” pentru 2001-2006). Statisticile sunt disponibile pe: http://www.ssb.no/emner/09/05/nos_utenriks/

51

Statistisk Sentralbyrå

Utenrikshandel med varer, årsserier 2006

Import etter handelsområder, verdensdeler og land

Eksport etter handelsområder, verdensdeler og land

(52)  Secțiunea 14.3 din Ot. prp. nr. 92 (2004-2005) care face trimitere la secțiunea 3.9 din St. prp. nr. 65 (2004-2005).

52

(53)  Secțiunea 15.1 din Innst. O. nr. 125 (2004-2005) și secțiunea 14.3 din Ot. prp. nr. 92 (2004-2005) care face trimitere la secțiunea 3.9 din St. prp. nr. 65 (2004-2005).

53

(54)  Decizia nr. 226/06/COL din 19 iulie 2006 privind harta regiunilor asistate și a nivelurilor de ajutor din Norvegia.

54

(55)  Punctele 29 și 30 din secțiunea 1.4 din Orientările privind CDI.

55

(56)  Regulamentul (CE) nr. 70/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii (JO L 10, 13.1.2001, p. 33), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 364/2004 al Comisiei din 25 februarie 2004 (JO L 63, 28.2.2004, p. 22). Ambele regulamente au fost încorporate la punctul 1 litera (f) din anexa XV la Acordul privind SEE. Definiția conținută în cadrul acesteia corespunde cu definiția din Orientările privind ajutoarele de stat pentru IMM-uri (a se vedea, secțiunea 1.3 din partea II a acesteia).

56

(57)  Primirea unei subvenții neimpozabile de 20 % din valoarea costurilor corespunde, la o rată de impozitare de 28 %, cu primirea a 27,8 % din costurile brute (28 % din 27,8 = 7,8 care trebuie „plătit” ca impozit și 20 rămas ca subvenție).

57

(58)  O prevedere în Orientările cu privire la regimul privind forța de muncă neremunerată din cercetare-dezvoltare conform căreia intensitățile ajutorului sunt cele menționate în Orientările privind CDI este insuficientă.

58

(59)  Acestea corespund literelor (a) costuri cu personalul; (e) costuri generale suplimentare și (f) alte cheltuieli operaționale din secțiunea 5.1.4 din Orientările privind CDI.

59

(60)  Programul-cadru pentru cercetare al Comunității este instrumentul comunitar principal pentru finanțarea cercetării în Europa și este menționat în cadrul comunitar privind ajutoarele de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare, JO C 323, 30.12.2006, p. 1.

60

(61)  Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind cel de-al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (JO L 412, 30.12.2006, p. 1).

61

(62)  Partea B.II.14.1 litera (g) din anexa II la modelul general de acord privind sprijinul acordat în conformitate cu cel de-al șaptelea Program-cadru. Textul acordului este disponibil pe site-ul internet al DG Cercetare: http://ec.europa.eu/research/index.cfm

62

(63)  Conform articolului II alineatul (12) punctul 3 „Costuri neeligibile”, p. 42 din „Ghid cu privire la aspecte financiare referitoare la acțiuni indirecte în cadrul PC 7” (pregătit pentru interpretarea modelului de acord de finanțare în temeiul PC7), astfel de persoane pot opta pentru „declararea costurilor medii cu personalul având la bază o metodologie certificată aprobată de Comisie și bazată pe veniturile acestora (de exemplu declarații fiscale) astfel cum sunt acestea recunoscute de legislația națională (de obicei, legislația fiscală)”.

63

(64)  Salariul anual al unui lucrător industrial de 348 300 NOK, comparativ cu salariul unui inginer în construcții de 460 000 NOK (sau de 530 000 NOK), are drept rezultat un tarif orar de 500 NOK, comparativ cu 772,80 NOK (sau 890,40 NOK) conform acestei metodologii. Elementul cost al forței de muncă corespunde valorii de 232,20 NOK pentru lucrătorii industriali comparativ cu 333,33 NOK sau 353,33 NOK pentru inginerii din construcții.

64

(65)  Într-adevăr un control al fiecărui caz în parte este similar cu, sau chiar mai strict decât, un control de audit unic al metodologiei.

65

(66)  Elementul costuri operaționale reprezintă 267,80 NOK, care reprezintă diferența dintre tariful orar și elementul cost al forței de muncă: 500 NOK – 232,20 NOK = 267,80 NOK.

66

(67)  Decizia nr. 171/02/COL din 25 septembrie 2002, astfel cum a fost modificată prin Decizia nr. 16/03/COL din 5 februarie 2003.

67

(68)  Punctele 122-124 din Orientările privind CDI.

68

(69)  Într-adevăr o limitare pe întreprindere este mai strictă decât o limitare pe proiect. Mai mult, chiar dacă o întreprindere ar primi finanțare în conformitate cu regimul pentru același proiect anual până la valoarea maximă pe toată durata regimului, tot nu este atins plafonul de 7,5 milioane EUR.

69

(70)  Cu excepția cazului în care modificările se califică pentru notificare conform procedurii simplificate în conformitate cu Decizia nr. 195/04/COL din 14 iulie 2004 privind punerea în aplicare a dispozițiilor menționate la articolul 27 din partea II a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție (JO L 139, 25.5.2006, p. 37).

70

---

V Acte adoptate, începând cu 1 decembrie 2009, în aplicarea Tratatului privind Uniunea Europeană, a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și a Tratatului Euratom

ACTE A CĂROR PUBLICARE ESTE OBLIGATORIE

| 17.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/36

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1235/2009 AL COMISIEI

din 16 decembrie 2009

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 17 decembrie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2009.

Pentru Comisie, în numele Președintelui,

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 54,6 |
| MA | 78,2 |
| TN | 111,3 |
| TR | 73,2 |
| ZZ | 79,3 |
| 0707 00 05 | EG | 155,5 |
| MA | 59,4 |
| TR | 89,2 |
| ZZ | 101,4 |
| 0709 90 70 | MA | 45,7 |
| TR | 104,6 |
| ZZ | 75,2 |
| 0709 90 80 | EG | 175,4 |
| ZZ | 175,4 |
| 0805 10 20 | MA | 58,2 |
| TR | 70,0 |
| ZA | 57,0 |
| ZZ | 61,7 |
| 0805 20 10 | MA | 77,7 |
| TR | 58,0 |
| ZZ | 67,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 38,5 |
| IL | 65,1 |
| TR | 71,4 |
| ZZ | 58,3 |
| 0805 50 10 | TR | 68,6 |
| ZZ | 68,6 |
| 0808 10 80 | CA | 76,2 |
| CN | 98,3 |
| MK | 24,5 |
| US | 90,8 |
| ZZ | 72,5 |
| 0808 20 50 | CN | 41,5 |
| TR | 97,0 |
| US | 151,3 |
| ZZ | 96,6 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

AL

54,6

MA

78,2

TN

111,3

TR

73,2

ZZ

79,3

0707 00 05

EG

155,5

MA

59,4

TR

89,2

ZZ

101,4

0709 90 70

MA

45,7

TR

104,6

ZZ

75,2

0709 90 80

EG

175,4

ZZ

175,4

0805 10 20

MA

58,2

TR

70,0

ZA

57,0

ZZ

61,7

0805 20 10

MA

77,7

TR

58,0

ZZ

67,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

38,5

IL

65,1

TR

71,4

ZZ

58,3

0805 50 10

TR

68,6

ZZ

68,6

0808 10 80

CA

76,2

CN

98,3

MK

24,5

US

90,8

ZZ

72,5

0808 20 50

CN

41,5

TR

97,0

US

151,3

ZZ

96,6

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 17.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/38

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1236/2009 AL COMISIEI

din 10 decembrie 2009

de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 732/2008 al Consiliului de aplicare a unui sistem de preferințe tarifare generalizate pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2011

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 732/2008 al Consiliului din 22 iulie 2008 de aplicare a unui sistem de preferințe tarifare generalizate pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2011 și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 552/97 și (CE) nr. 1933/2006 și a Regulamentelor (CE) nr. 1100/2006 și (CE) nr. 964/2007 ale Comisiei (1), în special articolul 25,

după consultarea Comitetului pentru preferințe generalizate,

întrucât:

| (1) | Decizia 2008/938/CE a Comisiei din 9 decembrie 2008 (2), astfel cum a fost modificată prin Decizia 2009/454/CE (3), a stabilit lista cu țările beneficiare care îndeplinesc condițiile pentru un regim special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 732/2008 pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2011. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2008/938/CE a Comisiei din 9 decembrie 2008 (2), astfel cum a fost modificată prin Decizia 2009/454/CE (3), a stabilit lista cu țările beneficiare care îndeplinesc condițiile pentru un regim special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 732/2008 pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2011.

| (2) | Coloana E din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 732/2008 ar trebui să includă informații cu privire la țările beneficiare ale regimului special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe. Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 732/2008 ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(2)

Coloana E din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 732/2008 ar trebui să includă informații cu privire la țările beneficiare ale regimului special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe. Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 732/2008 ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 732/2008 se înlocuiește cu textul prevăzut în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 decembrie 2009.

Pentru Comisie

José Manuel BARROSO

Președintele

---

(1)  JO L 211, 6.8.2008, p. 1.

1

(2)  JO L 334, 12.12.2008, p. 90.

2

(3)  JO L 149, 12.6.2009, p. 78.

3

---

ANEXĂ

„ANEXA I

Țările
   (1)
  și teritoriile care beneficiază de sistemul comunitar de preferințe tarifare generalizate

| Coloana A | : | codul țării în ordine alfabetică, în conformitate cu nomenclatura țărilor și teritoriilor pentru statisticile de comerț exterior ale Comunității |
| --- | --- | --- |
| Coloana B | : | numele țării sau teritoriului |
| Coloana C | : | secțiune (secțiuni) pentru care s-au eliminat preferințele tarifare pentru țara beneficiară în cauză (articolul 13) |
| Coloana D | : | țară care intră sub incidența regimului special pentru țările cel mai puțin dezvoltate (articolul 11) |
| Coloana E | : | țară care intră sub incidența regimului special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe (articolul 7) |

Coloana A

:

codul țării în ordine alfabetică, în conformitate cu nomenclatura țărilor și teritoriilor pentru statisticile de comerț exterior ale Comunității

Coloana B

:

numele țării sau teritoriului

Coloana C

:

secțiune (secțiuni) pentru care s-au eliminat preferințele tarifare pentru țara beneficiară în cauză (articolul 13)

Coloana D

:

țară care intră sub incidența regimului special pentru țările cel mai puțin dezvoltate (articolul 11)

Coloana E

:

țară care intră sub incidența regimului special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe (articolul 7)

| A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AE | Emiratele Arabe Unite | | | | |
| AF | Afganistan | | | X | |
| AG | Antigua și Barbuda | | | | |
| AI | Anguilla | | | | |
| AM | Armenia | | | | X |
| AN | Antilele Olandeze | | | | |
| AO | Angola | | | X | |
| AQ | Antarctica | | | | |
| AR | Argentina | | | | |
| AS | Samoa Americană | | | | |
| AW | Aruba | | | | |
| AZ | Azerbaidjan | | | | X |
| BB | Barbados | | | | |
| BD | Bangladesh | | | X | |
| BF | Burkina Faso | | | X | |
| BH | Bahrain | | | | |
| BI | Burundi | | | X | |
| BJ | Benin | | | X | |
| BM | Bermuda | | | | |
| BN | Brunei Darussalam | | | | |
| BO | Bolivia | | | | X |
| BR | Brazilia | S-IV | Produse ale industriei alimentare; băuturi, lichide alcoolice și oțet; tutun și înlocuitori de tutun prelucrați | | |
| S-IX | Lemn și articole din lemn; cărbune de lemn; plută și articole din plută; articole din împletituri de fibre vegetale sau de nuiele; coșuri și împletituri | | |
| BS | Bahamas | | | | |
| BT | Bhutan | | | X | |
| BV | Insula Bouvet | | | | |
| BW | Botswana | | | | |
| BY | Belarus | | | | |
| BZ | Belize | | | | |
| CC | Insulele Cocos (sau Insulele Keeling) | | | | |
| CD | Republica Democratică Congo | | | X | |
| CF | Republica Centrafricană | | | X | |
| CG | Congo | | | | |
| CI | Côte d’Ivoire | | | | |
| CK | Insulele Cook | | | | |
| CM | Camerun | | | | |
| CN | Republica Populară Chineză | S-VI | Produse ale industriei chimice sau ale industriilor conexe | | |
| S-VII | Materiale plastice și articole din material plastic; cauciuc și articole din cauciuc | | |
| S-VIII | Piei netăbăcite și piei semifinite, piele naturală, blănuri și produse din aceste materiale; articole de curelărie și de șelărie; articole de voiaj, bagaje de mână și produse similare; produse din intestine de animale (altele decât intestine de vierme de mătase) | | |
| S-IX | Lemn și articole din lemn; cărbune de lemn; plută și articole din plută; articole din împletituri de fibre vegetale sau de nuiele; coșuri și împletituri | | |
| S-XI(a) | Textile; S-XI(b) articole din materiale textile | | |
| S-XII | Încălțăminte, articole de acoperit capul, umbrele, umbrele de soare, bastoane, bastoane-scaun, bice, cravașe și părți ale acestora; pene și puf prelucrate și articole din acestea; flori artificiale; articole din păr uman | | |
| S-XIII | Articole din piatră, ipsos, ciment, azbest, mică sau din materiale similare; produse ceramice; sticlă și articole din sticlă | | |
| S-XIV | Perle naturale sau de cultură, pietre prețioase sau semiprețioase, metale prețioase, metale placate cu metale prețioase și articole din aceste materiale; imitații de bijuterii; monede | | |
| S-XV | Metale comune și articole din metale comune | | |
| S-XVI | Mașini și aparate sau dispozitive mecanice; echipamente electrice; părți ale acestora; aparate de înregistrat și de reprodus sunetul, aparate de înregistrat și de reprodus imagini și sunete de televiziune și părți și accesorii ale acestora | | |
| S-XVII | Vehicule, aeronave, nave și echipamente auxiliare de transport | | |
| S-XVIII | Instrumente și aparate optice, fotografice sau cinematografice, de măsură, de control sau de precizie; instrumente și aparate medico-chirurgicale; articole de ceasornicărie; instrumente muzicale; părți și accesorii ale acestora | | |
| S-XX | Articole de manufactură diverse | | |
| CO | Columbia | | | | X |
| CR | Costa Rica | | | | X |
| CU | Cuba | | | | |
| CV | Capul Verde | | | X | |
| CX | Insula Christmas | | | | |
| DJ | Djibouti | | | X | |
| DM | Dominica | | | | |
| DO | Republica Dominicană | | | | |
| DZ | Algeria | | | | |
| EC | Ecuador | | | | X |
| EG | Egipt | | | | |
| ER | Eritreea | | | X | |
| ET | Etiopia | | | X | |
| FJ | Fiji | | | | |
| FK | Insulele Falkland | | | | |
| FM | Statele Federate ale Microneziei | | | | |
| GA | Gabon | | | | |
| GD | Grenada | | | | |
| GE | Georgia | | | | X |
| GH | Ghana | | | | |
| GI | Gibraltar | | | | |
| GL | Groenlanda | | | | |
| GM | Gambia | | | X | |
| GN | Guineea | | | X | |
| GQ | Guineea Ecuatorială | | | X | |
| GS | Georgia de Sud și Insulele Sandwich de Sud | | | | |
| GT | Guatemala | | | | X |
| GU | Guam | | | | |
| GW | Guineea-Bissau | | | X | |
| GY | Guyana | | | | |
| HM | Insula Heard și Insulele McDonald | | | | |
| HN | Honduras | | | | X |
| HT | Haiti | | | X | |
| ID | Indonezia | S-III | Grăsimi și uleiuri de origine animală sau vegetale și produsele disocierii lor; grăsimi alimentare prelucrate; ceară de origine animală sau vegetală | | |
| IN | India | S-XI(a) | Textile | | |
| IO | Teritoriul Britanic din Oceanul Indian | | | | |
| IQ | Irak | | | | |
| IR | Iran | | | | |
| JM | Jamaica | | | | |
| JO | Iordania | | | | |
| KE | Kenya | | | | |
| KG | Kârgâzstan | | | | |
| KH | Cambodgia | | | X | |
| KI | Kiribati | | | X | |
| KM | Comore | | | X | |
| KN | Saint Kitts și Nevis | | | | |
| KW | Kuweit | | | | |
| KY | Insulele Cayman | | | | |
| KZ | Kazahstan | | | | |
| LA | Republica Democrată Populară Laos | | | X | |
| LB | Liban | | | | |
| LC | Saint Lucia | | | | |
| LK | Sri Lanka | | | | X |
| LR | Liberia | | | X | |
| LS | Lesotho | | | X | |
| LY | Jamahiria Arabă Libiană | | | | |
| MA | Maroc | | | | |
| MG | Madagascar | | | X | |
| MH | Insulele Marshall | | | | |
| ML | Mali | | | X | |
| MM | Myanmar | | | X | |
| MN | Mongolia | | | | X |
| MO | Macao | | | | |
| MP | Insulele Mariane de Nord | | | | |
| MR | Mauritania | | | X | |
| MS | Montserrat | | | | |
| MU | Mauritius | | | | |
| MV | Maldive | | | X | |
| MW | Malawi | | | X | |
| MX | Mexic | | | | |
| MY | Malaysia | S-III | Grăsimi și uleiuri de origine animală sau vegetale și produsele disocierii lor; grăsimi alimentare prelucrate; ceară de origine animală sau vegetală | | |
| MZ | Mozambic | | | X | |
| NA | Namibia | | | | |
| NC | Noua Caledonie | | | | |
| NE | Niger | | | X | |
| NF | Insula Norfolk | | | | |
| NG | Nigeria | | | | |
| NI | Nicaragua | | | | X |
| NP | Nepal | | | X | |
| NR | Nauru | | | | |
| NU | Niue | | | | |
| OM | Oman | | | | |
| PA | Panama | | | | |
| PE | Peru | | | | X |
| PF | Polinezia Franceză | | | | |
| PG | Papua-Noua Guinee | | | | |
| PH | Filipine | | | | |
| PK | Pakistan | | | | |
| PM | Saint Pierre și Miquelon | | | | |
| PN | Insulele Pitcairn | | | | |
| PW | Palau | | | | |
| PY | Paraguay | | | | X |
| QA | Qatar | | | | |
| RU | Federația Rusă | | | | |
| RW | Rwanda | | | X | |
| SA | Arabia Saudită | | | | |
| SB | Insulele Solomon | | | X | |
| SC | Seychelles | | | | |
| SD | Sudan | | | X | |
| SH | Sfânta Elena | | | | |
| SL | Sierra Leone | | | X | |
| SN | Senegal | | | X | |
| SO | Somalia | | | X | |
| SR | Suriname | | | | |
| ST | São Tomé și Príncipe | | | X | |
| SV | El Salvador | | | | X |
| SY | Republica Arabă Siriană | | | | |
| SZ | Swaziland | | | | |
| TC | Insulele Turks și Caicos | | | | |
| TD | Ciad | | | X | |
| TF | Teritoriile Australe și Antarctice Franceze | | | | |
| TG | Togo | | | X | |
| TH | Thailanda | S-XIV | Perle naturale sau de cultură, pietre prețioase sau semiprețioase, metale prețioase, metale placate cu metale prețioase și articole din aceste materiale; imitații de bijuterii; monede | | |
| TJ | Tadjikistan | | | | |
| TK | Tokelau | | | | |
| TL | Timorul de Est | | | X | |
| TM | Turkmenistan | | | | |
| TN | Tunisia | | | | |
| TO | Tonga | | | | |
| TT | Trinidad și Tobago | | | | |
| TV | Tuvalu | | | X | |
| TZ | Tanzania | | | X | |
| UA | Ucraina | | | | |
| UG | Uganda | | | X | |
| UM | Insulele Minore Îndepărtate ale Statelor Unite | | | | |
| UY | Uruguay | | | | |
| UZ | Uzbekistan | | | | |
| VC | Saint Vincent și Grenadine | | | | |
| VE | Venezuela | | | | |
| VG | Insulele Virgine Britanice | | | | |
| VI | Insulele Virgine ale Statelor Unite | | | | |
| VN | Vietnam | S-XII | Încălțăminte, articole de acoperit capul, umbrele, umbrele de soare, bastoane, bastoane-scaun, bice, cravașe și părți ale acestora; pene și puf prelucrate și articole din acestea; flori artificiale; articole din păr uman | | |
| VU | Vanuatu | | | X | |
| WF | Wallis și Futuna | | | | |
| WS | Samoa | | | X | |
| YE | Yemen | | | X | |
| YT | Mayotte | | | | |
| ZA | Africa de Sud | | | | |
| ZM | Zambia | | | X | |
| ZW | Zimbabwe” | | | | |

A

B

C

D

E

AE

Emiratele Arabe Unite

AF

Afganistan

X

AG

Antigua și Barbuda

AI

Anguilla

AM

Armenia

X

AN

Antilele Olandeze

AO

Angola

X

AQ

Antarctica

AR

Argentina

AS

Samoa Americană

AW

Aruba

AZ

Azerbaidjan

X

BB

Barbados

BD

Bangladesh

X

BF

Burkina Faso

X

BH

Bahrain

BI

Burundi

X

BJ

Benin

X

BM

Bermuda

BN

Brunei Darussalam

BO

Bolivia

X

BR

Brazilia

S-IV

Produse ale industriei alimentare; băuturi, lichide alcoolice și oțet; tutun și înlocuitori de tutun prelucrați

S-IX

Lemn și articole din lemn; cărbune de lemn; plută și articole din plută; articole din împletituri de fibre vegetale sau de nuiele; coșuri și împletituri

BS

Bahamas

BT

Bhutan

X

BV

Insula Bouvet

BW

Botswana

BY

Belarus

BZ

Belize

CC

Insulele Cocos (sau Insulele Keeling)

CD

Republica Democratică Congo

X

CF

Republica Centrafricană

X

CG

Congo

CI

Côte d’Ivoire

CK

Insulele Cook

CM

Camerun

CN

Republica Populară Chineză

S-VI

Produse ale industriei chimice sau ale industriilor conexe

S-VII

Materiale plastice și articole din material plastic; cauciuc și articole din cauciuc

S-VIII

Piei netăbăcite și piei semifinite, piele naturală, blănuri și produse din aceste materiale; articole de curelărie și de șelărie; articole de voiaj, bagaje de mână și produse similare; produse din intestine de animale (altele decât intestine de vierme de mătase)

S-IX

Lemn și articole din lemn; cărbune de lemn; plută și articole din plută; articole din împletituri de fibre vegetale sau de nuiele; coșuri și împletituri

S-XI(a)

Textile; S-XI(b) articole din materiale textile

S-XII

Încălțăminte, articole de acoperit capul, umbrele, umbrele de soare, bastoane, bastoane-scaun, bice, cravașe și părți ale acestora; pene și puf prelucrate și articole din acestea; flori artificiale; articole din păr uman

S-XIII

Articole din piatră, ipsos, ciment, azbest, mică sau din materiale similare; produse ceramice; sticlă și articole din sticlă

S-XIV

Perle naturale sau de cultură, pietre prețioase sau semiprețioase, metale prețioase, metale placate cu metale prețioase și articole din aceste materiale; imitații de bijuterii; monede

S-XV

Metale comune și articole din metale comune

S-XVI

Mașini și aparate sau dispozitive mecanice; echipamente electrice; părți ale acestora; aparate de înregistrat și de reprodus sunetul, aparate de înregistrat și de reprodus imagini și sunete de televiziune și părți și accesorii ale acestora

S-XVII

Vehicule, aeronave, nave și echipamente auxiliare de transport

S-XVIII

Instrumente și aparate optice, fotografice sau cinematografice, de măsură, de control sau de precizie; instrumente și aparate medico-chirurgicale; articole de ceasornicărie; instrumente muzicale; părți și accesorii ale acestora

S-XX

Articole de manufactură diverse

CO

Columbia

X

CR

Costa Rica

X

CU

Cuba

CV

Capul Verde

X

CX

Insula Christmas

DJ

Djibouti

X

DM

Dominica

DO

Republica Dominicană

DZ

Algeria

EC

Ecuador

X

EG

Egipt

ER

Eritreea

X

ET

Etiopia

X

FJ

Fiji

FK

Insulele Falkland

FM

Statele Federate ale Microneziei

GA

Gabon

GD

Grenada

GE

Georgia

X

GH

Ghana

GI

Gibraltar

GL

Groenlanda

GM

Gambia

X

GN

Guineea

X

GQ

Guineea Ecuatorială

X

GS

Georgia de Sud și Insulele Sandwich de Sud

GT

Guatemala

X

GU

Guam

GW

Guineea-Bissau

X

GY

Guyana

HM

Insula Heard și Insulele McDonald

HN

Honduras

X

HT

Haiti

X

ID

Indonezia

S-III

Grăsimi și uleiuri de origine animală sau vegetale și produsele disocierii lor; grăsimi alimentare prelucrate; ceară de origine animală sau vegetală

IN

India

S-XI(a)

Textile

IO

Teritoriul Britanic din Oceanul Indian

IQ

Irak

IR

Iran

JM

Jamaica

JO

Iordania

KE

Kenya

KG

Kârgâzstan

KH

Cambodgia

X

KI

Kiribati

X

KM

Comore

X

KN

Saint Kitts și Nevis

KW

Kuweit

KY

Insulele Cayman

KZ

Kazahstan

LA

Republica Democrată Populară Laos

X

LB

Liban

LC

Saint Lucia

LK

Sri Lanka

X

LR

Liberia

X

LS

Lesotho

X

LY

Jamahiria Arabă Libiană

MA

Maroc

MG

Madagascar

X

MH

Insulele Marshall

ML

Mali

X

MM

Myanmar

X

MN

Mongolia

X

MO

Macao

MP

Insulele Mariane de Nord

MR

Mauritania

X

MS

Montserrat

MU

Mauritius

MV

Maldive

X

MW

Malawi

X

MX

Mexic

MY

Malaysia

S-III

Grăsimi și uleiuri de origine animală sau vegetale și produsele disocierii lor; grăsimi alimentare prelucrate; ceară de origine animală sau vegetală

MZ

Mozambic

X

NA

Namibia

NC

Noua Caledonie

NE

Niger

X

NF

Insula Norfolk

NG

Nigeria

NI

Nicaragua

X

NP

Nepal

X

NR

Nauru

NU

Niue

OM

Oman

PA

Panama

PE

Peru

X

PF

Polinezia Franceză

PG

Papua-Noua Guinee

PH

Filipine

PK

Pakistan

PM

Saint Pierre și Miquelon

PN

Insulele Pitcairn

PW

Palau

PY

Paraguay

X

QA

Qatar

RU

Federația Rusă

RW

Rwanda

X

SA

Arabia Saudită

SB

Insulele Solomon

X

SC

Seychelles

SD

Sudan

X

SH

Sfânta Elena

SL

Sierra Leone

X

SN

Senegal

X

SO

Somalia

X

SR

Suriname

ST

São Tomé și Príncipe

X

SV

El Salvador

X

SY

Republica Arabă Siriană

SZ

Swaziland

TC

Insulele Turks și Caicos

TD

Ciad

X

TF

Teritoriile Australe și Antarctice Franceze

TG

Togo

X

TH

Thailanda

S-XIV

Perle naturale sau de cultură, pietre prețioase sau semiprețioase, metale prețioase, metale placate cu metale prețioase și articole din aceste materiale; imitații de bijuterii; monede

TJ

Tadjikistan

TK

Tokelau

TL

Timorul de Est

X

TM

Turkmenistan

TN

Tunisia

TO

Tonga

TT

Trinidad și Tobago

TV

Tuvalu

X

TZ

Tanzania

X

UA

Ucraina

UG

Uganda

X

UM

Insulele Minore Îndepărtate ale Statelor Unite

UY

Uruguay

UZ

Uzbekistan

VC

Saint Vincent și Grenadine

VE

Venezuela

VG

Insulele Virgine Britanice

VI

Insulele Virgine ale Statelor Unite

VN

Vietnam

S-XII

Încălțăminte, articole de acoperit capul, umbrele, umbrele de soare, bastoane, bastoane-scaun, bice, cravașe și părți ale acestora; pene și puf prelucrate și articole din acestea; flori artificiale; articole din păr uman

VU

Vanuatu

X

WF

Wallis și Futuna

WS

Samoa

X

YE

Yemen

X

YT

Mayotte

ZA

Africa de Sud

ZM

Zambia

X

ZW

Zimbabwe”

---

(1)  Prezenta listă include țări care s-ar putea să fie suspendate temporar din SPG al Comunității sau care s-ar putea să nu fi respectat cerințele prevăzute în materie de cooperare administrativă (o condiție prealabilă pentru ca mărfurilor să li se acorde beneficiul preferințelor tarifare). Comisia sau autoritățile competente ale țării în cauză vor furniza o listă actualizată.

1

---

| 17.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/46

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1237/2009 AL COMISIEI

din 11 decembrie 2009

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Marrone di Caprese Michelangelo (DOP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 7 alineatul (4) primul paragraf,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf și în temeiul articolului 17 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „Marrone di Caprese Michelangelo”, depusă de Italia, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf și în temeiul articolului 17 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „Marrone di Caprese Michelangelo”, depusă de Italia, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2).

| (2) | Deoarece nicio declarație de opoziție nu a fost comunicată Comisiei, în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, această denumire trebuie, prin urmare, înregistrată, |
| --- | --- |

(2)

Deoarece nicio declarație de opoziție nu a fost comunicată Comisiei, în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, această denumire trebuie, prin urmare, înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 decembrie 2009.

Pentru Comisie

José Manuel BARROSO

Președintele

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

1

(2)  JO C 112, 16.5.2009, p. 17.

2

---

ANEXĂ

Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:

Clasa 1.6.   Fructe, legume și cereale în aceeași stare sau transformate

ITALIA

Marrone di Caprese Michelangelo (DOP)

---

| 17.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/48

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1238/2009 AL COMISIEI

din 11 decembrie 2009

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (DOP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 7 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea Italiei de înregistrare a denumirii „Pomodorino del Piennolo del Vesuvio” a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea Italiei de înregistrare a denumirii „Pomodorino del Piennolo del Vesuvio” a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2).

| (2) | Deoarece nicio declarație de opoziție nu a fost comunicată Comisiei în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, această denumire trebuie, prin urmare, înregistrată, |
| --- | --- |

(2)

Deoarece nicio declarație de opoziție nu a fost comunicată Comisiei în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, această denumire trebuie, prin urmare, înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 decembrie 2009.

Pentru Comisie

José Manuel BARROSO

Președintele

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

1

(2)  JO C 111, 15.5.2009, p. 21.

2

---

ANEXĂ

Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:

Clasa 1.6.   Fructe, legume și cereale, proaspete sau prelucrate

ITALIA

Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (DOP)

---

| 17.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/50

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1239/2009 AL COMISIEI

din 15 decembrie 2009

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Crudo di Cuneo (DOP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 7 alineatul (4) primul paragraf,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf și în temeiul articolului 17 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „Crudo di Cuneo”, depusă de Italia, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf și în temeiul articolului 17 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „Crudo di Cuneo”, depusă de Italia, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2).

| (2) | Deoarece nicio declarație de opoziție nu a fost comunicată Comisiei în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, această denumire trebuie, prin urmare, înregistrată, |
| --- | --- |

(2)

Deoarece nicio declarație de opoziție nu a fost comunicată Comisiei în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, această denumire trebuie, prin urmare, înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 decembrie 2009.

Pentru Comisie

José Manuel BARROSO

Președintele

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

1

(2)  JO C 112, 16.5.2009, p. 12.

2

---

ANEXĂ

Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:

Clasa 1.2.   Produse din carne (fierte, sărate, afumate etc.)

ITALIA

Crudo di Cuneo (DOP)

---

| 17.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/52

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1240/2009 AL COMISIEI

din 16 decembrie 2009

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 428/2008 de stabilire a centrelor de intervenție pentru cereale

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 41 coroborat cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Estonia și România au depus cereri de modificare a anumitor centre de intervenție care figurează în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 428/2008 al Comisiei (2) în vederea unei mai bune amplasări a acestora sau pentru a răspunde mai bine condițiilor impuse. Este necesar să se admită cererile menționate. |
| --- | --- |

(1)

Estonia și România au depus cereri de modificare a anumitor centre de intervenție care figurează în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 428/2008 al Comisiei (2) în vederea unei mai bune amplasări a acestora sau pentru a răspunde mai bine condițiilor impuse. Este necesar să se admită cererile menționate.

| (2) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 428/2008 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 428/2008 trebuie modificat în consecință.

| (3) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 428/2008 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2009.

Pentru Comisie

José Manuel BARROSO

Președintele

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 129, 17.5.2008, p. 8.

2

---

ANEXĂ

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 428/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | tabelul intitulat „ESTONIA” se înlocuiește cu tabelul următor:









  Centre de intervenție | Grâu comun | Orz | Porumb | Sorg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „ESTONIA |
| Tartu | + | + | - | - |
| Viljandi | + | + | - | - |
| Tamsalu | + | + | - | - |
| Keila | + | + | - | -” |

1.

tabelul intitulat „ESTONIA” se înlocuiește cu tabelul următor:

Centre de intervenție

Grâu comun

Orz

Porumb

Sorg

„ESTONIA

Tartu

+

+

-

-

Viljandi

+

+

-

-

Tamsalu

+

+

-

-

Keila

+

+

-

-”

| 2. | tabelul intitulat „ROMÂNIA” se modifică după cum urmează:






  (a) | rândul corespunzător centrului „Brăila” se înlocuiește cu următorul text:









  Centre de intervenție | Grâu comun | Orz | Porumb | Sorg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Brăila | + | + | + | -” |

2.

tabelul intitulat „ROMÂNIA” se modifică după cum urmează:

(a)

rândul corespunzător centrului „Brăila” se înlocuiește cu următorul text:

Centre de intervenție

Grâu comun

Orz

Porumb

Sorg

„Brăila

+

+

+

-”

| (b) | se introduce rândul următor după cel corespunzător centrului „Brăila”:









  Centre de intervenție | Grâu comun | Orz | Porumb | Sorg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Ianca | - | + | - | -” |

(b)

se introduce rândul următor după cel corespunzător centrului „Brăila”:

Centre de intervenție

Grâu comun

Orz

Porumb

Sorg

„Ianca

-

+

-

-”

| (c) | rândul corespunzător centrului „Roman” se înlocuiește cu următorul text:









  Centre de intervenție | Grâu comun | Orz | Porumb | Sorg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Roman | + | + | - | -” |

(c)

rândul corespunzător centrului „Roman” se înlocuiește cu următorul text:

Centre de intervenție

Grâu comun

Orz

Porumb

Sorg

„Roman

+

+

-

-”

---

| 17.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/54 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/54

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1241/2009 AL COMISIEI

din 16 decembrie 2009

de continuare și actualizare a domeniului de supraveghere prealabilă a importurilor de anumite produse siderurgice originare din unele țări terțe

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 260/2009 al Consiliului din 26 februarie 2009 privind regimul comun aplicabil importurilor (1), în special articolul 11,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 625/2009 al Consiliului din 7 iulie 2009 privind regimul comun aplicabil importurilor din anumite țări terțe (2), în special articolul 9,

după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 76/2002 (3), Comisia a stabilit supravegherea comunitară prealabilă a importurilor de anumite produse siderurgice originare din țări terțe. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 76/2002 (3), Comisia a stabilit supravegherea comunitară prealabilă a importurilor de anumite produse siderurgice originare din țări terțe.

| (2) | Statisticile privind comerțul exterior al Uniunii nu sunt disponibile pentru perioadele prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1917/2000 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(2)

Statisticile privind comerțul exterior al Uniunii nu sunt disponibile pentru perioadele prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1917/2000 al Comisiei (4).

| (3) | Cu toate că situația s-a schimbat de la introducerea supravegherii în 2002, evoluția pieței mondiale a oțelului necesită în continuare un sistem fiabil și rapid de informare cu privire la viitoarele importuri ale Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

Cu toate că situația s-a schimbat de la introducerea supravegherii în 2002, evoluția pieței mondiale a oțelului necesită în continuare un sistem fiabil și rapid de informare cu privire la viitoarele importuri ale Uniunii.

| (4) | Au fost analizate tendințele importurilor de produse care se află în prezent sub supraveghere, precum și ale importurilor de produse plate din oțel inoxidabil și de tuburi sudate de mari dimensiuni, care, în momentul de față, nu fac obiectul unui sistem de supraveghere. S-a considerat necesară analizarea tendințelor pentru aceste produse suplimentare, ținând cont că ele reprezintă produsele cu cea mai mare valoare adăugată de pe piață. |
| --- | --- |

(4)

Au fost analizate tendințele importurilor de produse care se află în prezent sub supraveghere, precum și ale importurilor de produse plate din oțel inoxidabil și de tuburi sudate de mari dimensiuni, care, în momentul de față, nu fac obiectul unui sistem de supraveghere. S-a considerat necesară analizarea tendințelor pentru aceste produse suplimentare, ținând cont că ele reprezintă produsele cu cea mai mare valoare adăugată de pe piață.

| (5) | În ultimii ani, importurile în UE de aceste produse siderurgice au crescut semnificativ (cu 40 %), în termeni absoluți, în perioada 2005-2008. Chiar dacă importurile au început să scadă de la sfârșitul lui 2008, ele au urmat doar scăderea cererii și, în ceea ce privește consumul, au rămas semnificative. |
| --- | --- |

(5)

În ultimii ani, importurile în UE de aceste produse siderurgice au crescut semnificativ (cu 40 %), în termeni absoluți, în perioada 2005-2008. Chiar dacă importurile au început să scadă de la sfârșitul lui 2008, ele au urmat doar scăderea cererii și, în ceea ce privește consumul, au rămas semnificative.

| (6) | Capacitățile de producție mondială de oțel au crescut în perioada 2006-2008 și se preconizează o continuare a creșterii până în 2010. În numeroase regiuni, în special în China, India, Brazilia și Orientul Mijlociu, se preconizează, pentru următorii doi ani, o creștere de două cifre a capacității. China, țara cea mai importantă din punct de vedere al creșterii capacității, deține în prezent aproximativ 40 % din capacitatea mondială de producție a oțelului brut și are un consum de trei ori mai mare decât consumul anual de oțel al UE. |
| --- | --- |

(6)

Capacitățile de producție mondială de oțel au crescut în perioada 2006-2008 și se preconizează o continuare a creșterii până în 2010. În numeroase regiuni, în special în China, India, Brazilia și Orientul Mijlociu, se preconizează, pentru următorii doi ani, o creștere de două cifre a capacității. China, țara cea mai importantă din punct de vedere al creșterii capacității, deține în prezent aproximativ 40 % din capacitatea mondială de producție a oțelului brut și are un consum de trei ori mai mare decât consumul anual de oțel al UE.

| (7) | Ținând cont de faptul că UE este o piață importantă pentru oțel în ceea ce privește dimensiunea și prețul, cu precădere în contextul unei monede puternice, este probabil ca, odată ce piața se redresează și are loc o îmbunătățire a cererii de pe piața Uniunii, orice excedent al capacității de producție de oțel va fi redirecționat spre UE. În mod comparativ, accesul la piețele țărilor terțe s-a redus recent într-o măsură variabilă întrucât țări din mai multe zone geografice (cum ar fi cele două Americi, Asia, Orientul Mijlociu) au luat măsuri de protejare și sprijinire a industriei lor siderurgice. Măsurile au luat diverse forme, printre care creșterea tarifelor, cerințe în materie de licențe, cerințe legate de cumpărarea produselor de pe piața internă și se referă la piețe care dețin o cotă semnificativă din consumul mondial. |
| --- | --- |

(7)

Ținând cont de faptul că UE este o piață importantă pentru oțel în ceea ce privește dimensiunea și prețul, cu precădere în contextul unei monede puternice, este probabil ca, odată ce piața se redresează și are loc o îmbunătățire a cererii de pe piața Uniunii, orice excedent al capacității de producție de oțel va fi redirecționat spre UE. În mod comparativ, accesul la piețele țărilor terțe s-a redus recent într-o măsură variabilă întrucât țări din mai multe zone geografice (cum ar fi cele două Americi, Asia, Orientul Mijlociu) au luat măsuri de protejare și sprijinire a industriei lor siderurgice. Măsurile au luat diverse forme, printre care creșterea tarifelor, cerințe în materie de licențe, cerințe legate de cumpărarea produselor de pe piața internă și se referă la piețe care dețin o cotă semnificativă din consumul mondial.

| (8) | Producția de oțel brut și de produse plate din oțel inoxidabil în UE a înregistrat cele mai ridicate niveluri în 2007 și, respectiv, 2006, pentru ca, ulterior, în 2008, să înceapă să descrească. În cursul primului semestru al lui 2009, a avut loc o reducere cu 43,2 % față de primul semestru al lui 2008, în raport cu o reducere a producției de oțel la nivel mondial de 22,4 % înregistrată în aceeași perioadă. Criza a avut un impact asupra tuturor țărilor principale producătoare de oțel din UE și, drept reacție la aceasta, producătorii de oțel au redus numărul zilelor de producție și, prin urmare, au mărit capacitatea neutilizată. |
| --- | --- |

(8)

Producția de oțel brut și de produse plate din oțel inoxidabil în UE a înregistrat cele mai ridicate niveluri în 2007 și, respectiv, 2006, pentru ca, ulterior, în 2008, să înceapă să descrească. În cursul primului semestru al lui 2009, a avut loc o reducere cu 43,2 % față de primul semestru al lui 2008, în raport cu o reducere a producției de oțel la nivel mondial de 22,4 % înregistrată în aceeași perioadă. Criza a avut un impact asupra tuturor țărilor principale producătoare de oțel din UE și, drept reacție la aceasta, producătorii de oțel au redus numărul zilelor de producție și, prin urmare, au mărit capacitatea neutilizată.

| (9) | Toți producătorii și-au redus semnificativ personalul. În iunie 2009, aproximativ 40 % din forța de muncă din sectorul siderurgic al UE a fost afectată de criza economică, sub forma disponibilizărilor permanente sau temporare și a programului redus de muncă. |
| --- | --- |

(9)

Toți producătorii și-au redus semnificativ personalul. În iunie 2009, aproximativ 40 % din forța de muncă din sectorul siderurgic al UE a fost afectată de criza economică, sub forma disponibilizărilor permanente sau temporare și a programului redus de muncă.

| (10) | Având în vedere evoluția recentă a importurilor de produse siderurgice, situația vulnerabilă actuală a industriei UE, menținerea cererii scăzute de pe piața UE și probabilitatea de redirecționare către UE a capacităților excedentare actuale și viitoare în cazul redresării cererii, se poate, prin urmare, considera că există o amenințare de prejudiciu la adresa producătorilor din Uniune, în temeiul articolului 11 din Regulamentul (CE) nr. 260/2009. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere evoluția recentă a importurilor de produse siderurgice, situația vulnerabilă actuală a industriei UE, menținerea cererii scăzute de pe piața UE și probabilitatea de redirecționare către UE a capacităților excedentare actuale și viitoare în cazul redresării cererii, se poate, prin urmare, considera că există o amenințare de prejudiciu la adresa producătorilor din Uniune, în temeiul articolului 11 din Regulamentul (CE) nr. 260/2009.

| (11) | Prin urmare, în interesul Uniunii, este necesar să se mențină supravegherea prealabilă a importului de anumite produse siderurgice, pentru a se obține informații statistice avansate care să permită o analiză rapidă a evoluției importurilor. Este necesar să se dispună de date rapide și anticipate privind comerțul pentru a face față vulnerabilității pieței siderurgice europene la schimbările subite de pe piețele siderurgice mondiale. Acest lucru este deosebit de important în situația actuală de criză, caracterizată prin incertitudini referitoare la eventuala redresare structurală a cererii și la eventualele beneficii efective ale acesteia pentru industria UE. |
| --- | --- |

(11)

Prin urmare, în interesul Uniunii, este necesar să se mențină supravegherea prealabilă a importului de anumite produse siderurgice, pentru a se obține informații statistice avansate care să permită o analiză rapidă a evoluției importurilor. Este necesar să se dispună de date rapide și anticipate privind comerțul pentru a face față vulnerabilității pieței siderurgice europene la schimbările subite de pe piețele siderurgice mondiale. Acest lucru este deosebit de important în situația actuală de criză, caracterizată prin incertitudini referitoare la eventuala redresare structurală a cererii și la eventualele beneficii efective ale acesteia pentru industria UE.

| (12) | În plus, ținând cont de evoluția pieței de produse plate din oțel inoxidabil și de tuburi sudate de mari dimensiuni, precum și de situația industriilor în cauză și având în vedere că sisteme similare de monitorizare a importurilor de oțel includ aceste produse, este oportun ca sfera de cuprindere a acestui sistem să includă produsele enumerate în anexa I. |
| --- | --- |

(12)

În plus, ținând cont de evoluția pieței de produse plate din oțel inoxidabil și de tuburi sudate de mari dimensiuni, precum și de situația industriilor în cauză și având în vedere că sisteme similare de monitorizare a importurilor de oțel includ aceste produse, este oportun ca sfera de cuprindere a acestui sistem să includă produsele enumerate în anexa I.

| (13) | Ținând seama de evoluția menționată anterior și luând în considerare că alte țări mari producătoare de oțel, precum Canada și Statele Unite ale Americii, au decis recent să-și extindă sistemele similare de monitorizare a importurilor de oțel (până la 31 august 2011 și, respectiv, 21 martie 2013), este oportun ca acest sistem să se mențină până la 31 decembrie 2012. |
| --- | --- |

(13)

Ținând seama de evoluția menționată anterior și luând în considerare că alte țări mari producătoare de oțel, precum Canada și Statele Unite ale Americii, au decis recent să-și extindă sistemele similare de monitorizare a importurilor de oțel (până la 31 august 2011 și, respectiv, 21 martie 2013), este oportun ca acest sistem să se mențină până la 31 decembrie 2012.

| (14) | Pentru a reduce la minimum constrângerile inutile și pentru a nu perturba în mod excesiv activitățile societăților din apropierea frontierelor, masa netă a importurilor excluse din aplicarea prezentului regulament se menține la 2 500 kilograme, |
| --- | --- |

(14)

Pentru a reduce la minimum constrângerile inutile și pentru a nu perturba în mod excesiv activitățile societăților din apropierea frontierelor, masa netă a importurilor excluse din aplicarea prezentului regulament se menține la 2 500 kilograme,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 76/2002 se modifică după cum urmează:

| 1. | Domeniul supravegherii prealabile se extinde la produsele enumerate în anexa I. |
| --- | --- |

1.

Domeniul supravegherii prealabile se extinde la produsele enumerate în anexa I.

| 2. | La articolul 6 se elimină „31 decembrie 2009” și se înlocuiește cu „31 decembrie 2012”. |
| --- | --- |

2.

La articolul 6 se elimină „31 decembrie 2009” și se înlocuiește cu „31 decembrie 2012”.

| 3. | Lista autorităților naționale competente se înlocuiește cu lista din anexa II. |
| --- | --- |

3.

Lista autorităților naționale competente se înlocuiește cu lista din anexa II.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2009.

Pentru Comisie

José Manuel BARROSO

Președintele

---

(1)  JO L 84, 31.3.2009, p. 1.

1

(2)  JO L 185, 17.7.2009, p. 1.

2

(3)  JO L 16, 18.1.2002, p. 3.

3

(4)  JO L 229, 9.9.2000, p. 14.

4

---

ANEXA I

Lista produselor de adăugat la lista de produse care fac obiectul unei supravegheri prealabile

| | 7219 11 00 |
| --- | --- |

7219 11 00

| | 7219 12 10 |
| --- | --- |

7219 12 10

| | 7219 12 90 |
| --- | --- |

7219 12 90

| | 7219 13 10 |
| --- | --- |

7219 13 10

| | 7219 13 90 |
| --- | --- |

7219 13 90

| | 7219 14 10 |
| --- | --- |

7219 14 10

| | 7219 14 90 |
| --- | --- |

7219 14 90

| | 7219 21 10 |
| --- | --- |

7219 21 10

| | 7219 21 90 |
| --- | --- |

7219 21 90

| | 7219 22 10 |
| --- | --- |

7219 22 10

| | 7219 22 90 |
| --- | --- |

7219 22 90

| | 7219 23 00 |
| --- | --- |

7219 23 00

| | 7219 24 00 |
| --- | --- |

7219 24 00

| | 7219 31 00 |
| --- | --- |

7219 31 00

| | 7219 32 10 |
| --- | --- |

7219 32 10

| | 7219 32 90 |
| --- | --- |

7219 32 90

| | 7219 33 10 |
| --- | --- |

7219 33 10

| | 7219 33 90 |
| --- | --- |

7219 33 90

| | 7219 34 10 |
| --- | --- |

7219 34 10

| | 7219 34 90 |
| --- | --- |

7219 34 90

| | 7219 35 10 |
| --- | --- |

7219 35 10

| | 7219 35 90 |
| --- | --- |

7219 35 90

| | 7219 90 20 |
| --- | --- |

7219 90 20

| | 7219 90 80 |
| --- | --- |

7219 90 80

| | 7220 11 00 |
| --- | --- |

7220 11 00

| | 7220 12 00 |
| --- | --- |

7220 12 00

| | 7220 20 21 |
| --- | --- |

7220 20 21

| | 7220 20 29 |
| --- | --- |

7220 20 29

| | 7220 20 41 |
| --- | --- |

7220 20 41

| | 7220 20 49 |
| --- | --- |

7220 20 49

| | 7220 20 81 |
| --- | --- |

7220 20 81

| | 7220 20 89 |
| --- | --- |

7220 20 89

| | 7220 90 20 |
| --- | --- |

7220 90 20

| | 7220 90 80 |
| --- | --- |

7220 90 80

| | 7228 50 20 |
| --- | --- |

7228 50 20

| | Codul NC 7305 în întregime |
| --- | --- |

Codul NC 7305 în întregime

---

ANEXA II

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

СПИСЪК НА КОМПЕТЕНТНИТЕ НАЦИОНАЛНИ ОРГАНИ

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES

ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI

VALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTS

ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TAL-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

LISTA WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE COMPETENTE

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

| | BELGIQUE/BELGIË





  Service public fédéral de l’économie, des PME, des classes moyennes et de l’énergie |
| --- | --- |
| Direction générale du potentiel économique |
| Service des licences |
| Rue de Louvain 44 |
| 1000 Bruxelles |
| BELGIQUE |
| Tél. +32 25486469 |
| Fax +32 22775063 |

BELGIQUE/BELGIË

Service public fédéral de l’économie, des PME, des classes moyennes et de l’énergie

Direction générale du potentiel économique

Service des licences

Rue de Louvain 44

1000 Bruxelles

BELGIQUE

Tél. +32 25486469

Fax +32 22775063

| Federale Overheidsdienst Economie, Kmo, Middenstand & Energie |
| --- |
| Algemene Directie Economisch Potentieel |
| Dienst Vergunningen |
| Leuvenseweg 44 |
| 1000 Brussel |
| BELGIË |
| Tel. +32 25486469 |
| Fax +32 22775063 |

Federale Overheidsdienst Economie, Kmo, Middenstand & Energie

Algemene Directie Economisch Potentieel

Dienst Vergunningen

Leuvenseweg 44

1000 Brussel

BELGIË

Tel. +32 25486469

Fax +32 22775063

| | БЪЛГАРИЯ





  Министерство на икономиката, енергетиката и туризма Дирекция дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“ |
| --- | --- |
| ул. „Славянска“No 8 |
| 1052 София |
| Тел. +359 29407008 / +359 29407673 /+359 29407800 |
| Факс +359 29815041 /+359 29804710 / +359 29883654 |

БЪЛГАРИЯ

Министерство на икономиката, енергетиката и туризма Дирекция дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“

ул. „Славянска“No 8

1052 София

Тел. +359 29407008 / +359 29407673 /+359 29407800

Факс +359 29815041 /+359 29804710 / +359 29883654

| | ČESKÁ REPUBLIKA





  Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- | --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 224907111 |
| Fax +420 224212133 |

ČESKÁ REPUBLIKA

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 224907111

Fax +420 224212133

| | DANMARK





  Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- | --- |
| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| Langelinie Allé 17 |
| 2100 København Ø |
| Tlf. +45 35466030 |
| Fax +45 35466029 |
| Fax +45 35466001 |

DANMARK

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Langelinie Allé 17

2100 København Ø

Tlf. +45 35466030

Fax +45 35466029

Fax +45 35466001

| | DEUTSCHLAND





  Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA) |
| --- | --- |
| Frankfurter Straße 29-35 |
| 65760 Eschborn 1 |
| DEUTSCHLAND |
| Tel. +49 61969080 |
| Fax +49 6196908800 |

DEUTSCHLAND

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA)

Frankfurter Straße 29-35

65760 Eschborn 1

DEUTSCHLAND

Tel. +49 61969080

Fax +49 6196908800

| | EESTI





  Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium |
| --- | --- |
| Harju 11 |
| 15072 Tallinn |
| Tel. +372 6256400 |
| Faks +372 6313660 |

EESTI

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

15072 Tallinn

Tel. +372 6256400

Faks +372 6313660

| | FRANCE





  Ministère de l’économie, de l’Industrie et de l’emploi |
| --- | --- |
| Direction générale de la compétitivité, de l’industrie et des services |
| Sous-direction «industries de santé, de la chimie et des nouveaux matériaux» |
| Bureau «matérieaux du futur et nouveaux procédés» |
| Le Bervil |
| 12 rue Villiot |
| 75572 Paris Cedex 12 |
| FRANCE |
| Tél. +33 153449026 |
| Fax +33 153449172 |

FRANCE

Ministère de l’économie, de l’Industrie et de l’emploi

Direction générale de la compétitivité, de l’industrie et des services

Sous-direction «industries de santé, de la chimie et des nouveaux matériaux»

Bureau «matérieaux du futur et nouveaux procédés»

Le Bervil

12 rue Villiot

75572 Paris Cedex 12

FRANCE

Tél. +33 153449026

Fax +33 153449172

| | ITALIA





  Ministero delle Attività produttive |
| --- | --- |
| Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi |
| Viale America 341 |
| 00144 Roma RM |
| ITALIA |
| Tel. +39 0659647517 / +39 0659932471 / +39 0659932245 / +39 0659932260 |
| Fax +39 0659932235 / +39 0659932636 |

ITALIA

Ministero delle Attività produttive

Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi

Viale America 341

00144 Roma RM

ITALIA

Tel. +39 0659647517 / +39 0659932471 / +39 0659932245 / +39 0659932260

Fax +39 0659932235 / +39 0659932636

| | ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS





  Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- | --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής |
| Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6 |
| 1421 Λευκωσία |
| ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS |
| Τηλ. +357 22867100 |
| Φαξ +357 22375120 |

ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής

Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6

1421 Λευκωσία

ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS

Τηλ. +357 22867100

Φαξ +357 22375120

| | IRELAND





  Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- | --- |
| Import/Export Licensing, Block C |
| Earlsfort Centre |
| Hatch Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| Tel. +353 16312121 |
| Fax +353 16312562 |

IRELAND

Department of Enterprise, Trade and Employment

Import/Export Licensing, Block C

Earlsfort Centre

Hatch Street

Dublin 2

IRELAND

Tel. +353 16312121

Fax +353 16312562

| | ΕΛΛΑΣ





  Υπουργείο Οικονομίας, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας |
| --- | --- |
| Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής |
| Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας |
| Κορνάρου 1 |
| 105 63 Αθήνα |
| ΕΛΛΑΣ |
| Τηλ. +30 2103286021/22 |
| Φαξ +30 2103286094 |

ΕΛΛΑΣ

Υπουργείο Οικονομίας, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας

Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής

Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας

Κορνάρου 1

105 63 Αθήνα

ΕΛΛΑΣ

Τηλ. +30 2103286021/22

Φαξ +30 2103286094

| | ESPAÑA





  Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- | --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales |
| Paseo de la Castellana 162 |
| 28046 Madrid |
| ESPAÑA |
| Tel. +34 913493817 / +34 9134937488 |
| Fax +34 913493831 |

ESPAÑA

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales

Paseo de la Castellana 162

28046 Madrid

ESPAÑA

Tel. +34 913493817 / +34 9134937488

Fax +34 913493831

| | LATVIJA





  Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija |
| --- | --- |
| Brīvības iela 55 |
| Rīga, LV-1519 |
| Tel. +371 670132 99/00 / +371 67013248 |
| Fakss +371 67280882 |

LATVIJA

Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

Rīga, LV-1519

Tel. +371 670132 99/00 / +371 67013248

Fakss +371 67280882

| | LIETUVA





  Lietuvos Respublikos ūkio ministerija |
| --- | --- |
| Prekybos departamentas |
| Gedimino pr. 38/2 |
| LT-01104 Vilnius |
| Tel. +370 52628750 / +370 52619488 |
| Faks. +370 52623974 |

LIETUVA

Lietuvos Respublikos ūkio ministerija

Prekybos departamentas

Gedimino pr. 38/2

LT-01104 Vilnius

Tel. +370 52628750 / +370 52619488

Faks. +370 52623974

| | LUXEMBOURG





  Ministère de l’économie et du commerce extérieu |
| --- | --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| 2011 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tél. +352 4782371 |
| Fax +352 466138 |

LUXEMBOURG

Ministère de l’économie et du commerce extérieu

Office des licences

BP 113

2011 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tél. +352 4782371

Fax +352 466138

| | MAGYARORSZÁG





  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- | --- |
| Budapest |
| Margit krt. 85. |
| 1024 |
| MAGYARORSZÁG |
| Tel. +36 13367303 |
| Fax +36 13367302 |
| E-mail: mkeh@mkeh.gov.hu |

MAGYARORSZÁG

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Budapest

Margit krt. 85.

1024

MAGYARORSZÁG

Tel. +36 13367303

Fax +36 13367302

E-mail: mkeh@mkeh.gov.hu

| | MALTA





  Diviżjoni għall-Kummerċ |
| --- | --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| Valletta |
| CMR 02 |
| Tel. +356 21237112 |
| Fax +356 25690299 |

MALTA

Diviżjoni għall-Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

Valletta

CMR 02

Tel. +356 21237112

Fax +356 25690299

| | NEDERLAND





  Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer |
| --- | --- |
| Postbus 30003, Engelse Kamp 2 |
| 9700 RD Groningen |
| NEDERLAND |
| Tel. +31 505232600 |
| Fax +31 505232210 |

NEDERLAND

Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer

Postbus 30003, Engelse Kamp 2

9700 RD Groningen

NEDERLAND

Tel. +31 505232600

Fax +31 505232210

| | ROMÂNIA





  Ministerul Întreprinderilor Mici și Mijlocii, Comerțului și Mediului de Afaceri |
| --- | --- |
| Direcția Generală Politici Comerciale |
| Str. Ion Câmpineanu, nr. 16, sector 1 |
| 010036 București |
| Tel. +40 213150081 |
| Fax +40 213150454 |
| e-mail: clc@dce.gov.ro |

ROMÂNIA

Ministerul Întreprinderilor Mici și Mijlocii, Comerțului și Mediului de Afaceri

Direcția Generală Politici Comerciale

Str. Ion Câmpineanu, nr. 16, sector 1

010036 București

Tel. +40 213150081

Fax +40 213150454

e-mail: clc@dce.gov.ro

| | SLOVENIJA





  Ministrstvo za finance |
| --- | --- |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Carinski urad Jesenice |
| Spodnji plavž 6C |
| SI-4270 Jesenice |
| SLOVENIJA |
| Tel. +386 42974470 |
| Faks +386 42974472 |

SLOVENIJA

Ministrstvo za finance

Carinska uprava Republike Slovenije

Carinski urad Jesenice

Spodnji plavž 6C

SI-4270 Jesenice

SLOVENIJA

Tel. +386 42974470

Faks +386 42974472

| | SLOVENSKO





  Ministerstvo hospodárstva |
| --- | --- |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Slovenská republika |
| Tel. +421 248542021 / +421 248547119 |
| Fax +421 248543116 |

SLOVENSKO

Ministerstvo hospodárstva

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Slovenská republika

Tel. +421 248542021 / +421 248547119

Fax +421 248543116

| | ÖSTERREICH





  Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend |
| --- | --- |
| Außenwirtschaftsadministration |
| Abteilung C2/2 |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| Tel. +43 171100-0 |
| Fax +43 171100/83 86 |

ÖSTERREICH

Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend

Außenwirtschaftsadministration

Abteilung C2/2

Stubenring 1

1011 Wien

Tel. +43 171100-0

Fax +43 171100/83 86

| | POLSKA





  Ministerstwo Gospodarki |
| --- | --- |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warszawa |
| POLSKA |
| Tel. +48 226935553 |
| Fax +48 226934021 |

POLSKA

Ministerstwo Gospodarki

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warszawa

POLSKA

Tel. +48 226935553

Fax +48 226934021

| | PORTUGAL





  Ministério das Finanças e da Administração Pública |
| --- | --- |
| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos |
| Especiais sobre o Consumo |
| Rua da Alfândega, n.o 5, r/c |
| 1149-006 Lisboa |
| PORTUGAL |
| Tel. +35 1218814263 |
| Fax +35 1218813990 |

PORTUGAL

Ministério das Finanças e da Administração Pública

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos

Especiais sobre o Consumo

Rua da Alfândega, n.o 5, r/c

1149-006 Lisboa

PORTUGAL

Tel. +35 1218814263

Fax +35 1218813990

| | SUOMI/FINLAND





  Tullihallitus |
| --- | --- |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |
| P. +358 96141 |
| F. +358 204922852 |

SUOMI/FINLAND

Tullihallitus

PL 512

FI-00101 Helsinki

P. +358 96141

F. +358 204922852

| Tullstyrelsen |
| --- |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |
| Fax +358 204922852 |

Tullstyrelsen

PB 512

FI-00101 Helsingfors

Fax +358 204922852

| | SVERIGE





  Kommerskollegium |
| --- | --- |
| Box 6803 |
| SE-113 86 Stockholm |
| Tfn +46 86904800 |
| Fax +46 8306759 |

SVERIGE

Kommerskollegium

Box 6803

SE-113 86 Stockholm

Tfn +46 86904800

Fax +46 8306759

| | UNITED KINGDOM





  Department for Business, Innovation and Skills Import Licensing Branch |
| --- | --- |
| Queensway House — West Precinct |
| Billingham |
| TS23 2NF |
| UNITED KINGDOM |
| Tel. +44 1642364333 / +44 1642364334 |
| Fax +44 1642364269 |
| E-mail: enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk |

UNITED KINGDOM

Department for Business, Innovation and Skills Import Licensing Branch

Queensway House — West Precinct

Billingham

TS23 2NF

UNITED KINGDOM

Tel. +44 1642364333 / +44 1642364334

Fax +44 1642364269

E-mail: enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk

---

| 17.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/60 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/60

---

REGULAMENTUL (EU) NR. 1242/2009 AL COMISIEI

din 16 decembrie 2009

de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite sisteme de scanare a încărcăturii originare din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”) (1), în special articolul 7,

după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Deschiderea

| (1) | La 18 martie 2009, Comisia Europeană a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Comunitate de anumite sisteme de scanare a încărcăturii originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). |
| --- | --- |

(1)

La 18 martie 2009, Comisia Europeană a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Comunitate de anumite sisteme de scanare a încărcăturii originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”).

| (2) | Procedura antidumping a fost deschisă în urma unei reclamații depuse la data de 2 februarie 2009 de către producătorul comunitar Smiths Detection Group Limited (denumit în continuare „reclamantul”), reprezentând un procent important, în acest caz peste 80 % din producția comunitară totală de anumite sisteme de scanare a încărcăturii. Reclamația conținea elemente de probă care atestau existența dumpingului și a prejudiciului important rezultat din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri. |
| --- | --- |

(2)

Procedura antidumping a fost deschisă în urma unei reclamații depuse la data de 2 februarie 2009 de către producătorul comunitar Smiths Detection Group Limited (denumit în continuare „reclamantul”), reprezentând un procent important, în acest caz peste 80 % din producția comunitară totală de anumite sisteme de scanare a încărcăturii. Reclamația conținea elemente de probă care atestau existența dumpingului și a prejudiciului important rezultat din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.

1.2.   Părțile vizate de procedură

| (3) | Comisia a informat în mod oficial reclamantul, alți producători comunitari cunoscuți, unicul producător-exportator cunoscut din RPC, reprezentanții țării exportatoare în cauză și producători din Statele Unite ale Americii (denumită în continuare „SUA”), care a fost propusă ca țară analoagă. În plus, Comisia i-a contactat pe toți utilizatorii comunitari cunoscuți ai produsului în cauză/produsului similar. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a informat în mod oficial reclamantul, alți producători comunitari cunoscuți, unicul producător-exportator cunoscut din RPC, reprezentanții țării exportatoare în cauză și producători din Statele Unite ale Americii (denumită în continuare „SUA”), care a fost propusă ca țară analoagă. În plus, Comisia i-a contactat pe toți utilizatorii comunitari cunoscuți ai produsului în cauză/produsului similar. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.

| (4) | Pentru a permite unicului producător-exportator cunoscut din RPC să depună, dacă dorește, o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau de tratament individual (denumit în continuare „TI”), Comisia a trimis formulare de cerere producătorului-exportator cunoscut ca fiind vizat și autorităților din RPC. Unicul producător-exportator cunoscut din RPC nu a solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, ci a solicitat TI. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a permite unicului producător-exportator cunoscut din RPC să depună, dacă dorește, o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau de tratament individual (denumit în continuare „TI”), Comisia a trimis formulare de cerere producătorului-exportator cunoscut ca fiind vizat și autorităților din RPC. Unicul producător-exportator cunoscut din RPC nu a solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, ci a solicitat TI.

| (5) | Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și tuturor celorlalte părți care au solicitat acest lucru în termenele fixate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și tuturor celorlalte părți care au solicitat acest lucru în termenele fixate în avizul de deschidere.

| (6) | S-au primit răspunsuri la chestionar de la unicul producător-exportator chinez cunoscut, de la doi producători comunitari, de la un producător din SUA, care a fost propusă ca țară analoagă și de la nouă utilizatori comunitari. |
| --- | --- |

(6)

S-au primit răspunsuri la chestionar de la unicul producător-exportator chinez cunoscut, de la doi producători comunitari, de la un producător din SUA, care a fost propusă ca țară analoagă și de la nouă utilizatori comunitari.

| (7) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru TEP/TI și pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului rezultat și a interesului Comunității. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:






  a) | producători comunitari
  Smiths Heimann SAS, Vitry (Franța) și Smiths Heimann GmbH, Wiesbaden (Germania), ambele societăți afiliate cu Smiths Detection Group Limited |
| --- | --- | --- |

(7)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru TEP/TI și pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului rezultat și a interesului Comunității. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

a)

producători comunitari

Smiths Heimann SAS, Vitry (Franța) și Smiths Heimann GmbH, Wiesbaden (Germania), ambele societăți afiliate cu Smiths Detection Group Limited

| b) | producător-exportator din RPC
  Nuctech Company Limited, Beijing, Republica Populară Chineză |
| --- | --- |

b)

producător-exportator din RPC

Nuctech Company Limited, Beijing, Republica Populară Chineză

| (8) | Ținând seama de necesitatea de a stabili o valoare normală pentru producătorul-exportator din RPC care nu a solicitat TEP, s-a efectuat o vizită de verificare destinată stabilirii valorii normale pe baza datelor furnizate de o țară analoagă, în prezentul caz SUA, la sediul următoarei societăți:
  Rapiscan Systems Inc., Torrance, CA, SUA |
| --- | --- |

(8)

Ținând seama de necesitatea de a stabili o valoare normală pentru producătorul-exportator din RPC care nu a solicitat TEP, s-a efectuat o vizită de verificare destinată stabilirii valorii normale pe baza datelor furnizate de o țară analoagă, în prezentul caz SUA, la sediul următoarei societăți:

Rapiscan Systems Inc., Torrance, CA, SUA

1.3.   Perioada de anchetă și perioada luată în considerare

| (9) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a cuprins perioada dintre 1 iulie 2007 și 31 decembrie 2008 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada dintre 1 ianuarie 2004 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”). În ceea ce privește durata PA, se observă că a fost aleasă perioada de 18 luni datorită particularităților specifice ale pieței pentru produsul în cauză/produsul similar, și anume existența procedurilor de achiziții publice/licitații care implică perioade lungi necesare pentru materializarea unei tranzacții și existența a relativ puține tranzacții. |
| --- | --- |

(9)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a cuprins perioada dintre 1 iulie 2007 și 31 decembrie 2008 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada dintre 1 ianuarie 2004 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”). În ceea ce privește durata PA, se observă că a fost aleasă perioada de 18 luni datorită particularităților specifice ale pieței pentru produsul în cauză/produsul similar, și anume existența procedurilor de achiziții publice/licitații care implică perioade lungi necesare pentru materializarea unei tranzacții și existența a relativ puține tranzacții.

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

| (10) | Produsele în cauză sunt sistemele de scanare a încărcăturii bazate pe utilizarea tehnologiei neutronice, a razelor X, cu o sursă de raze X de cel puțin 250 de KeV sau pe utilizarea radiațiilor alfa, beta sau gama, încadrate în prezent la codurile NC ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 și ex 9030 10 00, precum și autovehiculele echipate cu astfel de sisteme, încadrate în prezent la codul NC ex 8705 90 90, originare din Republica Populară Chineză (denumite în continuare „produsul în cauză”). |
| --- | --- |

(10)

Produsele în cauză sunt sistemele de scanare a încărcăturii bazate pe utilizarea tehnologiei neutronice, a razelor X, cu o sursă de raze X de cel puțin 250 de KeV sau pe utilizarea radiațiilor alfa, beta sau gama, încadrate în prezent la codurile NC ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 și ex 9030 10 00, precum și autovehiculele echipate cu astfel de sisteme, încadrate în prezent la codul NC ex 8705 90 90, originare din Republica Populară Chineză (denumite în continuare „produsul în cauză”).

| (11) | Scanerele respective reprezintă sisteme tehnologice avansate de verificare pentru monitorizarea încărcăturii. Ele ajută la consolidarea securității și a siguranței prin detectarea transporturilor de, printre altele, explozivi, arme, materiale radioactive, narcotice, mărfuri de contrabandă și contrafăcute. Ele reprezintă un instrument cheie pentru administrațiile vamale și autoritățile portuare, precum și pentru anumite societăți de transport aerian și alți actori privați specializați în aspecte legate de securitate și siguranță, pentru a identifica mărfuri suspecte din încărcături nedeschise care tranzitează maritim, rutier, aerian sau feroviar. |
| --- | --- |

(11)

Scanerele respective reprezintă sisteme tehnologice avansate de verificare pentru monitorizarea încărcăturii. Ele ajută la consolidarea securității și a siguranței prin detectarea transporturilor de, printre altele, explozivi, arme, materiale radioactive, narcotice, mărfuri de contrabandă și contrafăcute. Ele reprezintă un instrument cheie pentru administrațiile vamale și autoritățile portuare, precum și pentru anumite societăți de transport aerian și alți actori privați specializați în aspecte legate de securitate și siguranță, pentru a identifica mărfuri suspecte din încărcături nedeschise care tranzitează maritim, rutier, aerian sau feroviar.

| (12) | Produsul în cauză există în diferite configurații, în funcție de elementul care urmează să fie scanat și de condiția de a trebui să fie mobil sau static. Principalele configurații sunt următoarele: sisteme staționare (care sunt instalate permanent într-un loc precis), sisteme care pot fi relocate (sisteme de scanare ușoare care se mișcă pe șine și care pot fi relocate), sisteme pe șină de cale ferată, sisteme mobile (care au scanere integrate într-un autovehicul), sisteme prin care trec mărfurile și sisteme tip portal. În cadrul aceleiași configurații, sistemele de scanare a încărcăturii au aceleași caracteristici fizice, tehnologice și de performanță generale, au exact același scop în ceea ce privește utilizările, se vând numai utilizatorilor finali și sunt produse utilizând același tip de echipament. |
| --- | --- |

(12)

Produsul în cauză există în diferite configurații, în funcție de elementul care urmează să fie scanat și de condiția de a trebui să fie mobil sau static. Principalele configurații sunt următoarele: sisteme staționare (care sunt instalate permanent într-un loc precis), sisteme care pot fi relocate (sisteme de scanare ușoare care se mișcă pe șine și care pot fi relocate), sisteme pe șină de cale ferată, sisteme mobile (care au scanere integrate într-un autovehicul), sisteme prin care trec mărfurile și sisteme tip portal. În cadrul aceleiași configurații, sistemele de scanare a încărcăturii au aceleași caracteristici fizice, tehnologice și de performanță generale, au exact același scop în ceea ce privește utilizările, se vând numai utilizatorilor finali și sunt produse utilizând același tip de echipament.

| (13) | Unicul producător-exportator chinez cooperant a afirmat că definiția produsului în cauză ar trebui să fie redusă radical și ar trebui să cuprindă numai o anumită parte din sistemele de scanare cu raze X a încărcăturii, și anume sistemele de scanare a încărcăturii care nu sunt mobile, bazate pe utilizarea razelor X (cu o sursă de raze X de peste 450 KeV), cu excepția sistemelor de scanare a încărcăturii care conțin tehnologii „IDE” (Interlaced Dual-Energy), „BS” (binocular stereoscopic) și „fast-scan”. S-a afirmat că anumite tehnologii nu sunt potrivite, din punct de vedere științific sau tehnic, pentru scanerele de încărcături. S-a argumentat faptul că, în anumite cazuri, tehnologiile, utilizările finale și percepția consumatorilor sunt diferite. Societatea a afirmat că tehnologiile cu radiații alfa sau beta nu pot, din punct de vedere științific sau tehnic, să fie utilizate la scanerele de încărcături. De asemenea, s-a afirmat că scanerele de încărcături care folosesc tehnologia neutronică și gama nu sunt produse în interiorul Comunității. În plus, societatea a afirmat că anumite scanere sunt diferite (de exemplu, scanerele de încărcături mobile, scanerele de încărcături cu tehnologie „fast-scan”, scanerele de încărcături cu tehnologie „IDE”, scanerele de încărcături care conțin tehnologie „BS” și scanerele de încărcături cu un anumit nivel de energie) și că, astfel, nu pot fi tratate drept produs în cauză. În cele din urmă, s-a afirmat că anumite tipuri de produse sunt diferite și că anumite tipuri de produse nu sunt produse în RPC sau în Comunitate. |
| --- | --- |

(13)

Unicul producător-exportator chinez cooperant a afirmat că definiția produsului în cauză ar trebui să fie redusă radical și ar trebui să cuprindă numai o anumită parte din sistemele de scanare cu raze X a încărcăturii, și anume sistemele de scanare a încărcăturii care nu sunt mobile, bazate pe utilizarea razelor X (cu o sursă de raze X de peste 450 KeV), cu excepția sistemelor de scanare a încărcăturii care conțin tehnologii „IDE” (Interlaced Dual-Energy), „BS” (binocular stereoscopic) și „fast-scan”. S-a afirmat că anumite tehnologii nu sunt potrivite, din punct de vedere științific sau tehnic, pentru scanerele de încărcături. S-a argumentat faptul că, în anumite cazuri, tehnologiile, utilizările finale și percepția consumatorilor sunt diferite. Societatea a afirmat că tehnologiile cu radiații alfa sau beta nu pot, din punct de vedere științific sau tehnic, să fie utilizate la scanerele de încărcături. De asemenea, s-a afirmat că scanerele de încărcături care folosesc tehnologia neutronică și gama nu sunt produse în interiorul Comunității. În plus, societatea a afirmat că anumite scanere sunt diferite (de exemplu, scanerele de încărcături mobile, scanerele de încărcături cu tehnologie „fast-scan”, scanerele de încărcături cu tehnologie „IDE”, scanerele de încărcături care conțin tehnologie „BS” și scanerele de încărcături cu un anumit nivel de energie) și că, astfel, nu pot fi tratate drept produs în cauză. În cele din urmă, s-a afirmat că anumite tipuri de produse sunt diferite și că anumite tipuri de produse nu sunt produse în RPC sau în Comunitate.

| (14) | Ancheta a arătat că toate tehnologiile care au făcut obiectul definiției produsului pot fi utilizate la scanerele de încărcături și că toate tipurile de produse au același scop, și anume scanarea încărcăturii utilizând aceeași caracteristică principală, adică emisia de radiații concentrate în scanarea încărcăturii. Acesta este motivul pentru care schimbările referitoare la sursa sau nivelul de energie și, de asemenea, faptul că unele tehnologii sunt mai potrivite pentru anumite tipuri din articolele care urmează să fie scanate (de exemplu, articolele organice) nu au putut garanta excluderea unui anumit tip de produs. În același timp, toate tipurile de produse, indiferent de tehnologii, au drept scop atingerea aceluiași obiectiv unic urmărit de utilizatorul produsului, care nu este altul decât scanarea încărcăturii. În plus, licitațiile din Uniunea Europeană nu exclud, de obicei, niciun tip de tehnologie, indiferent de locul unde produsul respectiv este fabricat. De asemenea, se pare că tehnologiile cu radiații alfa și beta pot fi utilizate pentru scanarea unui anumit tip de încărcătură. Referitor la tipurile de produse care nu sunt fabricate în Uniunea Europeană, se observă că acest lucru, ca atare, nu este relevant. Din practica constantă a instituțiilor rezultă că definiția produsului se bazează pe faptul că diferitele tipuri au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și, în principal, aceleași utilizări finale. Limitarea definiției produsului doar la exact aceleași tipuri de produse, fabricate de către industria comunitară ar face ca definiția produsului și orice altă măsură antidumping să nu fie aplicabile. Cu privire la cererea conform căreia anumite scanere cu raze X ale încărcăturii ar trebui excluse numai din motiv că sunt combinate cu anumite tipuri de tehnologii, ar trebui să se observe că existența oricărei caracteristici sau funcționalități suplimentare a unui scaner cu raze X a încărcăturii nu pune sub semnul întrebării faptul că acest produs este utilizat în același fel ca toate celelalte tipuri de produs în cauză și că are aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază. Cu privire la distincția care se face între sistemele de scanare a încărcăturii mobile și cele care nu sunt mobile, ar trebui să se observe că ambele au același scop, utilizează aceeași tehnologie de bază și, în ambele, tehnologia de scanare este integrată într-o structură mai amplă, fie un camion, fie o instalație permanentă. În cele din urmă, cu privire la nivelurile de energie, ar trebui să se observe că, pentru scanarea încărcăturii, se folosesc atât niveluri scăzute, cât și niveluri ridicate de energie și că, prin urmare, toate tipurile de produse au aceleași caracteristici fizice și tehnice principale, cu condiția ca nivelul de energie să fie în cadrul limitelor definite în avizul de deschidere. Prin urmare, ar părea că nu este logică excluderea scanerelor de încărcături care au un anumit nivel de energie, în special ținând cont de faptul că licitațiile nu specifică, de obicei, nivelul de energie și că depinde de cel care furnizează scanerul încărcăturii să determine, în oferta sa, nivelul corespunzător. În consecință, toate tipurile existente sunt considerate ca fiind unul și același produs, în sensul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(14)

Ancheta a arătat că toate tehnologiile care au făcut obiectul definiției produsului pot fi utilizate la scanerele de încărcături și că toate tipurile de produse au același scop, și anume scanarea încărcăturii utilizând aceeași caracteristică principală, adică emisia de radiații concentrate în scanarea încărcăturii. Acesta este motivul pentru care schimbările referitoare la sursa sau nivelul de energie și, de asemenea, faptul că unele tehnologii sunt mai potrivite pentru anumite tipuri din articolele care urmează să fie scanate (de exemplu, articolele organice) nu au putut garanta excluderea unui anumit tip de produs. În același timp, toate tipurile de produse, indiferent de tehnologii, au drept scop atingerea aceluiași obiectiv unic urmărit de utilizatorul produsului, care nu este altul decât scanarea încărcăturii. În plus, licitațiile din Uniunea Europeană nu exclud, de obicei, niciun tip de tehnologie, indiferent de locul unde produsul respectiv este fabricat. De asemenea, se pare că tehnologiile cu radiații alfa și beta pot fi utilizate pentru scanarea unui anumit tip de încărcătură. Referitor la tipurile de produse care nu sunt fabricate în Uniunea Europeană, se observă că acest lucru, ca atare, nu este relevant. Din practica constantă a instituțiilor rezultă că definiția produsului se bazează pe faptul că diferitele tipuri au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și, în principal, aceleași utilizări finale. Limitarea definiției produsului doar la exact aceleași tipuri de produse, fabricate de către industria comunitară ar face ca definiția produsului și orice altă măsură antidumping să nu fie aplicabile. Cu privire la cererea conform căreia anumite scanere cu raze X ale încărcăturii ar trebui excluse numai din motiv că sunt combinate cu anumite tipuri de tehnologii, ar trebui să se observe că existența oricărei caracteristici sau funcționalități suplimentare a unui scaner cu raze X a încărcăturii nu pune sub semnul întrebării faptul că acest produs este utilizat în același fel ca toate celelalte tipuri de produs în cauză și că are aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază. Cu privire la distincția care se face între sistemele de scanare a încărcăturii mobile și cele care nu sunt mobile, ar trebui să se observe că ambele au același scop, utilizează aceeași tehnologie de bază și, în ambele, tehnologia de scanare este integrată într-o structură mai amplă, fie un camion, fie o instalație permanentă. În cele din urmă, cu privire la nivelurile de energie, ar trebui să se observe că, pentru scanarea încărcăturii, se folosesc atât niveluri scăzute, cât și niveluri ridicate de energie și că, prin urmare, toate tipurile de produse au aceleași caracteristici fizice și tehnice principale, cu condiția ca nivelul de energie să fie în cadrul limitelor definite în avizul de deschidere. Prin urmare, ar părea că nu este logică excluderea scanerelor de încărcături care au un anumit nivel de energie, în special ținând cont de faptul că licitațiile nu specifică, de obicei, nivelul de energie și că depinde de cel care furnizează scanerul încărcăturii să determine, în oferta sa, nivelul corespunzător. În consecință, toate tipurile existente sunt considerate ca fiind unul și același produs, în sensul prezentei anchete.

| (15) | De asemenea, s-a afirmat că, deoarece componenta principală a produsului în cauză (și anume, acceleratorul) nu este produsă de către reclamant, acesta nu ar trebui considerat drept producător. În această privință, se observă că scanerele de încărcături și acceleratoarele sunt produse diferite. Producția de acceleratoare este un alt tip de activitate economică, deoarece acceleratoarele sunt utilizate într-o multitudine de sectoare și aplicații. Scanarea încărcăturii este numai una dintre aplicațiile pentru acceleratoare. Pe plan mondial, producătorii de scanere de încărcături nu produc, în mod normal, acceleratoare. Din câte știe Comisia, numai societatea Nuctech este integrată vertical și produce, de asemenea, produsul din amonte. |
| --- | --- |

(15)

De asemenea, s-a afirmat că, deoarece componenta principală a produsului în cauză (și anume, acceleratorul) nu este produsă de către reclamant, acesta nu ar trebui considerat drept producător. În această privință, se observă că scanerele de încărcături și acceleratoarele sunt produse diferite. Producția de acceleratoare este un alt tip de activitate economică, deoarece acceleratoarele sunt utilizate într-o multitudine de sectoare și aplicații. Scanarea încărcăturii este numai una dintre aplicațiile pentru acceleratoare. Pe plan mondial, producătorii de scanere de încărcături nu produc, în mod normal, acceleratoare. Din câte știe Comisia, numai societatea Nuctech este integrată vertical și produce, de asemenea, produsul din amonte.

2.2.   Produsul similar

| (16) | S-a constatat că produsul în cauză din RPC, cel produs și vândut pe piața internă americană, țară selectată drept țară analoagă și cel produs și vândut de industria comunitară în Comunitate prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice generale. În afară de aceasta, nu există diferențe între aceste produse privind utilizarea. Acest lucru este confirmat de faptul că produsele, în general, concurează în cadrul procedurilor de licitații publice, unde trebuie să respecte aceleași cerințe standard. Aceste licitații sunt publicate de către autoritățile guvernamentale (de obicei, autoritățile vamale care sunt cumpărători/utilizatori ai produsului). Licitațiile conțin specificații detaliate privind produsul care urmează să fie livrat, uneori însoțite de cerințe concrete referitoare la instalare, service și întreținere. Prin definiție, orice ofertă prezentată de către un producător în cadrul unei proceduri de licitație implică, în mod normal, faptul că produsele concurente au aceleași utilizări și caracteristici fizice și tehnice de bază. În plus, dată fiind transparența pieței în ceea ce privește dimensiunea (volum redus de tranzacții), numărul de participanți (număr redus de participanți) și cerințele stringente stabilite în licitații, posibilitatea de a face diferența între produse este considerabil redusă. |
| --- | --- |

(16)

S-a constatat că produsul în cauză din RPC, cel produs și vândut pe piața internă americană, țară selectată drept țară analoagă și cel produs și vândut de industria comunitară în Comunitate prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice generale. În afară de aceasta, nu există diferențe între aceste produse privind utilizarea. Acest lucru este confirmat de faptul că produsele, în general, concurează în cadrul procedurilor de licitații publice, unde trebuie să respecte aceleași cerințe standard. Aceste licitații sunt publicate de către autoritățile guvernamentale (de obicei, autoritățile vamale care sunt cumpărători/utilizatori ai produsului). Licitațiile conțin specificații detaliate privind produsul care urmează să fie livrat, uneori însoțite de cerințe concrete referitoare la instalare, service și întreținere. Prin definiție, orice ofertă prezentată de către un producător în cadrul unei proceduri de licitație implică, în mod normal, faptul că produsele concurente au aceleași utilizări și caracteristici fizice și tehnice de bază. În plus, dată fiind transparența pieței în ceea ce privește dimensiunea (volum redus de tranzacții), numărul de participanți (număr redus de participanți) și cerințele stringente stabilite în licitații, posibilitatea de a face diferența între produse este considerabil redusă.

| (17) | Prin urmare, se concluzionează provizoriu că toate tipurile de sisteme de scanare a încărcăturii sunt similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(17)

Prin urmare, se concluzionează provizoriu că toate tipurile de sisteme de scanare a încărcăturii sunt similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   DUMPINGUL

3.1.   Metoda generală

| (18) | Metoda generală descrisă în continuare a fost aplicată unicului producător-exportator cooperant din RPC. |
| --- | --- |

(18)

Metoda generală descrisă în continuare a fost aplicată unicului producător-exportator cooperant din RPC.

3.2.   Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP)

| (19) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul unor anchete antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală se determină în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru acei producători-exportatori care au arătat că îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(19)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul unor anchete antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală se determină în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru acei producători-exportatori care au arătat că îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.

| (20) | Cu toate acestea, astfel cum se explică în considerentul 4 de mai sus, unicul producător-exportator cooperant din RPC a solicitat numai tratament individual (TI). Prin urmare, aceste criterii nu au fost anchetate. |
| --- | --- |

(20)

Cu toate acestea, astfel cum se explică în considerentul 4 de mai sus, unicul producător-exportator cooperant din RPC a solicitat numai tratament individual (TI). Prin urmare, aceste criterii nu au fost anchetate.

3.3.   Tratamentul individual (TI)

| (21) | Ca regulă generală, în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc toate criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt descrise în continuare:






  — | în cazul societăților deținute total sau parțial de străini sau în cazul asociațiilor în participațiune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile; |
| --- | --- | --- |

(21)

Ca regulă generală, în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc toate criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt descrise în continuare:

—

în cazul societăților deținute total sau parțial de străini sau în cazul asociațiilor în participațiune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;

| — | prețurile de export, cantitățile exportate, precum și condițiile și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber; |
| --- | --- |

—

prețurile de export, cantitățile exportate, precum și condițiile și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;

| — | majoritatea acțiunilor aparțin unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din consiliile de administrație sau care dețin funcții cheie de conducere sunt în minoritate sau trebuie să se demonstreze că societatea este totuși suficient de independentă de intervenția statului; |
| --- | --- |

—

majoritatea acțiunilor aparțin unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din consiliile de administrație sau care dețin funcții cheie de conducere sunt în minoritate sau trebuie să se demonstreze că societatea este totuși suficient de independentă de intervenția statului;

| — | operațiunile de schimb valutar sunt efectuate la cursul pieței; precum și |
| --- | --- |

—

operațiunile de schimb valutar sunt efectuate la cursul pieței; precum și

| — | intervenția statului nu este de asemenea natură încât să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorilor individuali le sunt aplicate niveluri diferite de taxe. |
| --- | --- |

—

intervenția statului nu este de asemenea natură încât să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorilor individuali le sunt aplicate niveluri diferite de taxe.

| (22) | Unicul producător-exportator cooperant din RPC a solicitat TI și a furnizat toate informațiile necesare pentru evaluarea cererii sale, în termenul prevăzut. |
| --- | --- |

(22)

Unicul producător-exportator cooperant din RPC a solicitat TI și a furnizat toate informațiile necesare pentru evaluarea cererii sale, în termenul prevăzut.

| (23) | Pe baza informațiilor disponibile și verificate în timpul vizitei de control, s-a constatat că este foarte probabilă existența intervenției statului în activitățile comerciale ale acestei societăți cu privire la produsul în cauză. Într-adevăr, unicul producător-exportator cooperant din RPC nu a fost în măsură să demonstreze că este suficient de independent de intervenția statului, deoarece acționarul său majoritar este o filială a unei universități chineze de stat. Mai mult, orice modificări ale structurii de acțiuni a societății trebuie să fie aprobate în avans de către autoritățile statului, deoarece activele statului au fost utilizate în capitalul de înregistrare a societății. De asemenea, Comisia a observat existența unui contract legat de un acord interguvernamental între RPC și o altă țară terță. Acesta este un indiciu suplimentar al unei forme de intervenții a statului cu privire la activitățile comerciale ale societății și, mai concret, capacitatea de a determina liber prețurile de export, cantitățile exportate, precum și condițiile și modalitățile de vânzare. |
| --- | --- |

(23)

Pe baza informațiilor disponibile și verificate în timpul vizitei de control, s-a constatat că este foarte probabilă existența intervenției statului în activitățile comerciale ale acestei societăți cu privire la produsul în cauză. Într-adevăr, unicul producător-exportator cooperant din RPC nu a fost în măsură să demonstreze că este suficient de independent de intervenția statului, deoarece acționarul său majoritar este o filială a unei universități chineze de stat. Mai mult, orice modificări ale structurii de acțiuni a societății trebuie să fie aprobate în avans de către autoritățile statului, deoarece activele statului au fost utilizate în capitalul de înregistrare a societății. De asemenea, Comisia a observat existența unui contract legat de un acord interguvernamental între RPC și o altă țară terță. Acesta este un indiciu suplimentar al unei forme de intervenții a statului cu privire la activitățile comerciale ale societății și, mai concret, capacitatea de a determina liber prețurile de export, cantitățile exportate, precum și condițiile și modalitățile de vânzare.

| (24) | În acest sens, se reamintește faptul că societatea chineză în cauză este unicul producător-exportator din RPC al produsului în cauză. Astfel, orice taxă individuală stabilită va fi, de asemenea, taxa la nivel de țară, deoarece taxa antidumping este instituită, în mod nediscriminatoriu, asupra importurilor produsului în cauză de la unica sursă care fabrică produsul în cauză în RPC, despre care s-a constatat că fac obiectul unui dumping, cauzând prejudiciu. |
| --- | --- |

(24)

În acest sens, se reamintește faptul că societatea chineză în cauză este unicul producător-exportator din RPC al produsului în cauză. Astfel, orice taxă individuală stabilită va fi, de asemenea, taxa la nivel de țară, deoarece taxa antidumping este instituită, în mod nediscriminatoriu, asupra importurilor produsului în cauză de la unica sursă care fabrică produsul în cauză în RPC, despre care s-a constatat că fac obiectul unui dumping, cauzând prejudiciu.

| (25) | Ținând cont de cele de mai sus, precum și de faptul că nu se pot obține statistici precise referitoare la importul/exportul produsului în cauză prin intermediul Sistemului armonizat și al Nomenclaturii combinate, se stabilește provizoriu că nu i s-a putut acorda TI unicului producător-exportator cooperant, astfel cum este prevăzut la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(25)

Ținând cont de cele de mai sus, precum și de faptul că nu se pot obține statistici precise referitoare la importul/exportul produsului în cauză prin intermediul Sistemului armonizat și al Nomenclaturii combinate, se stabilește provizoriu că nu i s-a putut acorda TI unicului producător-exportator cooperant, astfel cum este prevăzut la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.

3.4.   Valoarea normală

3.4.1.   Țara analoagă

| (26) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, în cazul importurilor provenite din țări care nu au o economie de piață și în cazul în care nu s-a putut acorda TEP pentru țările specificate la articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, valoarea normală trebuie să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară analoagă. |
| --- | --- |

(26)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, în cazul importurilor provenite din țări care nu au o economie de piață și în cazul în care nu s-a putut acorda TEP pentru țările specificate la articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, valoarea normală trebuie să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară analoagă.

| (27) | În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza Statele Unite ale Americii (SUA) ca țară analoagă adecvată pentru stabilirea valorii normale pentru RPC și a invitat părțile interesate să-și prezinte observațiile în acest sens. |
| --- | --- |

(27)

În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza Statele Unite ale Americii (SUA) ca țară analoagă adecvată pentru stabilirea valorii normale pentru RPC și a invitat părțile interesate să-și prezinte observațiile în acest sens.

| (28) | S-au primit observații din partea unicului producător-exportator cooperant din RPC care și-a exprimat scepticismul cu privire la utilizarea SUA ca țară analoagă adecvată. Principalul argument care s-a adus împotriva utilizării acestei țări analoage a fost piața achizițiilor publice foarte protejată din SUA, punându-se accentul pe preferința națională („Buy American”), fapt care conduce la prețuri artificiale pe piața SUA. |
| --- | --- |

(28)

S-au primit observații din partea unicului producător-exportator cooperant din RPC care și-a exprimat scepticismul cu privire la utilizarea SUA ca țară analoagă adecvată. Principalul argument care s-a adus împotriva utilizării acestei țări analoage a fost piața achizițiilor publice foarte protejată din SUA, punându-se accentul pe preferința națională („Buy American”), fapt care conduce la prețuri artificiale pe piața SUA.

| (29) | Comisia a căutat să coopereze cu producători din SUA. S-au trimis scrisori și chestionare relevante către cinci societăți cunoscute menționate în reclamație. Dintre toate aceste societăți, un singur producător a trimis, respectând termenul prevăzut, toate informațiile necesare pentru stabilirea valorii normale și a acceptat, în cele din urmă, să coopereze la anchetă. |
| --- | --- |

(29)

Comisia a căutat să coopereze cu producători din SUA. S-au trimis scrisori și chestionare relevante către cinci societăți cunoscute menționate în reclamație. Dintre toate aceste societăți, un singur producător a trimis, respectând termenul prevăzut, toate informațiile necesare pentru stabilirea valorii normale și a acceptat, în cele din urmă, să coopereze la anchetă.

| (30) | Comisia a trimis scrisori de rapel societăților americane care au fost contactate inițial. De asemenea, a solicitat reclamantului și unicului producător-exportator cooperant din RPC observații cu privire la selecționarea țării terțe cu economie de piață. |
| --- | --- |

(30)

Comisia a trimis scrisori de rapel societăților americane care au fost contactate inițial. De asemenea, a solicitat reclamantului și unicului producător-exportator cooperant din RPC observații cu privire la selecționarea țării terțe cu economie de piață.

| (31) | Unicul producător-exportator cooperant din RPC a afirmat că o societate stabilită în SUA și afiliată cu reclamantul nu cooperează în cadrul anchetei în țara analoagă propusă. S-a argumentat că, datorită lipsei de cooperare a filialei din țara analoagă, reclamantul ar trebui să fie calificat drept necooperant, iar procedura ar trebui să fie terminată. Reclamantul a afirmat că societatea sa afiliată din SUA nu s-a calificat drept producător în sensul regulilor Uniunii Europene referitoare la antidumping și, prin urmare, nu a menționat-o în reclamație. |
| --- | --- |

(31)

Unicul producător-exportator cooperant din RPC a afirmat că o societate stabilită în SUA și afiliată cu reclamantul nu cooperează în cadrul anchetei în țara analoagă propusă. S-a argumentat că, datorită lipsei de cooperare a filialei din țara analoagă, reclamantul ar trebui să fie calificat drept necooperant, iar procedura ar trebui să fie terminată. Reclamantul a afirmat că societatea sa afiliată din SUA nu s-a calificat drept producător în sensul regulilor Uniunii Europene referitoare la antidumping și, prin urmare, nu a menționat-o în reclamație.

| (32) | Argumentele pe care le-a adus producătorul-exportator cooperant nu sunt convingătoare. Existența unor legături simple de participare între producători comunitari și producători dintr-o posibilă țară analoagă nu poate fi considerată ca un factor determinant pentru selectarea țării analoage. Ceea ce contează este dacă producția și vânzările dintr-o țară care este propusă ca posibilă țară analoagă pot fi considerate ca fiind reprezentative pentru exporturile din țara în cauză în scopul de a stabili valoarea normală. Niciun producător dintr-o țară analoagă nu este obligat să coopereze în cadrul anchetei antidumping a Comisiei. Mai mult, nu s-au prezentat informații specifice care ar sugera că lipsa de cooperare a societății afiliate cu reclamantul, situată în SUA, ar fi influențat în mod necorespunzător rezultatul acestei anchete. Acest lucru este chiar mai evident deoarece un producător independent din SUA a cooperat în cadrul anchetei. |
| --- | --- |

(32)

Argumentele pe care le-a adus producătorul-exportator cooperant nu sunt convingătoare. Existența unor legături simple de participare între producători comunitari și producători dintr-o posibilă țară analoagă nu poate fi considerată ca un factor determinant pentru selectarea țării analoage. Ceea ce contează este dacă producția și vânzările dintr-o țară care este propusă ca posibilă țară analoagă pot fi considerate ca fiind reprezentative pentru exporturile din țara în cauză în scopul de a stabili valoarea normală. Niciun producător dintr-o țară analoagă nu este obligat să coopereze în cadrul anchetei antidumping a Comisiei. Mai mult, nu s-au prezentat informații specifice care ar sugera că lipsa de cooperare a societății afiliate cu reclamantul, situată în SUA, ar fi influențat în mod necorespunzător rezultatul acestei anchete. Acest lucru este chiar mai evident deoarece un producător independent din SUA a cooperat în cadrul anchetei.

| (33) | Ancheta a stabilit că SUA este singura piață, în afară de RPC și Comunitate, unde se fabrică produsul în cauză/produsul similar. De asemenea, s-a arătat că SUA are o piață competitivă pentru produsul similar. Produsul similar se vinde atât clienților privați, cât și organismelor publice. |
| --- | --- |

(33)

Ancheta a stabilit că SUA este singura piață, în afară de RPC și Comunitate, unde se fabrică produsul în cauză/produsul similar. De asemenea, s-a arătat că SUA are o piață competitivă pentru produsul similar. Produsul similar se vinde atât clienților privați, cât și organismelor publice.

| (34) | Toate vânzările către guvernul SUA fac obiectul „Federal Acquisition Regulation”, care face trimitere la „Buy American Act” în legătură cu achizițiile de provizii din străinătate. Prin acest act, guvernul SUA preferă, în cadrul achizițiilor sale, produsele interne, cu excepția cazului în care țara care exportă a semnat acordul comercial plurilateral al OMC privind achizițiile publice. „Buy American Act” conține excepții de la regula generală a achizițiilor de pe piața internă în cazul interesului public și al lipsei de disponibilitate. Unicul producător-exportator cooperant din RPC a afirmat că „Federal Acquisition Regulation” și „Buy American Act” denaturează cumpărarea de materii prime, duc la creșterea costurilor de achiziție în special pentru societățile cu sediul în străinătate și împiedică concurența efectivă pe piața americană. |
| --- | --- |

(34)

Toate vânzările către guvernul SUA fac obiectul „Federal Acquisition Regulation”, care face trimitere la „Buy American Act” în legătură cu achizițiile de provizii din străinătate. Prin acest act, guvernul SUA preferă, în cadrul achizițiilor sale, produsele interne, cu excepția cazului în care țara care exportă a semnat acordul comercial plurilateral al OMC privind achizițiile publice. „Buy American Act” conține excepții de la regula generală a achizițiilor de pe piața internă în cazul interesului public și al lipsei de disponibilitate. Unicul producător-exportator cooperant din RPC a afirmat că „Federal Acquisition Regulation” și „Buy American Act” denaturează cumpărarea de materii prime, duc la creșterea costurilor de achiziție în special pentru societățile cu sediul în străinătate și împiedică concurența efectivă pe piața americană.

| (35) | Pe baza informațiilor disponibile, s-a constatat că unicul producător-exportator cooperant chinez a participat în trecut, în SUA, la o procedură de licitație publică. Ancheta nu a arătat niciun motiv care să ducă la concluzia că producătorii străini, care sunt semnatari ai acordului comercial plurilateral al OMC privind achizițiile publice, nu pot participa la procedurile de licitație publică din SUA în aceleași condiții. Prin urmare, nu se poate accepta argumentul conform căruia SUA nu a putut fi utilizată drept țară analoagă din cauza „Federal Acquisition Regulation”. |
| --- | --- |

(35)

Pe baza informațiilor disponibile, s-a constatat că unicul producător-exportator cooperant chinez a participat în trecut, în SUA, la o procedură de licitație publică. Ancheta nu a arătat niciun motiv care să ducă la concluzia că producătorii străini, care sunt semnatari ai acordului comercial plurilateral al OMC privind achizițiile publice, nu pot participa la procedurile de licitație publică din SUA în aceleași condiții. Prin urmare, nu se poate accepta argumentul conform căruia SUA nu a putut fi utilizată drept țară analoagă din cauza „Federal Acquisition Regulation”.

| (36) | În continuare, ancheta a relevat că volumul de producție al producătorului american cooperant constituie cu mult mai mult de 5 % din volumul exporturilor chineze ale produsului în cauză către Comunitate. În ceea ce privește calitatea, specificațiile tehnice și standardele produsului similar din SUA, nu s-au constatat diferențe generale majore prin comparație cu produsele chineze. Prin urmare, piața americană a fost considerată suficient de reprezentativă pentru determinarea valorii normale pentru RPC. |
| --- | --- |

(36)

În continuare, ancheta a relevat că volumul de producție al producătorului american cooperant constituie cu mult mai mult de 5 % din volumul exporturilor chineze ale produsului în cauză către Comunitate. În ceea ce privește calitatea, specificațiile tehnice și standardele produsului similar din SUA, nu s-au constatat diferențe generale majore prin comparație cu produsele chineze. Prin urmare, piața americană a fost considerată suficient de reprezentativă pentru determinarea valorii normale pentru RPC.

| (37) | Luând în considerare toate cele menționate anterior, s-a ajuns la concluzia provizorie că SUA constituie o țară analoagă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(37)

Luând în considerare toate cele menționate anterior, s-a ajuns la concluzia provizorie că SUA constituie o țară analoagă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

3.4.2.   Determinarea valorii normale

| (38) | Întrucât SUA a fost aleasă ca țară analoagă, valoarea normală a fost calculată pe baza datelor verificate la sediul unicului producător american cooperant. |
| --- | --- |

(38)

Întrucât SUA a fost aleasă ca țară analoagă, valoarea normală a fost calculată pe baza datelor verificate la sediul unicului producător american cooperant.

| (39) | S-a constatat că vânzările interne ale produsului similar, realizate de către producătorul american, sunt reprezentative prin comparație cu produsul în cauză exportat către Comunitate de către unicul producător-exportator cooperant din RPC. |
| --- | --- |

(39)

S-a constatat că vânzările interne ale produsului similar, realizate de către producătorul american, sunt reprezentative prin comparație cu produsul în cauză exportat către Comunitate de către unicul producător-exportator cooperant din RPC.

| (40) | De asemenea, s-a examinat dacă vânzările pe piața internă pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, calculând procentul de vânzări profitabile către clienți independenți. Verificarea efectuată la sediile producătorului american a arătat faptul că vânzările efectuate la un preț net egal sau superior costului unitar reprezentau peste 80 % din volumul total al vânzărilor. În consecință, valoarea normală a fost calculată pe baza prețului real pe piața internă pentru fiecare tip de produs, corespunzător mediei ponderate a prețurilor tuturor vânzărilor interne ale respectivului tip de produs, efectuate în cursul PA, indiferent dacă au fost profitabile sau nu. |
| --- | --- |

(40)

De asemenea, s-a examinat dacă vânzările pe piața internă pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, calculând procentul de vânzări profitabile către clienți independenți. Verificarea efectuată la sediile producătorului american a arătat faptul că vânzările efectuate la un preț net egal sau superior costului unitar reprezentau peste 80 % din volumul total al vânzărilor. În consecință, valoarea normală a fost calculată pe baza prețului real pe piața internă pentru fiecare tip de produs, corespunzător mediei ponderate a prețurilor tuturor vânzărilor interne ale respectivului tip de produs, efectuate în cursul PA, indiferent dacă au fost profitabile sau nu.

| (41) | Se observă că, în timpul perioadei de anchetă, producătorul american cooperant a produs și vândut pe piața americană un singur tip din produsul similar. |
| --- | --- |

(41)

Se observă că, în timpul perioadei de anchetă, producătorul american cooperant a produs și vândut pe piața americană un singur tip din produsul similar.

| (42) | Pentru tipurile de produse în cauză pentru care nu s-a putut calcula valoarea normală pe baza datelor disponibile în țara analoagă, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate, furnizate de industria comunitară, pentru același tip de produse. Acest lucru s-a realizat în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, stipulând posibilitatea de a utiliza costurile și prețurile industriei comunitare ca orice altă bază rezonabilă atunci când se determină valoarea normală în cazul importurilor din țări care nu au o economie de piață. |
| --- | --- |

(42)

Pentru tipurile de produse în cauză pentru care nu s-a putut calcula valoarea normală pe baza datelor disponibile în țara analoagă, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate, furnizate de industria comunitară, pentru același tip de produse. Acest lucru s-a realizat în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, stipulând posibilitatea de a utiliza costurile și prețurile industriei comunitare ca orice altă bază rezonabilă atunci când se determină valoarea normală în cazul importurilor din țări care nu au o economie de piață.

3.5.   Prețul de export

| (43) | Unicul producător-exportator cooperant din RPC a realizat vânzări la export în Comunitate numai către autoritățile publice, ca urmare a adjudecării prin procedura de licitație publică. |
| --- | --- |

(43)

Unicul producător-exportator cooperant din RPC a realizat vânzări la export în Comunitate numai către autoritățile publice, ca urmare a adjudecării prin procedura de licitație publică.

| (44) | Ancheta a relevat deficiența contabilității societății, astfel încât, pentru un anumit număr de tranzacții, nu s-au putut stabili cu certitudine detaliile exacte ale vânzărilor și prețurilor de export. Contractele prin care se atribuie licitațiile au cuprins lucrări de construcție la fața locului, precum și costuri de instalare și de service în Comunitate care nu s-au putut regăsi întotdeauna în contabilitatea societății, deși în mod normal ar trebui să fie disponibile. În plus, unele costuri legate de export nu s-au reflectat cu precizie în conturile societății, ceea ce pune sub semnul îndoielii integralitatea lor. Astfel, nu s-au putut stabili, cu precizia dorită, anumite ajustări necesare la prețurile de export în scopul unei comparații echitabile cu valoarea normală. |
| --- | --- |

(44)

Ancheta a relevat deficiența contabilității societății, astfel încât, pentru un anumit număr de tranzacții, nu s-au putut stabili cu certitudine detaliile exacte ale vânzărilor și prețurilor de export. Contractele prin care se atribuie licitațiile au cuprins lucrări de construcție la fața locului, precum și costuri de instalare și de service în Comunitate care nu s-au putut regăsi întotdeauna în contabilitatea societății, deși în mod normal ar trebui să fie disponibile. În plus, unele costuri legate de export nu s-au reflectat cu precizie în conturile societății, ceea ce pune sub semnul îndoielii integralitatea lor. Astfel, nu s-au putut stabili, cu precizia dorită, anumite ajustări necesare la prețurile de export în scopul unei comparații echitabile cu valoarea normală.

| (45) | Societatea a fost informată cu privire la deficiențele menționate anterior și la posibilitatea de aplicare a articolului 18 din regulamentul de bază în scopul de a stabili prețul de export al produsului în cauză. S-a cerut societății să prezinte observații cu privire la acestea, însă observațiile care s-au primit au fost de natură generală care nu a pus sub semnul întrebării problemele identificate. |
| --- | --- |

(45)

Societatea a fost informată cu privire la deficiențele menționate anterior și la posibilitatea de aplicare a articolului 18 din regulamentul de bază în scopul de a stabili prețul de export al produsului în cauză. S-a cerut societății să prezinte observații cu privire la acestea, însă observațiile care s-au primit au fost de natură generală care nu a pus sub semnul întrebării problemele identificate.

| (46) | Ținând cont de cele de mai sus, prețurile de export ale produsului în cauză au fost stabilite în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, pornind de la prețurile plătite pentru produsul în cauză. |
| --- | --- |

(46)

Ținând cont de cele de mai sus, prețurile de export ale produsului în cauză au fost stabilite în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, pornind de la prețurile plătite pentru produsul în cauză.

3.6.   Comparația

| (47) | Comparația între valoarea normală și prețul de export a fost efectuată la nivelul franco fabrică. |
| --- | --- |

(47)

Comparația între valoarea normală și prețul de export a fost efectuată la nivelul franco fabrică.

| (48) | În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, au fost luate în calcul, sub formă de ajustări, diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări pentru producătorulu-exportator din RPC care a fost anchetat, în cazul în care s-a dovedit a fi oportun și justificat, pentru diferențele dintre cheltuielile de transport și de asigurare, costurile de ambalare, costurile de credit, cheltuielile de cauțiune și de garanție, comisioane, lucrări de infrastructură, instalarea la fața locului și costuri de service. În această privință, astfel cum s-a menționat în considerentul 45, pentru stabilirea costurilor de service s-au utilizat faptele disponibile în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(48)

În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, au fost luate în calcul, sub formă de ajustări, diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări pentru producătorulu-exportator din RPC care a fost anchetat, în cazul în care s-a dovedit a fi oportun și justificat, pentru diferențele dintre cheltuielile de transport și de asigurare, costurile de ambalare, costurile de credit, cheltuielile de cauțiune și de garanție, comisioane, lucrări de infrastructură, instalarea la fața locului și costuri de service. În această privință, astfel cum s-a menționat în considerentul 45, pentru stabilirea costurilor de service s-au utilizat faptele disponibile în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază.

3.7.   Marja de dumping

| (49) | În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru unicul producător-exportator cooperant din RPC s-a stabilit pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată pe tip de produs și un preț de export mediu ponderat pe tip de produs, astfel cum s-a stabilit mai sus. |
| --- | --- |

(49)

În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru unicul producător-exportator cooperant din RPC s-a stabilit pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată pe tip de produs și un preț de export mediu ponderat pe tip de produs, astfel cum s-a stabilit mai sus.

| (50) | Pe baza informațiilor care se găsesc în reclamație si a celor primite de la producătorul-exportator chinez cooperant, nu mai există, în RPC, alți producători cunoscuți ai produsului în cauză. Prin urmare, marja de dumping la nivel de țară care urmează să fie stabilită pentru RPC ar trebui să fie egală cu marja de dumping stabilită pentru unicul producător-exportator cooperant din RPC. |
| --- | --- |

(50)

Pe baza informațiilor care se găsesc în reclamație si a celor primite de la producătorul-exportator chinez cooperant, nu mai există, în RPC, alți producători cunoscuți ai produsului în cauză. Prin urmare, marja de dumping la nivel de țară care urmează să fie stabilită pentru RPC ar trebui să fie egală cu marja de dumping stabilită pentru unicul producător-exportator cooperant din RPC.

| (51) | Marja de dumping provizorie pentru RPC, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera comunitară, înainte de vămuire, este de 36,6 %. |
| --- | --- |

(51)

Marja de dumping provizorie pentru RPC, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera comunitară, înainte de vămuire, este de 36,6 %.

4.   PREJUDICIUL

4.1.   Producția comunitară

| (52) | Ancheta a stabilit că produsul similar se fabrică în Comunitate, de către doi producători comunitari cu spații de producție în Franța, Germania și Regatul Unit. |
| --- | --- |

(52)

Ancheta a stabilit că produsul similar se fabrică în Comunitate, de către doi producători comunitari cu spații de producție în Franța, Germania și Regatul Unit.

| (53) | Producția societăților menționate anterior constituie producția comunitară totală. |
| --- | --- |

(53)

Producția societăților menționate anterior constituie producția comunitară totală.

| (54) | Se reamintește că, în acest caz, există doar doi producători comunitari și un producător-exportator care reprezintă cea mai mare parte a pieței comunitare. Prin urmare, nu se pot oferi cifre precise cu scopul de a proteja informațiile comerciale exclusive. În aceste condiții, indicatorii sunt exprimați sub formă de indici sau de plaje de valori. |
| --- | --- |

(54)

Se reamintește că, în acest caz, există doar doi producători comunitari și un producător-exportator care reprezintă cea mai mare parte a pieței comunitare. Prin urmare, nu se pot oferi cifre precise cu scopul de a proteja informațiile comerciale exclusive. În aceste condiții, indicatorii sunt exprimați sub formă de indici sau de plaje de valori.

4.2.   Definiția industriei comunitare

| (55) | Reclamația a fost depusă în numele unui producător comunitar care reprezintă mai mult de 80 % din producția comunitară totală cunoscută a produsului similar. |
| --- | --- |

(55)

Reclamația a fost depusă în numele unui producător comunitar care reprezintă mai mult de 80 % din producția comunitară totală cunoscută a produsului similar.

| (56) | Celălalt producător comunitar a cooperat inițial în cadrul anchetei, prezentând un răspuns la chestionar, dar apoi și-a încetat participarea activă în cadrul anchetei. |
| --- | --- |

(56)

Celălalt producător comunitar a cooperat inițial în cadrul anchetei, prezentând un răspuns la chestionar, dar apoi și-a încetat participarea activă în cadrul anchetei.

4.3.   Consumul comunitar

| (57) | Se reamintește că nu există statistici precise Eurostat privind importul produsului în cauză. Toate părțile interesate au fost solicitate să furnizeze informații cu privire la consumul comunitar. Atunci când a fost posibil, informațiile au fost verificate prin comparație cu orice informații primite de la producătorii produsului în cauză din China și SUA, cu utilizatorii din Uniunea Europeană, precum și cu informații privind contracte și licitații pierdute de către industria comunitară pe piața comunitară. Astfel, consumul comunitar s-a stabilit pe baza volumului de vânzări în Comunitate de produs similar fabricat de către industria comunitară, a volumului vânzărilor în Comunitate de produs similar fabricat de către celălalt producător comunitar cunoscut și a volumului importurilor de produs în cauză din țări terțe. Data semnării contractelor de vânzare care rezultă din procedurile de licitație a fost utilizată drept dată pentru a stabili dacă o tranzacție se desfășoară în timpul unei perioade specifice de timp.
  Pe această bază, consumul comunitar a evoluat după cum urmează: | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice: 2004=100 | 100 | 59 | 112 | 118 | 200 |
| Sursa: răspunsuri la chestionar și prezentări ulterioare |

(57)

Se reamintește că nu există statistici precise Eurostat privind importul produsului în cauză. Toate părțile interesate au fost solicitate să furnizeze informații cu privire la consumul comunitar. Atunci când a fost posibil, informațiile au fost verificate prin comparație cu orice informații primite de la producătorii produsului în cauză din China și SUA, cu utilizatorii din Uniunea Europeană, precum și cu informații privind contracte și licitații pierdute de către industria comunitară pe piața comunitară. Astfel, consumul comunitar s-a stabilit pe baza volumului de vânzări în Comunitate de produs similar fabricat de către industria comunitară, a volumului vânzărilor în Comunitate de produs similar fabricat de către celălalt producător comunitar cunoscut și a volumului importurilor de produs în cauză din țări terțe. Data semnării contractelor de vânzare care rezultă din procedurile de licitație a fost utilizată drept dată pentru a stabili dacă o tranzacție se desfășoară în timpul unei perioade specifice de timp.

Pe această bază, consumul comunitar a evoluat după cum urmează:

2004

2005

2006

2007

PA

Indice: 2004=100

100

59

112

118

200

Sursa: răspunsuri la chestionar și prezentări ulterioare

| (58) | Consumul de produs în cauză și de produs similar în Comunitate s-a dublat în decursul perioadei luate în considerare, din cauza preocupărilor sporite cu privire la securitate, combaterea fraudei și a criminalității. Achiziționarea câtorva unități a fost finanțată de UE în cadrul unei serii de inițiative de combatere a fraudei sau de protecție a frontierelor. |
| --- | --- |

(58)

Consumul de produs în cauză și de produs similar în Comunitate s-a dublat în decursul perioadei luate în considerare, din cauza preocupărilor sporite cu privire la securitate, combaterea fraudei și a criminalității. Achiziționarea câtorva unități a fost finanțată de UE în cadrul unei serii de inițiative de combatere a fraudei sau de protecție a frontierelor.

4.4.   Importurile provenite din țara în cauză

4.4.1.   Volumul, prețul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză

| (59) | Volumul importurilor de produs în cauză a crescut semnificativ în perioada luată în considerare. Importurile în PA au înregistrat o creștere semnificativă începând cu 2004. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor | 100 | 100 | 500 | 600 | 1 500 |
| Indice: 2004=100


  Sursa: răspunsuri la chestionar și prezentări ulterioare |

(59)

Volumul importurilor de produs în cauză a crescut semnificativ în perioada luată în considerare. Importurile în PA au înregistrat o creștere semnificativă începând cu 2004.

2004

2005

2006

2007

PA

Volumul importurilor

100

100

500

600

1 500

Indice: 2004=100

Sursa: răspunsuri la chestionar și prezentări ulterioare

| (60) | Prețul mediu de import variază considerabil de la un import la altul deoarece configurația sistemului are un impact important asupra prețului mediu unitar. În consecință, evoluția prețurilor medii unitare nu este, ca atare, semnificativă. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul mediu de import | 100 | 100 | 800 | 530 | 670 |
| Indice: 2004=100


  Sursa: răspunsuri la chestionar și prezentări ulterioare |

(60)

Prețul mediu de import variază considerabil de la un import la altul deoarece configurația sistemului are un impact important asupra prețului mediu unitar. În consecință, evoluția prețurilor medii unitare nu este, ca atare, semnificativă.

2004

2005

2006

2007

PA

Prețul mediu de import

100

100

800

530

670

Indice: 2004=100

Sursa: răspunsuri la chestionar și prezentări ulterioare

| (61) | Cota de piață a importurilor din țara în cauză a crescut mai mult de patru ori în perioada luată în considerare. De asemenea, în această privință, ar trebui să se remarce că importurile din țara în cauză constituie, în perioada luată în considerare, majoritatea copleșitoare a importurilor în Uniunea Europeană. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cota de piață a RPC | 0–10 % | 0–10 % | 20–30 % | 30–40 % | 40–50 % |
| Indice: 2004=100 | 100 | 100 | 260 | 300 | 440 |
| Sursa: răspunsuri la chestionar și prezentări ulterioare |

(61)

Cota de piață a importurilor din țara în cauză a crescut mai mult de patru ori în perioada luată în considerare. De asemenea, în această privință, ar trebui să se remarce că importurile din țara în cauză constituie, în perioada luată în considerare, majoritatea copleșitoare a importurilor în Uniunea Europeană.

2004

2005

2006

2007

PA

Cota de piață a RPC

0–10 %

0–10 %

20–30 %

30–40 %

40–50 %

Indice: 2004=100

100

100

260

300

440

Sursa: răspunsuri la chestionar și prezentări ulterioare

4.4.2.   Subcotarea

| (62) | Pentru a analiza subcotarea prețurilor, au fost comparate prețurile de import ale producătorului-exportator cooperant cu prețurile de licitație din industria comunitară în timpul PA, pe baza configurațiilor de produse comparabile. S-a realizat această comparație pentru toate tranzacțiile în care atât industria comunitară, cât și producătorul-exportator au prezentat oferte și în care aceste oferte s-au realizat în aceleași condiții și au fost acceptate de către autoritatea care atribuie licitațiile. Prețurile industriei comunitare au fost ajustate la un nivel net franco fabrică și au fost comparate cu prețurile de import CIF la frontiera Uniunii Europene plus taxele vamale aplicabile. |
| --- | --- |

(62)

Pentru a analiza subcotarea prețurilor, au fost comparate prețurile de import ale producătorului-exportator cooperant cu prețurile de licitație din industria comunitară în timpul PA, pe baza configurațiilor de produse comparabile. S-a realizat această comparație pentru toate tranzacțiile în care atât industria comunitară, cât și producătorul-exportator au prezentat oferte și în care aceste oferte s-au realizat în aceleași condiții și au fost acceptate de către autoritatea care atribuie licitațiile. Prețurile industriei comunitare au fost ajustate la un nivel net franco fabrică și au fost comparate cu prețurile de import CIF la frontiera Uniunii Europene plus taxele vamale aplicabile.

| (63) | Pe baza prețurilor producătorului-exportator cooperant, marja de subcotare medie ponderată constatată, exprimată ca procentaj din prețurile industriei comunitare, este cuprinsă între 20 și 25 %. |
| --- | --- |

(63)

Pe baza prețurilor producătorului-exportator cooperant, marja de subcotare medie ponderată constatată, exprimată ca procentaj din prețurile industriei comunitare, este cuprinsă între 20 și 25 %.

4.5.   Situația industriei comunitare

4.5.1.   Observații preliminare

| (64) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici care au un impact asupra situației industriei comunitare. |
| --- | --- |

(64)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici care au un impact asupra situației industriei comunitare.

| (65) | Ar trebui să se remarce că acest tip de activitate economică se bazează mai degrabă pe utilizarea intensivă de cunoștințe sau de „know how” decât pe utilizarea intensivă de mașini, precum și pe producția care urmează să fie comandată. Ar trebui să se țină cont de acest lucru atunci când se interpretează un anumit număr de indicatori de prejudiciu și când se stabilește importanța acestora pentru analiza prejudiciului. Indicatorii menționați anterior includ informații privind prețurile medii, randamentul activelor, indicatorii de stoc, capacitatea de producție și utilizarea capacității. În ceea ce privește prețurile medii, informațiile nu sunt considerate importante datorită volumului și diferențelor reduse, de la un an la altul, între diferite tipuri de sisteme de scanare. În ceea ce privește randamentul activelor și indicatorii de stoc, informațiile furnizate nu oferă o imagine exactă deoarece randamentul activelor se bazează pe active care au fost deja depreciate, în timp ce indicatorii de stoc reflectă o piață de vânzări la comandă. Capacitatea de producție și utilizarea capacității sunt, de asemenea, indicatori care au doar o relevanță foarte limitată deoarece produsele sunt fabricate, de fapt, atunci când se încheie contracte în urma procedurilor de licitații. |
| --- | --- |

(65)

Ar trebui să se remarce că acest tip de activitate economică se bazează mai degrabă pe utilizarea intensivă de cunoștințe sau de „know how” decât pe utilizarea intensivă de mașini, precum și pe producția care urmează să fie comandată. Ar trebui să se țină cont de acest lucru atunci când se interpretează un anumit număr de indicatori de prejudiciu și când se stabilește importanța acestora pentru analiza prejudiciului. Indicatorii menționați anterior includ informații privind prețurile medii, randamentul activelor, indicatorii de stoc, capacitatea de producție și utilizarea capacității. În ceea ce privește prețurile medii, informațiile nu sunt considerate importante datorită volumului și diferențelor reduse, de la un an la altul, între diferite tipuri de sisteme de scanare. În ceea ce privește randamentul activelor și indicatorii de stoc, informațiile furnizate nu oferă o imagine exactă deoarece randamentul activelor se bazează pe active care au fost deja depreciate, în timp ce indicatorii de stoc reflectă o piață de vânzări la comandă. Capacitatea de producție și utilizarea capacității sunt, de asemenea, indicatori care au doar o relevanță foarte limitată deoarece produsele sunt fabricate, de fapt, atunci când se încheie contracte în urma procedurilor de licitații.

4.5.2.   Indicatorii de prejudiciu

Producția, capacitatea și utilizarea capacității

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producția | 100 | 75 | 89 | 163 | 166 |
| Capacitatea | 100 | 82 | 83 | 168 | 222 |
| Utilizarea capacității | 100 | 92 | 107 | 97 | 75 |
| Indice: 2004=100


  Sursa: răspunsuri la chestionar |

2004

2005

2006

2007

PA

Producția

100

75

89

163

166

Capacitatea

100

82

83

168

222

Utilizarea capacității

100

92

107

97

75

Indice: 2004=100

Sursa: răspunsuri la chestionar

| (66) | Volumul de producție al industriei comunitare a crescut cu 66 % în cursul perioadei luate în considerare. Această tendință pozitivă se datorează, în principal, vânzărilor bune la export ale produsului similar. Din același motiv, capacitatea de producție a industriei comunitare a crescut mai mult decât dublu în decursul perioadei luate în considerare. În decursul aceleiași perioade, utilizarea capacității industriei comunitare a scăzut cu 25 %.

  Stocuri | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri | 100 | 164 | 127 | 118 | 118 |
| Indice: 2004=100


  Sursa: răspunsuri la chestionar |

(66)

Volumul de producție al industriei comunitare a crescut cu 66 % în cursul perioadei luate în considerare. Această tendință pozitivă se datorează, în principal, vânzărilor bune la export ale produsului similar. Din același motiv, capacitatea de producție a industriei comunitare a crescut mai mult decât dublu în decursul perioadei luate în considerare. În decursul aceleiași perioade, utilizarea capacității industriei comunitare a scăzut cu 25 %.

Stocuri

2004

2005

2006

2007

PA

Stocuri

100

164

127

118

118

Indice: 2004=100

Sursa: răspunsuri la chestionar

| (67) | Nivelul stocurilor industriei comunitare a variat în sus și în jos pe parcursul perioadei luate în considerare. Cu toate acestea, producția comercială a produsului similar se realizează la comandă, iar stocurile comerciale se mențin întotdeauna la cel mai mic nivel posibil.

  Volumul vânzărilor, prețul de vânzare și cota de piață | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor comunitare | 100 | 67 | 93 | 80 | 53 |
| Cota de piață | 80–90 % | 90–100 % | 70–80 % | 60–70 % | 20–30 % |
| Indicele cotei de piață | 100 | 113 | 84 | 68 | 27 |
| Prețul de vânzare | 100 | 87 | 107 | 87 | 116 |
| Indice: 2004=100


  Sursa: răspunsuri la chestionar și prezentări ulterioare |

(67)

Nivelul stocurilor industriei comunitare a variat în sus și în jos pe parcursul perioadei luate în considerare. Cu toate acestea, producția comercială a produsului similar se realizează la comandă, iar stocurile comerciale se mențin întotdeauna la cel mai mic nivel posibil.

Volumul vânzărilor, prețul de vânzare și cota de piață

2004

2005

2006

2007

PA

Volumul vânzărilor comunitare

100

67

93

80

53

Cota de piață

80–90 %

90–100 %

70–80 %

60–70 %

20–30 %

Indicele cotei de piață

100

113

84

68

27

Prețul de vânzare

100

87

107

87

116

Indice: 2004=100

Sursa: răspunsuri la chestionar și prezentări ulterioare

| (68) | Vânzările industriei comunitare au scăzut pe parcursul perioadei luate în considerare și în PA erau la aproape jumătate din volumul lor inițial. Industria comunitară a pierdut 73 % din cota sa de piață între 2004 și sfârșitul PA. |
| --- | --- |

(68)

Vânzările industriei comunitare au scăzut pe parcursul perioadei luate în considerare și în PA erau la aproape jumătate din volumul lor inițial. Industria comunitară a pierdut 73 % din cota sa de piață între 2004 și sfârșitul PA.

| (69) | Prețul mediu de vânzare al producției industriei comunitare depinde mult de configurația scanerului vândut și de numărul de unități vândute pentru fiecare contract în fiecare perioadă. Prin urmare, o comparație a cifrelor în decursul perioadei luate în considerare nu este semnificativă.

  Rentabilitatea | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marja de profit înaintea impozitării | 100 | 85 | 90 | 7 | –50 |
| Indice: 2004=100


  Sursa: răspunsuri la chestionar |

(69)

Prețul mediu de vânzare al producției industriei comunitare depinde mult de configurația scanerului vândut și de numărul de unități vândute pentru fiecare contract în fiecare perioadă. Prin urmare, o comparație a cifrelor în decursul perioadei luate în considerare nu este semnificativă.

Rentabilitatea

2004

2005

2006

2007

PA

Marja de profit înaintea impozitării

100

85

90

7

–50

Indice: 2004=100

Sursa: răspunsuri la chestionar

| (70) | Pe parcursul perioadei luate în considerare, industria comunitară a început să meargă în pierdere. Situația a fost deosebit de gravă în timpul PA. Este evident că nivelurile de rentabilitate observate în 2007 și în timpul PA au pus sub semnul întrebării supraviețuirea industriei comunitare.

  Investițiile, randamentul investițiilor, fluxul de lichidități și capacitatea de mobilizare a capitalurilor | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investițiile | 100 | 164 | 100 | 354 | 105 |
| Randamentul investițiilor | 110–120 % | 85–95 % | 210–220 % | 215–225 % | 60–70 % |
| Fluxul de lichidități | 100 | 124 | 257 | 196 | – 106 |
| Indice: 2004=100


  Sursa: răspunsuri la chestionar |

(70)

Pe parcursul perioadei luate în considerare, industria comunitară a început să meargă în pierdere. Situația a fost deosebit de gravă în timpul PA. Este evident că nivelurile de rentabilitate observate în 2007 și în timpul PA au pus sub semnul întrebării supraviețuirea industriei comunitare.

Investițiile, randamentul investițiilor, fluxul de lichidități și capacitatea de mobilizare a capitalurilor

2004

2005

2006

2007

PA

Investițiile

100

164

100

354

105

Randamentul investițiilor

110–120 %

85–95 %

210–220 %

215–225 %

60–70 %

Fluxul de lichidități

100

124

257

196

– 106

Indice: 2004=100

Sursa: răspunsuri la chestionar

| (71) | Investițiile au continuat să fie scăzute în decursul perioadei luate în considerare. O mare parte a investițiilor a fost destinată menținerii sediilor unde funcționează industria comunitară. Nivelul mai ridicat al investițiilor, observat în 2007, se referă la un nou brevet care are drept scop ameliorarea performanței produsului în cauză. Se reamintește faptul că această activitate economică se bazează pe utilizarea intensivă de „know how”. |
| --- | --- |

(71)

Investițiile au continuat să fie scăzute în decursul perioadei luate în considerare. O mare parte a investițiilor a fost destinată menținerii sediilor unde funcționează industria comunitară. Nivelul mai ridicat al investițiilor, observat în 2007, se referă la un nou brevet care are drept scop ameliorarea performanței produsului în cauză. Se reamintește faptul că această activitate economică se bazează pe utilizarea intensivă de „know how”.

| (72) | Randamentul investițiilor, exprimat în termeni de profituri nete ale industriei comunitare și de valoare contabilă netă a investițiilor acesteia, prezintă o scădere în decursul perioadei luate în considerare, dar nu este un bun indicator de prejudiciu deoarece reflectă, în principal, active care au fost deja depreciate. |
| --- | --- |

(72)

Randamentul investițiilor, exprimat în termeni de profituri nete ale industriei comunitare și de valoare contabilă netă a investițiilor acesteia, prezintă o scădere în decursul perioadei luate în considerare, dar nu este un bun indicator de prejudiciu deoarece reflectă, în principal, active care au fost deja depreciate.

| (73) | Situația fluxului de lichidități a industriei comunitare s-a deteriorat în mod considerabil în decursul perioadei luate în considerare.

  Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă | 100 | 110 | 113 | 131 | 137 |
| Costul mediu cu forța de muncă pe lucrător | 100 | 98 | 99 | 101 | 156 |
| Productivitatea pe lucrător | 100 | 68 | 79 | 124 | 121 |
| Indice: 2004=100


  Sursa: răspunsuri la chestionar |

(73)

Situația fluxului de lichidități a industriei comunitare s-a deteriorat în mod considerabil în decursul perioadei luate în considerare.

Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile

2004

2005

2006

2007

PA

Ocuparea forței de muncă

100

110

113

131

137

Costul mediu cu forța de muncă pe lucrător

100

98

99

101

156

Productivitatea pe lucrător

100

68

79

124

121

Indice: 2004=100

Sursa: răspunsuri la chestionar

| (74) | Numărul angajaților din industria comunitară care lucrează cu produsul similar a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare datorită performanței bune la export a reclamantului. Costul mediu cu forța de muncă pe lucrător a crescut, reflectând nivelul de salariu al personalului mai calificat. |
| --- | --- |

(74)

Numărul angajaților din industria comunitară care lucrează cu produsul similar a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare datorită performanței bune la export a reclamantului. Costul mediu cu forța de muncă pe lucrător a crescut, reflectând nivelul de salariu al personalului mai calificat.

| (75) | Productivitatea, exprimată în producție pe lucrător, a crescut cu 21 % în decursul perioadei luate în considerare. Aceasta reflectă creșterea activității pentru piețele din afara UE. |
| --- | --- |

(75)

Productivitatea, exprimată în producție pe lucrător, a crescut cu 21 % în decursul perioadei luate în considerare. Aceasta reflectă creșterea activității pentru piețele din afara UE.

4.5.3.   Amploarea dumpingului

| (76) | Date fiind volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză, impactul marjei actuale de dumping asupra pieței comunitare nu poate fi considerat ca fiind neglijabil. |
| --- | --- |

(76)

Date fiind volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză, impactul marjei actuale de dumping asupra pieței comunitare nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.

4.6.   Concluzii privind prejudiciul

| (77) | În decursul perioadei luate în considerare, prezența importurilor cu preț scăzut din RPC, care fac obiectul unui dumping, a crescut considerabil. În ceea ce privește volumul, importurile din țara în cauză au atins niveluri foarte ridicate până la sfârșitul perioadei luate în considerare. În timpul aceleiași perioade, cota de piață a produsului în cauză din Comunitate a crescut cu 440 %. |
| --- | --- |

(77)

În decursul perioadei luate în considerare, prezența importurilor cu preț scăzut din RPC, care fac obiectul unui dumping, a crescut considerabil. În ceea ce privește volumul, importurile din țara în cauză au atins niveluri foarte ridicate până la sfârșitul perioadei luate în considerare. În timpul aceleiași perioade, cota de piață a produsului în cauză din Comunitate a crescut cu 440 %.

| (78) | Analiza indicatorilor economici ai industriei comunitare a relevat că există prejudiciu sub forma reducerii volumului vânzărilor (– 47 %), a prețului de vânzare și a cotei de piață (– 73 %). Aceasta a avut, în continuare, un impact negativ direct asupra situației financiare a industriei comunitare. De fapt, indicatorii financiari confirmă faptul că viitorul industriei comunitare este în pericol și că prezența importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză o împiedică pe aceasta să își sporească volumul vânzărilor și/sau prețurile la niveluri care ar putea restabili situația sa financiară. |
| --- | --- |

(78)

Analiza indicatorilor economici ai industriei comunitare a relevat că există prejudiciu sub forma reducerii volumului vânzărilor (– 47 %), a prețului de vânzare și a cotei de piață (– 73 %). Aceasta a avut, în continuare, un impact negativ direct asupra situației financiare a industriei comunitare. De fapt, indicatorii financiari confirmă faptul că viitorul industriei comunitare este în pericol și că prezența importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză o împiedică pe aceasta să își sporească volumul vânzărilor și/sau prețurile la niveluri care ar putea restabili situația sa financiară.

| (79) | S-a evaluat prejudiciul pentru întreaga industrie comunitară (indicatori macroeconomici). Pe această bază, nu au fost identificate diferențe semnificative între reclamant și restul industriei comunitare. |
| --- | --- |

(79)

S-a evaluat prejudiciul pentru întreaga industrie comunitară (indicatori macroeconomici). Pe această bază, nu au fost identificate diferențe semnificative între reclamant și restul industriei comunitare.

| (80) | Având în vedere cele menționate anterior, se stabilește provizoriu că un procent important din industria comunitară a suferit în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(80)

Având în vedere cele menționate anterior, se stabilește provizoriu că un procent important din industria comunitară a suferit în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

5.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

5.1.   Introducere

| (81) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping, originare din RPC, cauzaseră industriei comunitare un prejudiciu într-o măsură suficientă pentru a fi considerat important. Au fost examinați și alți factori cunoscuți, în afară de importurile care fac obiectul unui dumping, care, în același timp, ar fi putut prejudicia industria comunitară, astfel încât să se asigure că posibilul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(81)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping, originare din RPC, cauzaseră industriei comunitare un prejudiciu într-o măsură suficientă pentru a fi considerat important. Au fost examinați și alți factori cunoscuți, în afară de importurile care fac obiectul unui dumping, care, în același timp, ar fi putut prejudicia industria comunitară, astfel încât să se asigure că posibilul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.

5.2.   Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping

| (82) | În primul rând, se reamintește faptul că ancheta a arătat că sistemele de scanare a încărcăturii importate din țara în cauză se află în concurență directă cu produsele fabricate și vândute de industria comunitară, nu în ultimul rând deoarece acestea concurează în cadrul procedurilor de licitație. |
| --- | --- |

(82)

În primul rând, se reamintește faptul că ancheta a arătat că sistemele de scanare a încărcăturii importate din țara în cauză se află în concurență directă cu produsele fabricate și vândute de industria comunitară, nu în ultimul rând deoarece acestea concurează în cadrul procedurilor de licitație.

| (83) | Creșterea semnificativă în volum a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză a avut drept rezultat deteriorarea situației economice a industriei comunitare. Această deteriorare a inclus, printre altele, o scădere a vânzărilor și a nivelurilor prețului pentru producția comunitară vândută în Comunitate în decursul aceleiași perioade. |
| --- | --- |

(83)

Creșterea semnificativă în volum a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză a avut drept rezultat deteriorarea situației economice a industriei comunitare. Această deteriorare a inclus, printre altele, o scădere a vânzărilor și a nivelurilor prețului pentru producția comunitară vândută în Comunitate în decursul aceleiași perioade.

| (84) | Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping a crescut cu 440 % pe parcursul perioadei luate în considerare, în timp ce cota de piață a industriei comunitare a scăzut cu peste două treimi. Aceste schimbări negative pentru industria comunitară au avut loc în contextul unui consum comunitar care, în mare, s-a dublat între 2004 și PA. |
| --- | --- |

(84)

Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping a crescut cu 440 % pe parcursul perioadei luate în considerare, în timp ce cota de piață a industriei comunitare a scăzut cu peste două treimi. Aceste schimbări negative pentru industria comunitară au avut loc în contextul unui consum comunitar care, în mare, s-a dublat între 2004 și PA.

| (85) | Importurile care fac obiectul unui dumping au subcotat prețurile industriei comunitare, astfel încât se poate concluziona, în mod rezonabil, că au determinat scăderea prețurilor, care s-a aflat la originea înrăutățirii situației financiare a industriei comunitare. |
| --- | --- |

(85)

Importurile care fac obiectul unui dumping au subcotat prețurile industriei comunitare, astfel încât se poate concluziona, în mod rezonabil, că au determinat scăderea prețurilor, care s-a aflat la originea înrăutățirii situației financiare a industriei comunitare.

| (86) | Având în vedere suprapunerea temporală clară între creșterea bruscă a importurilor care fac obiectul unui dumping la prețuri care subcotează prețurile industriei comunitare, pe de o parte, și pierderea în volum de vânzări și producție a industriei comunitare, scăderea cotei de piață și a prețurilor sale, pe de altă parte, se concluzionează provizoriu că importurile care fac obiectul unui dumping au jucat un rol determinant în prejudicierea situației industriei comunitare. |
| --- | --- |

(86)

Având în vedere suprapunerea temporală clară între creșterea bruscă a importurilor care fac obiectul unui dumping la prețuri care subcotează prețurile industriei comunitare, pe de o parte, și pierderea în volum de vânzări și producție a industriei comunitare, scăderea cotei de piață și a prețurilor sale, pe de altă parte, se concluzionează provizoriu că importurile care fac obiectul unui dumping au jucat un rol determinant în prejudicierea situației industriei comunitare.

5.3.   Efectele altor factori

5.3.1.   Performanța la export a industriei comunitare

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzările la export ale producției comunitare | 100 | 83 | 42 | 96 | 108 |
| Preț de vânzare la export | 100 | 76 | 56 | 35 | 65 |
| Indice: 2004=100


  Sursa: răspunsuri la chestionar |

2004

2005

2006

2007

PA

Vânzările la export ale producției comunitare

100

83

42

96

108

Preț de vânzare la export

100

76

56

35

65

Indice: 2004=100

Sursa: răspunsuri la chestionar

| (87) | Volumul exporturilor industriei comunitare a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare. Exporturile au reprezentat majoritatea copleșitoare (între 90 și 95 %) din volumul total al producției comunitare în PA. Industria comunitară a vândut produsul în cauză în decursul PA atât clienților independenți, cât și celor afiliați. Vânzările în afara UE ale industriei comunitare constă în tipuri de produse identice cu cele vândute în UE. Exporturile industriei comunitare au fost, de obicei, profitabile pe parcursul perioadei luate în considerare, deși profitabilitatea lor prezintă o tendință descendentă. Prețurile de export au scăzut dar au rămas totuși mai ridicate decât prețurile de vânzare din Comunitate. Performanța bună la export sugerează că acest tip de industrie este viabil și competitiv. |
| --- | --- |

(87)

Volumul exporturilor industriei comunitare a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare. Exporturile au reprezentat majoritatea copleșitoare (între 90 și 95 %) din volumul total al producției comunitare în PA. Industria comunitară a vândut produsul în cauză în decursul PA atât clienților independenți, cât și celor afiliați. Vânzările în afara UE ale industriei comunitare constă în tipuri de produse identice cu cele vândute în UE. Exporturile industriei comunitare au fost, de obicei, profitabile pe parcursul perioadei luate în considerare, deși profitabilitatea lor prezintă o tendință descendentă. Prețurile de export au scăzut dar au rămas totuși mai ridicate decât prețurile de vânzare din Comunitate. Performanța bună la export sugerează că acest tip de industrie este viabil și competitiv.

| (88) | Prin urmare, performanța la export a industriei comunitare a ajutat la susținerea activității sale economice și nu a contribuit la prejudiciul important suferit. |
| --- | --- |

(88)

Prin urmare, performanța la export a industriei comunitare a ajutat la susținerea activității sale economice și nu a contribuit la prejudiciul important suferit.

5.3.2.   Concurența între producătorii comunitari

| (89) | Al doilea producător din Comunitate este afiliat cu un producător american al produsului în cauză, stabilit de multă vreme. Acest producător nu a fabricat produsul în cauză la începutul perioadei luate în considerare. El a intrat pe piață doar în 2007 și a câștigat două contracte în timpul PA. În această privință, ar trebui să se observe că, în cazul în care numai acest producător a participat, contractele acordate se referă la o licitație și la acordarea unui contract care a fost rezultatul unei proceduri juridice. Mai mult, indicatorii de prejudiciu în legătură cu cel de-al doilea producător din Comunitate au urmat o structură similară cu cea a reclamantului. Astfel, orice prejudiciu cauzat reclamantului, care se observă în mod clar în deteriorarea indicatorilor de prejudiciu în timpul perioadei luate în considerare, nu a putut fi atribuit acestui nou actor de pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(89)

Al doilea producător din Comunitate este afiliat cu un producător american al produsului în cauză, stabilit de multă vreme. Acest producător nu a fabricat produsul în cauză la începutul perioadei luate în considerare. El a intrat pe piață doar în 2007 și a câștigat două contracte în timpul PA. În această privință, ar trebui să se observe că, în cazul în care numai acest producător a participat, contractele acordate se referă la o licitație și la acordarea unui contract care a fost rezultatul unei proceduri juridice. Mai mult, indicatorii de prejudiciu în legătură cu cel de-al doilea producător din Comunitate au urmat o structură similară cu cea a reclamantului. Astfel, orice prejudiciu cauzat reclamantului, care se observă în mod clar în deteriorarea indicatorilor de prejudiciu în timpul perioadei luate în considerare, nu a putut fi atribuit acestui nou actor de pe piața comunitară.

5.3.3.   Importurile din țări terțe

| (90) | Importurile din țări terțe au fost aproape inexistente pe parcursul PA, ca și pe parcursul perioadei luate în considerare. Aceasta este concluzia la care s-a ajuns pe baza prezentărilor părților interesate, dat fiind faptul că statisticile relevante ale Eurostat nu sunt destul de detaliate pentru a indica numai produsul în cauză sau o estimare echitabilă. Într-adevăr, informațiile relevante ilustrează faptul că au existat numai unele importuri sporadice din SUA, care nu au putut cauza un prejudiciu industriei comunitare din cauza numărului lor nesemnificativ. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor | 100 | 0 | 0 | 0 | 100 |
| Indice: 2004=100


  Sursa: prezentări ale părților interesate |

(90)

Importurile din țări terțe au fost aproape inexistente pe parcursul PA, ca și pe parcursul perioadei luate în considerare. Aceasta este concluzia la care s-a ajuns pe baza prezentărilor părților interesate, dat fiind faptul că statisticile relevante ale Eurostat nu sunt destul de detaliate pentru a indica numai produsul în cauză sau o estimare echitabilă. Într-adevăr, informațiile relevante ilustrează faptul că au existat numai unele importuri sporadice din SUA, care nu au putut cauza un prejudiciu industriei comunitare din cauza numărului lor nesemnificativ.

2004

2005

2006

2007

PA

Volumul importurilor

100

0

0

0

100

Indice: 2004=100

Sursa: prezentări ale părților interesate

5.3.4.   Industria comunitară nu a prezentat o ofertă pentru toate procedurilor de licitații care au loc în timpul PA

| (91) | Se reamintește faptul că piața comunitară este aprovizionată, în principal, prin licitații. Ținând cont de natura transparentă a pieței, s-a observat că unele documente legate de licitații sunt rezultatul unui proces de schimb de puncte de vedere între autoritatea care acordă licitațiile și producători, înainte de publicarea licitației ca atare. Astfel, în aceste cazuri, condițiile legate de licitații ar putea să pară că descurajează alți actori care ar dori să participe la procedurile prin care se fac oferte. Ancheta a confirmat ca nici industria comunitară, nici unicul producător-exportator chinez cooperant nu a prezentat o oferă în cadrul fiecărei proceduri de licitații. Industria comunitară a prezentat oferte numai când a putut prezenta o oferta comercială rezonabilă. Nu s-au constatat factori determinanți care să sugereze că prejudiciul care a fost observat în mod clar în timpul perioadei luate în considerare rezultă din faptul că industria comunitară s-a abținut să participe la licitații pe considerentul că acestea nu oferă opțiuni comerciale rezonabile. |
| --- | --- |

(91)

Se reamintește faptul că piața comunitară este aprovizionată, în principal, prin licitații. Ținând cont de natura transparentă a pieței, s-a observat că unele documente legate de licitații sunt rezultatul unui proces de schimb de puncte de vedere între autoritatea care acordă licitațiile și producători, înainte de publicarea licitației ca atare. Astfel, în aceste cazuri, condițiile legate de licitații ar putea să pară că descurajează alți actori care ar dori să participe la procedurile prin care se fac oferte. Ancheta a confirmat ca nici industria comunitară, nici unicul producător-exportator chinez cooperant nu a prezentat o oferă în cadrul fiecărei proceduri de licitații. Industria comunitară a prezentat oferte numai când a putut prezenta o oferta comercială rezonabilă. Nu s-au constatat factori determinanți care să sugereze că prejudiciul care a fost observat în mod clar în timpul perioadei luate în considerare rezultă din faptul că industria comunitară s-a abținut să participe la licitații pe considerentul că acestea nu oferă opțiuni comerciale rezonabile.

5.3.5.   Impactul factorilor care nu sunt legați de preț ai produsului în cauză

| (92) | Ancheta a indicat că licitațiile pot să aibă ca obiect nu numai produsul în cauză ci și alte elemente precum întreținerea, serviciile sau lucrările de construcții. Mai mult, prețul nu este întotdeauna unicul criteriu de atribuire. Autoritățile care atribuie licitațiile pot introduce criterii suplimentare, în afară de preț, precum criterii legate de capacitățile tehnice suplimentare ale produsului sau elemente suplimentare care nu sunt legate de produs. Totuși, chiar dacă criteriile de atribuire conțin astfel de elemente, ancheta a indicat că punctele legate de preț reprezintă o parte importantă din punctele care pot fi acordate. De asemenea, ancheta a indicat că nicio autoritate care atribuie licitații nu a exclus oferte pe baza faptului că ofertele respective nu includ unele elemente suplimentare. Cu alte cuvinte, cerințele esențiale au fost îndeplinite întotdeauna. Elementele suplimentare implică, de obicei, costuri suplimentare. Faptul că exportatorul în cauză a oferit, în unele cazuri, elemente suplimentare față de ceea ce s-a solicitat demonstrează pur și simplu nivelul scăzut, prejudiciabil al prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(92)

Ancheta a indicat că licitațiile pot să aibă ca obiect nu numai produsul în cauză ci și alte elemente precum întreținerea, serviciile sau lucrările de construcții. Mai mult, prețul nu este întotdeauna unicul criteriu de atribuire. Autoritățile care atribuie licitațiile pot introduce criterii suplimentare, în afară de preț, precum criterii legate de capacitățile tehnice suplimentare ale produsului sau elemente suplimentare care nu sunt legate de produs. Totuși, chiar dacă criteriile de atribuire conțin astfel de elemente, ancheta a indicat că punctele legate de preț reprezintă o parte importantă din punctele care pot fi acordate. De asemenea, ancheta a indicat că nicio autoritate care atribuie licitații nu a exclus oferte pe baza faptului că ofertele respective nu includ unele elemente suplimentare. Cu alte cuvinte, cerințele esențiale au fost îndeplinite întotdeauna. Elementele suplimentare implică, de obicei, costuri suplimentare. Faptul că exportatorul în cauză a oferit, în unele cazuri, elemente suplimentare față de ceea ce s-a solicitat demonstrează pur și simplu nivelul scăzut, prejudiciabil al prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (93) | Luând în considerare toate cele de mai sus, numai importurile din țara în cauză ar fi putut cauza un prejudiciu important industriei comunitare. |
| --- | --- |

(93)

Luând în considerare toate cele de mai sus, numai importurile din țara în cauză ar fi putut cauza un prejudiciu important industriei comunitare.

5.4.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (94) | În concluzie, se confirmă provizoriu că prejudiciul important suferit de industria comunitară, caracterizat de scăderea vânzărilor în UE și a cotei de piață pe piața comunitară, precum și de rezultatele financiare negative a fost cauzat de către importurile în cauză care fac obiectul unui dumping. Într-adevăr, performanța la export a industriei comunitare, importurile din țări terțe, concurența între producătorii comunitari și aspectele legate de ofertă, menționate anterior, nu au avut un efect semnificativ asupra evoluțiilor negative ale industriei comunitare. |
| --- | --- |

(94)

În concluzie, se confirmă provizoriu că prejudiciul important suferit de industria comunitară, caracterizat de scăderea vânzărilor în UE și a cotei de piață pe piața comunitară, precum și de rezultatele financiare negative a fost cauzat de către importurile în cauză care fac obiectul unui dumping. Într-adevăr, performanța la export a industriei comunitare, importurile din țări terțe, concurența între producătorii comunitari și aspectele legate de ofertă, menționate anterior, nu au avut un efect semnificativ asupra evoluțiilor negative ale industriei comunitare.

| (95) | Dată fiind analiza de mai sus, care a distins și separat în mod corespunzător efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei comunitare de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se confirmă că acești alți factori nu schimbă faptul că prejudiciul evaluat trebuie atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(95)

Dată fiind analiza de mai sus, care a distins și separat în mod corespunzător efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei comunitare de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se confirmă că acești alți factori nu schimbă faptul că prejudiciul evaluat trebuie atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.

6.   INTERESUL COMUNITAR

6.1.   Observații generale

| (96) | Comisia a analizat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind existența dumpingului prejudiciabil, există motive determinante care ar putea duce la concluzia că nu este în interesul Comunității să adopte măsuri în acest caz. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, impactul unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate în prezenta procedură și, de asemenea, consecințele neinstituirii de măsuri au fost examinate pe baza tuturor elementelor de probă prezentate. |
| --- | --- |

(96)

Comisia a analizat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind existența dumpingului prejudiciabil, există motive determinante care ar putea duce la concluzia că nu este în interesul Comunității să adopte măsuri în acest caz. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, impactul unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate în prezenta procedură și, de asemenea, consecințele neinstituirii de măsuri au fost examinate pe baza tuturor elementelor de probă prezentate.

6.2.   Interesul industriei comunitare

| (97) | Analiza prejudiciului a demonstrat în mod clar că importurile care fac obiectul unui dumping au adus prejudicii industriei comunitare. Prezența sporită a importurilor care fac obiectul unui dumping în ultimii ani a cauzat o presiune în sensul menținerii la un nivel scăzut a prețurilor de vânzare și a volumelor pe piața comunitară și o pierdere de cotă de piață pentru industria comunitară. Aceasta a împiedicat industria comunitară să obțină niveluri de rentabilitate corespunzătoare capacităților sale competitive. |
| --- | --- |

(97)

Analiza prejudiciului a demonstrat în mod clar că importurile care fac obiectul unui dumping au adus prejudicii industriei comunitare. Prezența sporită a importurilor care fac obiectul unui dumping în ultimii ani a cauzat o presiune în sensul menținerii la un nivel scăzut a prețurilor de vânzare și a volumelor pe piața comunitară și o pierdere de cotă de piață pentru industria comunitară. Aceasta a împiedicat industria comunitară să obțină niveluri de rentabilitate corespunzătoare capacităților sale competitive.

| (98) | Fără instituirea de măsuri, situația financiară deja precară a industriei comunitare s-ar deteriora, fără îndoială, în continuare și ar duce, în cele din urmă, la încheierea activității industriei comunitare. Măsurile ar împiedica o nouă creștere substanțială a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză, ceea ce ar permite industriei comunitare să își mențină, măcar, actuala poziție pe piață. Ancheta a arătat că orice creștere a cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză se obține în detrimentul direct al industriei comunitare. În plus, ar trebui să se observe, de asemenea, că este probabil ca piața pentru produsul în cauză să crească în continuare pe termen mediu și lung datorită importanței tot mai mari a politicii de securitate și a aplicării viitoare, din partea statelor care nu fac parte din UE (și anume SUA) a scanării obligatorii a exporturilor înainte ca acestea să părăsească teritoriul Uniunii Europene. În această privință, este clar în interesul industriei comunitare să nu asiste la înrăutățirea în continuare a poziției sale, în scopul de a beneficia de evoluțiile viitoare pozitive ale pieței, menționate anterior. |
| --- | --- |

(98)

Fără instituirea de măsuri, situația financiară deja precară a industriei comunitare s-ar deteriora, fără îndoială, în continuare și ar duce, în cele din urmă, la încheierea activității industriei comunitare. Măsurile ar împiedica o nouă creștere substanțială a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză, ceea ce ar permite industriei comunitare să își mențină, măcar, actuala poziție pe piață. Ancheta a arătat că orice creștere a cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză se obține în detrimentul direct al industriei comunitare. În plus, ar trebui să se observe, de asemenea, că este probabil ca piața pentru produsul în cauză să crească în continuare pe termen mediu și lung datorită importanței tot mai mari a politicii de securitate și a aplicării viitoare, din partea statelor care nu fac parte din UE (și anume SUA) a scanării obligatorii a exporturilor înainte ca acestea să părăsească teritoriul Uniunii Europene. În această privință, este clar în interesul industriei comunitare să nu asiste la înrăutățirea în continuare a poziției sale, în scopul de a beneficia de evoluțiile viitoare pozitive ale pieței, menționate anterior.

| (99) | Instituirea de măsuri va readuce prețul importurilor la niveluri neprejudiciabile, permițând industriei comunitare să concureze în condiții comerciale corecte, pe baza unor avantaje comparative reale. |
| --- | --- |

(99)

Instituirea de măsuri va readuce prețul importurilor la niveluri neprejudiciabile, permițând industriei comunitare să concureze în condiții comerciale corecte, pe baza unor avantaje comparative reale.

| (100) | În consecință, se concluzionează provizoriu că ar fi, în mod clar, în interesul industriei comunitare să se instituie măsuri. |
| --- | --- |

(100)

În consecință, se concluzionează provizoriu că ar fi, în mod clar, în interesul industriei comunitare să se instituie măsuri.

6.3.   Interesul importatorilor/distribuitorilor

| (101) | Impactul probabil al măsurilor asupra importatorilor/distribuitorilor nu a fost luat în considerare, având în vedere că nu se cunoaște existența în Comunitate a niciunui importator/distribuitor independent al produsului în cauză. |
| --- | --- |

(101)

Impactul probabil al măsurilor asupra importatorilor/distribuitorilor nu a fost luat în considerare, având în vedere că nu se cunoaște existența în Comunitate a niciunui importator/distribuitor independent al produsului în cauză.

6.4.   Interesul furnizorilor din amonte

| (102) | Niciun furnizor din amonte nu s-a făcut cunoscut și nici nu a furnizat informații în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(102)

Niciun furnizor din amonte nu s-a făcut cunoscut și nici nu a furnizat informații în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

6.5.   Interesul utilizatorilor și al consumatorilor

| (103) | Nu s-au primit observații din partea organizațiilor de consumatori în urma publicării avizului de deschidere pentru prezenta procedură. Prin urmare și deoarece produsul în cauză nu se folosește în producția de bunuri de consum, analiza s-a limitat la efectul măsurilor asupra utilizatorilor. |
| --- | --- |

(103)

Nu s-au primit observații din partea organizațiilor de consumatori în urma publicării avizului de deschidere pentru prezenta procedură. Prin urmare și deoarece produsul în cauză nu se folosește în producția de bunuri de consum, analiza s-a limitat la efectul măsurilor asupra utilizatorilor.

| (104) | S-au trimis chestionare tuturor autorităților vamale din Comunitate. După publicarea procedurii, nu s-au făcut cunoscuți alți utilizatori. Autoritățile vamale și/sau cele portuare din Malta, Belgia, Țările de Jos, Regatul Unit, Spania, Portugalia, Republica Cehă, Letonia și Slovacia au cooperat în cadrul anchetei, deși fiecare într-o măsură diferită. Acești utilizatori reprezintă aproape 6 milioane din cifra de afaceri a produsului în cauză și 15 % din consumul comunitar în timpul PA. Ancheta a arătat că în timpul PA utilizatorii menționași anterior au cumpărat 5 unități din produsul în cauză de la unicul producător-exportator chinez cooperant, una de la un producător american și niciuna de la industria comunitară. |
| --- | --- |

(104)

S-au trimis chestionare tuturor autorităților vamale din Comunitate. După publicarea procedurii, nu s-au făcut cunoscuți alți utilizatori. Autoritățile vamale și/sau cele portuare din Malta, Belgia, Țările de Jos, Regatul Unit, Spania, Portugalia, Republica Cehă, Letonia și Slovacia au cooperat în cadrul anchetei, deși fiecare într-o măsură diferită. Acești utilizatori reprezintă aproape 6 milioane din cifra de afaceri a produsului în cauză și 15 % din consumul comunitar în timpul PA. Ancheta a arătat că în timpul PA utilizatorii menționași anterior au cumpărat 5 unități din produsul în cauză de la unicul producător-exportator chinez cooperant, una de la un producător american și niciuna de la industria comunitară.

| (105) | Se observă că în timpul perioadei luate în considerare unii utilizatori au avut mai multe surse de aprovizionare. Unul dintre utilizatori și-a exprimat preocuparea cu privire la posibilitatea de a procura produsul în cauză rapid și în conformitate cu necesitățile sale. În această privință, se remarcă faptul că industria comunitară ar avea, evident, posibilitatea de a aproviziona, așa cum a făcut-o și în trecut, operațiunile europene ale oricărui utilizator, ținând cont că perioada de timp dintre programarea unei licitații și atribuirea unui contract îi vor da industriei comunitare posibilitatea de a răspunde la orice cerere fără nicio problemă notabilă. |
| --- | --- |

(105)

Se observă că în timpul perioadei luate în considerare unii utilizatori au avut mai multe surse de aprovizionare. Unul dintre utilizatori și-a exprimat preocuparea cu privire la posibilitatea de a procura produsul în cauză rapid și în conformitate cu necesitățile sale. În această privință, se remarcă faptul că industria comunitară ar avea, evident, posibilitatea de a aproviziona, așa cum a făcut-o și în trecut, operațiunile europene ale oricărui utilizator, ținând cont că perioada de timp dintre programarea unei licitații și atribuirea unui contract îi vor da industriei comunitare posibilitatea de a răspunde la orice cerere fără nicio problemă notabilă.

| (106) | Doi utilizatori care au cooperat au fost preocupați de impactul negativ pe care ar putea să îl aibă măsurile atât asupra concurenței, cât și asupra stimulării de soluții inovatoare dar nu s-au adus elemente de probă concrete care ar putea susține această afirmație. În această privință, ar trebui să se observe, de asemenea, că orice instituire de măsuri antidumping are drept scop corectarea practicilor comerciale incorecte și nu împiedicarea concurenței. În plus, numărul de actori implicați în această piață și tipul de produse fabricate (bazate pe utilizarea intensivă de „know how”) garantează că inovarea va rămâne una dintre prioritățile cela mai importante ale actorilor de pe piață. |
| --- | --- |

(106)

Doi utilizatori care au cooperat au fost preocupați de impactul negativ pe care ar putea să îl aibă măsurile atât asupra concurenței, cât și asupra stimulării de soluții inovatoare dar nu s-au adus elemente de probă concrete care ar putea susține această afirmație. În această privință, ar trebui să se observe, de asemenea, că orice instituire de măsuri antidumping are drept scop corectarea practicilor comerciale incorecte și nu împiedicarea concurenței. În plus, numărul de actori implicați în această piață și tipul de produse fabricate (bazate pe utilizarea intensivă de „know how”) garantează că inovarea va rămâne una dintre prioritățile cela mai importante ale actorilor de pe piață.

| (107) | Principala preocupare generală a utilizatorilor comunitari este că măsurile ar putea avea un impact negativ asupra bugetului lor și ar putea duce la creșterea costului investițiilor din partea administrațiilor vamale. Cu toate acestea, unii utilizatori declară că orice proceduri legate de vamă și, astfel, orice taxe antidumping ar trebui să fie suportate de către cel care vinde produsul în cauză. Aceasta ar putea să constituie absorbție, în conformitate cu articolul 12 din regulamentul de bază. În orice caz, cota generală pe care o ocupă produsul în cauză în bugetul utilizatorilor ar fi redusă. |
| --- | --- |

(107)

Principala preocupare generală a utilizatorilor comunitari este că măsurile ar putea avea un impact negativ asupra bugetului lor și ar putea duce la creșterea costului investițiilor din partea administrațiilor vamale. Cu toate acestea, unii utilizatori declară că orice proceduri legate de vamă și, astfel, orice taxe antidumping ar trebui să fie suportate de către cel care vinde produsul în cauză. Aceasta ar putea să constituie absorbție, în conformitate cu articolul 12 din regulamentul de bază. În orice caz, cota generală pe care o ocupă produsul în cauză în bugetul utilizatorilor ar fi redusă.

| (108) | Mai mult, produsul în cauză este considerat ca fiind o investiție în active corporale datorită lungii sale durate de viață utilă (în mod normal, peste 10 ani). Astfel, orice taxe antidumping plătite ar trebui să fie repartizate de-a lungul duratei de viață utilă a scanerului încărcăturii. |
| --- | --- |

(108)

Mai mult, produsul în cauză este considerat ca fiind o investiție în active corporale datorită lungii sale durate de viață utilă (în mod normal, peste 10 ani). Astfel, orice taxe antidumping plătite ar trebui să fie repartizate de-a lungul duratei de viață utilă a scanerului încărcăturii.

| (109) | Ancheta nu a arătat nicio dovadă care să sugereze că măsurile ar avea un impact asupra activităților utilizatorilor sau asupra numărului personalului care lucrează cu acest tip de sisteme, asupra personalului care lucrează în vămi sau asupra personalului responsabil pentru orice servicii auxiliare. |
| --- | --- |

(109)

Ancheta nu a arătat nicio dovadă care să sugereze că măsurile ar avea un impact asupra activităților utilizatorilor sau asupra numărului personalului care lucrează cu acest tip de sisteme, asupra personalului care lucrează în vămi sau asupra personalului responsabil pentru orice servicii auxiliare.

| (110) | De asemenea, s-a argumentat că autoritățile publice din cadrul UE respectă reguli stricte de achiziții publice, care garantează proceduri de selecție transparente. În acest sens, ar trebui să se remarce faptul că procedurile de achiziții publice nu sunt menite să contrabalanseze practicile de dumping. Din contră, existența unei piețe cu adevărat transparente face să fie clară orice încercare de practici comerciale incorecte și sporește necesitatea de a asigura prin măsuri corective concurența loială în cadrul pieței. |
| --- | --- |

(110)

De asemenea, s-a argumentat că autoritățile publice din cadrul UE respectă reguli stricte de achiziții publice, care garantează proceduri de selecție transparente. În acest sens, ar trebui să se remarce faptul că procedurile de achiziții publice nu sunt menite să contrabalanseze practicile de dumping. Din contră, existența unei piețe cu adevărat transparente face să fie clară orice încercare de practici comerciale incorecte și sporește necesitatea de a asigura prin măsuri corective concurența loială în cadrul pieței.

| (111) | Industria comunitară s-ar afla, evident, în poziția de a beneficia de pe urma oricăror măsuri prin economii de scară sporite, datorită unei creșteri a producției și a vânzărilor. |
| --- | --- |

(111)

Industria comunitară s-ar afla, evident, în poziția de a beneficia de pe urma oricăror măsuri prin economii de scară sporite, datorită unei creșteri a producției și a vânzărilor.

| (112) | Ținându-se cont de cele de mai sus, se consideră că, în circumstanțele actuale, instituirea de măsuri împotriva RPC nu va afecta semnificativ utilizatorii comunitari. |
| --- | --- |

(112)

Ținându-se cont de cele de mai sus, se consideră că, în circumstanțele actuale, instituirea de măsuri împotriva RPC nu va afecta semnificativ utilizatorii comunitari.

6.6.   Concluzia cu privire la interesul comunitar

| (113) | În urma examinării diferitelor interese implicate, se concluzionează provizoriu că, din punctul de vedere al interesului general al Comunității, niciun interes nu este superior celui al industriei comunitare de a se institui provizoriu măsuri pentru eliminarea efectelor de denaturare a schimburilor comerciale rezultate din importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(113)

În urma examinării diferitelor interese implicate, se concluzionează provizoriu că, din punctul de vedere al interesului general al Comunității, niciun interes nu este superior celui al industriei comunitare de a se institui provizoriu măsuri pentru eliminarea efectelor de denaturare a schimburilor comerciale rezultate din importurile care fac obiectul unui dumping.

7.   MĂSURILE ANTIDUMPING PROVIZORII

| (114) | Ținând seama de constatările stabilite anterior în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat și interesul Comunității, ar trebui să se instituie măsuri provizorii asupra importurilor produsului în cauză provenite din RPC, pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(114)

Ținând seama de constatările stabilite anterior în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat și interesul Comunității, ar trebui să se instituie măsuri provizorii asupra importurilor produsului în cauză provenite din RPC, pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping.

7.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (115) | Nivelul măsurilor antidumping provizorii ar trebui să fie suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marjele de dumping constatate. |
| --- | --- |

(115)

Nivelul măsurilor antidumping provizorii ar trebui să fie suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marjele de dumping constatate.

| (116) | La calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsuri ar trebui să îi permită industriei comunitare să își acopere costurile și să obțină un profit înainte de impozitare, care s-ar obține în mod rezonabil în condiții normale de concurență, și anume, în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping. Marja de profit înainte de impozitare utilizată în acest calcul este cuprinsă între 12 % și 16 % din cifra de afaceri (cifra exactă nu poate fi divulgată din motive de confidențialitate). S-a demonstrat că acesta este nivelul de profit care ar putea fi obținut în mod normal în absența unui dumping prejudiciabil, întrucât acest tip de marje de profit rămâne în conformitate cu ceea ce industria comunitară a putut realiza înainte de apariția importurilor chineze în Comunitate. Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria comunitară. Prețul neprejudiciabil s-a obținut adăugând marja de profit menționată anterior la costul de producție. |
| --- | --- |

(116)

La calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsuri ar trebui să îi permită industriei comunitare să își acopere costurile și să obțină un profit înainte de impozitare, care s-ar obține în mod rezonabil în condiții normale de concurență, și anume, în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping. Marja de profit înainte de impozitare utilizată în acest calcul este cuprinsă între 12 % și 16 % din cifra de afaceri (cifra exactă nu poate fi divulgată din motive de confidențialitate). S-a demonstrat că acesta este nivelul de profit care ar putea fi obținut în mod normal în absența unui dumping prejudiciabil, întrucât acest tip de marje de profit rămâne în conformitate cu ceea ce industria comunitară a putut realiza înainte de apariția importurilor chineze în Comunitate. Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria comunitară. Prețul neprejudiciabil s-a obținut adăugând marja de profit menționată anterior la costul de producție.

| (117) | Majorarea necesară a prețului a fost, așadar, determinată pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat, utilizat pentru stabilirea subcotării, și prețul mediu neprejudiciabil al produselor vândute de industria comunitară pe piața comunitară. Eventualele diferențe rezultând din această comparație au fost exprimate ca procent din valoarea CIF medie de import. Această diferență a fost constatată numai pentru unicul producător-exportator chinez cooperant care se situează deasupra marjei de dumping. |
| --- | --- |

(117)

Majorarea necesară a prețului a fost, așadar, determinată pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat, utilizat pentru stabilirea subcotării, și prețul mediu neprejudiciabil al produselor vândute de industria comunitară pe piața comunitară. Eventualele diferențe rezultând din această comparație au fost exprimate ca procent din valoarea CIF medie de import. Această diferență a fost constatată numai pentru unicul producător-exportator chinez cooperant care se situează deasupra marjei de dumping.

7.2.   Măsuri provizorii

| (118) | Ținând seama de cele menționate anterior și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se consideră că ar trebui să fie instituite măsuri antidumping provizorii la importurile originare din RPC, la nivelul marjei de dumping constatate. |
| --- | --- |

(118)

Ținând seama de cele menționate anterior și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se consideră că ar trebui să fie instituite măsuri antidumping provizorii la importurile originare din RPC, la nivelul marjei de dumping constatate.

| (119) | Pe baza celor de mai sus, nivelul taxei antidumping provizorii pentru RPC este de 36,6 %. |
| --- | --- |

(119)

Pe baza celor de mai sus, nivelul taxei antidumping provizorii pentru RPC este de 36,6 %.

| (120) | Este demn de reamintit faptul că piața în Uniunea Europeană este reglementată în principal de proceduri de licitații publice, cu o dimensiune a pieței mai degrabă redusă și un număr de actori implicați în piață mai degrabă mic. Astfel, din motive de transparență sporită și de monitorizare atentă a eficacității măsurilor, se consideră că este oportun să se solicite autorităților relevante din statele membre să furnizeze Comisiei, confidențial și periodic, informații privind atribuirea licitațiilor. |
| --- | --- |

(120)

Este demn de reamintit faptul că piața în Uniunea Europeană este reglementată în principal de proceduri de licitații publice, cu o dimensiune a pieței mai degrabă redusă și un număr de actori implicați în piață mai degrabă mic. Astfel, din motive de transparență sporită și de monitorizare atentă a eficacității măsurilor, se consideră că este oportun să se solicite autorităților relevante din statele membre să furnizeze Comisiei, confidențial și periodic, informații privind atribuirea licitațiilor.

8.   DISPOZIȚIE FINALĂ

| (121) | În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate, care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere, să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. Mai mult, ar trebui menționat că, în ceea ce privește instituirea de taxe în sensul prezentului regulament, concluziile sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul instituirii unei taxe definitive. |
| --- | --- |

(121)

În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate, care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere, să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. Mai mult, ar trebui menționat că, în ceea ce privește instituirea de taxe în sensul prezentului regulament, concluziile sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul instituirii unei taxe definitive.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

1.   Se impune o taxă antidumping provizorie asupra sistemelor de scanare a încărcăturii bazate pe utilizarea tehnologiei neutronice, a razelor X cu o sursă de raze X de cel puțin 250 de KeV sau pe utilizarea radiațiilor alfa, beta sau gama, încadrate în prezent la codurile NC ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 și ex 9030 10 00 (coduri TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 și 9030100091), precum și autovehiculelor echipate cu astfel de sisteme, încadrate în prezent la codul NC ex 8705 90 90 (cod TARIC 8705909010), originare din Republica Populară Chineză.

2.   Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii Europene, înainte de vămuire al produselor descrise la alineatul (1) este de 36,6 %.

3.   Punerea în liberă circulație în Uniunea Europeană a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

4.   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2009.

Pentru Comisie

José Manuel BARROSO

Președintele

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1.

1

(2)  JO C 63, 18.3.2009, p. 20.

2

---

| 17.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/73

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1243/2009 AL COMISIEI

din 16 decembrie 2009

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1231/2009 de stabilire a taxelor de import în sectorul cerealelor începând cu 16 decembrie 2009

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei din 28 iunie 1996 privind normele de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului în ceea ce privește taxele la import în sectorul cerealelor (2), în special articolul 2 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Taxele de import în sectorul cerealelor aplicabile începând cu 16 decembrie 2009 au fost stabilite de Regulamentul (UE) nr. 1231/2009 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(1)

Taxele de import în sectorul cerealelor aplicabile începând cu 16 decembrie 2009 au fost stabilite de Regulamentul (UE) nr. 1231/2009 al Comisiei (3).

| (2) | Având în vedere că media calculată a taxelor de import prezintă o diferență de 5 EUR/t față de taxa stabilită, trebuie să se efectueze ajustarea corespunzătoare a taxelor de import stabilite de Regulamentul (UE) nr. 1231/2009. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere că media calculată a taxelor de import prezintă o diferență de 5 EUR/t față de taxa stabilită, trebuie să se efectueze ajustarea corespunzătoare a taxelor de import stabilite de Regulamentul (UE) nr. 1231/2009.

| (3) | Este necesară modificarea, în consecință, a Regulamentului (UE) nr. 1231/2009, |
| --- | --- |

(3)

Este necesară modificarea, în consecință, a Regulamentului (UE) nr. 1231/2009,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexele I și II la Regulamentul (UE) nr. 1231/2009 se înlocuiesc cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 17 decembrie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2009.

Pentru Comisie, în numele Președintelui,

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 161, 29.6.1996, p. 125.

2

(3)  JO L 330, 16.12.2009, p. 65.

3

---

ANEXA I

Taxe la import pentru produsele menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 aplicabile de la 17 decembrie 2009

| Cod NC | Descrierea mărfurilor | Taxa la import (1)

  (în EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | GRÂU dur de calitate superioară | 0,00 |
| de calitate medie | 0,00 |
| de calitate inferioară | 5,68 |
| 1001 90 91 | GRÂU comun, pentru sămânță | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | GRÂU comun de calitate superioară, altul decât pentru sămânță | 0,00 |
| 1002 00 00 | SECARĂ | 31,46 |
| 1005 10 90 | PORUMB pentru sămânță, altul decât hibrid | 16,87 |
| 1005 90 00 | PORUMB, altul decât pentru sămânță (2) | 16,87 |
| 1007 00 90 | SORG cu boabe, altul decât hibrid, destinat însămânțării | 31,46 |

Cod NC

Descrierea mărfurilor

Taxa la import (1)

(în EUR/t)

1001 10 00

GRÂU dur de calitate superioară

0,00

de calitate medie

0,00

de calitate inferioară

5,68

1001 90 91

GRÂU comun, pentru sămânță

0,00

ex 1001 90 99

GRÂU comun de calitate superioară, altul decât pentru sămânță

0,00

1002 00 00

SECARĂ

31,46

1005 10 90

PORUMB pentru sămânță, altul decât hibrid

16,87

1005 90 00

PORUMB, altul decât pentru sămânță (2)

16,87

1007 00 90

SORG cu boabe, altul decât hibrid, destinat însămânțării

31,46

---

(1)  Pentru mărfurile care intră în Comunitate prin Oceanul Atlantic sau prin Canalul de Suez, importatorul poate beneficia, în aplicarea articolului 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei, de o reducere a taxelor, în valoare de:

| — | 3 EUR/t, dacă portul de descărcare se află la Marea Mediterană, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, dacă portul de descărcare se află la Marea Mediterană,

| — | 2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, Estonia, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda, Suedia, Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, Estonia, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda, Suedia, Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice.

(2)  Importatorul poate beneficia de o reducere forfetară de 24 EUR/t atunci când sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 2 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei.

---

ANEXA II

Elemente pentru calcularea taxelor prevăzute în anexa I

15.12.2009

| 1. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Grâu comun (1) | Porumb | Grâu dur de calitate superioară | Grâu dur de calitate medie (2) | Grâu dur de calitate inferioară (3) | Orz |
| Bursa | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Cotația | 151,95 | 110,33 | — | — | — | — |
| Prețul FOB USA | — | — | 134,05 | 124,05 | 104,05 | 79,70 |
| Primă pentru Golf | — | 8,39 | — | — | — | — |
| Primă pentru Marile Lacuri | 6,55 | — | — | — | — | — |

1.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:

(EUR/t)

Grâu comun (1)

Porumb

Grâu dur de calitate superioară

Grâu dur de calitate medie (2)

Grâu dur de calitate inferioară (3)

Orz

Bursa

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Cotația

151,95

110,33

—

—

—

—

Prețul FOB USA

—

—

134,05

124,05

104,05

79,70

Primă pentru Golf

—

8,39

—

—

—

—

Primă pentru Marile Lacuri

6,55

—

—

—

—

—

| 2. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:






  Taxă de navlu: Golful Mexic–Rotterdam: | 22,87 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Taxă de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam: | 48,48 EUR/t |

2.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:

Taxă de navlu: Golful Mexic–Rotterdam:

22,87 EUR/t

Taxă de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam:

48,48 EUR/t

---

(1)  Primă pozitivă încorporată de 14 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

(2)  Primă negativă de 10 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

(3)  Primă negativă de 30 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

---

| 17.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/76 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/76

---

DECIZIA 2009/969/PESC A CONSILIULUI

din 15 decembrie 2009

de prelungire a aplicării măsurilor restrictive împotriva anumitor funcționari din Belarus prevăzute în Poziția comună 2006/276/PESC și de abrogare a Poziției comune 2009/314/PESC

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 29,

întrucât:

| (1) | La 10 aprilie 2006, Consiliul a adoptat Poziția comună 2006/276/PESC privind măsurile restrictive împotriva anumitor funcționari din Belarus (1). |
| --- | --- |

(1)

La 10 aprilie 2006, Consiliul a adoptat Poziția comună 2006/276/PESC privind măsurile restrictive împotriva anumitor funcționari din Belarus (1).

| (2) | Prin Poziția comună 2009/314/PESC a Consiliului din 6 aprilie 2009 de modificare a Poziției comune 2006/276/PESC (2), măsurile restrictive au fost prelungite până la 15 martie 2010. Cu toate acestea, interdicțiile de călătorie vizând anumite persoane de rang înalt din Belarus, cu excepția persoanelor implicate în disparițiile din perioada 1999-2000 și a președintei Comisiei electorale centrale, au fost suspendate până la 15 decembrie 2009. |
| --- | --- |

(2)

Prin Poziția comună 2009/314/PESC a Consiliului din 6 aprilie 2009 de modificare a Poziției comune 2006/276/PESC (2), măsurile restrictive au fost prelungite până la 15 martie 2010. Cu toate acestea, interdicțiile de călătorie vizând anumite persoane de rang înalt din Belarus, cu excepția persoanelor implicate în disparițiile din perioada 1999-2000 și a președintei Comisiei electorale centrale, au fost suspendate până la 15 decembrie 2009.

| (3) | La 17 noiembrie 2009, Consiliul a convenit ca, din cauza absenței unor progrese evidente în domeniile identificate în concluziile Consiliului din 13 octombrie 2008, măsurile restrictive prevăzute în Poziția comună 2006/276/PESC ar trebui să fie prelungite până în octombrie 2010, iar suspendarea interdicțiilor de călătorie impuse anumitor persoane de rang înalt din Belarus, cu excepția persoanelor implicate în disparițiile din perioada 1999-2000 și a președintei Comisiei electorale centrale, să fie de asemenea prelungită până în octombrie 2010. La sfârșitul acestei perioade, Consiliul va reexamina măsurile restrictive în funcție de situația din Belarus. Consiliul poate decide în orice moment să reaplice sau să revoce interdicțiile de călătorie, în funcție de acțiunile autorităților din Belarus în domeniul democrației și al drepturilor omului. |
| --- | --- |

(3)

La 17 noiembrie 2009, Consiliul a convenit ca, din cauza absenței unor progrese evidente în domeniile identificate în concluziile Consiliului din 13 octombrie 2008, măsurile restrictive prevăzute în Poziția comună 2006/276/PESC ar trebui să fie prelungite până în octombrie 2010, iar suspendarea interdicțiilor de călătorie impuse anumitor persoane de rang înalt din Belarus, cu excepția persoanelor implicate în disparițiile din perioada 1999-2000 și a președintei Comisiei electorale centrale, să fie de asemenea prelungită până în octombrie 2010. La sfârșitul acestei perioade, Consiliul va reexamina măsurile restrictive în funcție de situația din Belarus. Consiliul poate decide în orice moment să reaplice sau să revoce interdicțiile de călătorie, în funcție de acțiunile autorităților din Belarus în domeniul democrației și al drepturilor omului.

| (4) | Prin urmare, Poziția comună 2009/314/PESC ar trebui abrogată, |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Poziția comună 2009/314/PESC ar trebui abrogată,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Măsurile restrictive prevăzute în Poziția comună 2006/276/PESC se prelungesc până la 31 octombrie 2010.

Articolul 2

(1)   Se suspendă, până la 31 octombrie 2010, măsurile menționate la articolul 1 alineatul (1) litera (b) din Poziția comună 2006/276/PESC în ceea ce îl privește pe domnul Iuri Nikolaievici Podobed.

(2)   Se suspendă, până la 31 octombrie 2010, măsurile menționate la articolul 1 alineatul (1) litera (c) din Poziția comună 2006/276/PESC.

Articolul 3

Prezenta decizie este reexaminată înainte de 31 octombrie 2010 din perspectiva situației din Belarus.

Articolul 4

Poziția comună 2009/314/PESC se abrogă.

Articolul 5

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Articolul 6

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 15 decembrie 2009.

Pentru Consiliu

Președintele

E. ERLANDSSON

---

(1)  JO L 101, 11.4.2006, p. 5.

1

(2)  JO L 93, 7.4.2009, p. 21.

2

---

ACTE A CĂROR PUBLICARE NU ESTE OBLIGATORIE

| 17.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/77 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/77

---

DECIZIA COMISIEI

din 10 decembrie 2009

de modificare a apendicelui 2A la anexa la Decizia 2007/65/CE în ceea ce privește accesul personalului firmelor contractante în clădirile Comisiei

(2009/970/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 249 alineatul (1),

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 131,

întrucât:

| (1) | Comunicarea Comisiei privind noul sistem de acces și de securizare a clădirilor Comisiei [documentul C(2007) 797] are ca obiectiv sporirea nivelului de securitate a persoanelor, a informațiilor, a clădirilor și a altor bunuri. |
| --- | --- |

(1)

Comunicarea Comisiei privind noul sistem de acces și de securizare a clădirilor Comisiei [documentul C(2007) 797] are ca obiectiv sporirea nivelului de securitate a persoanelor, a informațiilor, a clădirilor și a altor bunuri.

| (2) | În acest scop, s-a realizat proiectul de securizare globală (PSG), care prevede instalarea, în toate clădirile Comisiei, a unor sisteme automatizate de control al accesului, bazate pe tehnologii de control al accesului moderne și performante. |
| --- | --- |

(2)

În acest scop, s-a realizat proiectul de securizare globală (PSG), care prevede instalarea, în toate clădirile Comisiei, a unor sisteme automatizate de control al accesului, bazate pe tehnologii de control al accesului moderne și performante.

| (3) | Unul dintre elementele-cheie ale acestui proiect constă, pe de o parte, în raționalizarea și reducerea numărului foarte mare de modele de ecuson existente în prezent, iar, pe de altă parte, în simplificarea procedurilor de eliberare a acestor ecusoane și legitimații de acces pentru diferitele categorii de personal și de vizitatori ai Comisiei. |
| --- | --- |

(3)

Unul dintre elementele-cheie ale acestui proiect constă, pe de o parte, în raționalizarea și reducerea numărului foarte mare de modele de ecuson existente în prezent, iar, pe de altă parte, în simplificarea procedurilor de eliberare a acestor ecusoane și legitimații de acces pentru diferitele categorii de personal și de vizitatori ai Comisiei.

| (4) | Pentru a permite punerea în aplicare a primei faze de execuție a noului sistem de eliberare a ecusoanelor, în special pentru personalul firmelor contractante, trebuie aduse o serie de modificări de ordin pur administrativ și tehnic Deciziei 2007/65/CE a Comisiei din 15 decembrie 2006 de instituire a măsurilor de securitate standard și a nivelurilor de alertă ale Comisiei și de modificare a regulamentului său de procedură în ceea ce privește procedurile operaționale de gestionare a situațiilor de criză (1), |
| --- | --- |

(4)

Pentru a permite punerea în aplicare a primei faze de execuție a noului sistem de eliberare a ecusoanelor, în special pentru personalul firmelor contractante, trebuie aduse o serie de modificări de ordin pur administrativ și tehnic Deciziei 2007/65/CE a Comisiei din 15 decembrie 2006 de instituire a măsurilor de securitate standard și a nivelurilor de alertă ale Comisiei și de modificare a regulamentului său de procedură în ceea ce privește procedurile operaționale de gestionare a situațiilor de criză (1),

DECIDE:

Articolul 1

Punctul 4.2 litera (b) din apendicele 2A la anexa la Decizia 2007/65/CE se înlocuiește cu următorul text:

| „(b) | Tuturor celorlalți membri ai personalului care trebuie să aibă acces la clădirile Comisiei pentru a-și îndeplini obligațiile contractuale în cadrul serviciilor instituției li se eliberează carduri de acces. Durata de valabilitate a cardurilor eliberate personalului cu contract individual de muncă pe durată determinată nu trebuie să depășească această limită de timp decât în cazul în care Direcția de Securitate a Comisiei autorizează acest lucru.
  Se eliberează carduri de acces și personalului unei firme contractante care trebuie să aibă acces la clădirile Comisiei pentru a-și îndeplini obligațiile contractuale. Data la care expiră aceste carduri de acces care se vor elibera personalului firmei este data la care expiră contractul încheiat cu Comisia, cu condiția ca aceste persoane să dețină un act de identitate valabil până la data expirării contractului. În cazul în care această ultimă condiție nu este îndeplinită, cardul de acces care se va elibera va fi valabil până la data la care expiră actul de identitate.
  În cazul în care un membru al Parlamentului European dorește să intre într-o clădire a Comisiei, acesta poate să facă acest lucru prezentând personalului de securitate de serviciu cardul său de acces emis de către Parlamentul European, fără a mai trebui să fie supus controalelor suplimentare de securitate impuse vizitatorilor din afară.” |
| --- | --- |

„(b)

Tuturor celorlalți membri ai personalului care trebuie să aibă acces la clădirile Comisiei pentru a-și îndeplini obligațiile contractuale în cadrul serviciilor instituției li se eliberează carduri de acces. Durata de valabilitate a cardurilor eliberate personalului cu contract individual de muncă pe durată determinată nu trebuie să depășească această limită de timp decât în cazul în care Direcția de Securitate a Comisiei autorizează acest lucru.

Se eliberează carduri de acces și personalului unei firme contractante care trebuie să aibă acces la clădirile Comisiei pentru a-și îndeplini obligațiile contractuale. Data la care expiră aceste carduri de acces care se vor elibera personalului firmei este data la care expiră contractul încheiat cu Comisia, cu condiția ca aceste persoane să dețină un act de identitate valabil până la data expirării contractului. În cazul în care această ultimă condiție nu este îndeplinită, cardul de acces care se va elibera va fi valabil până la data la care expiră actul de identitate.

În cazul în care un membru al Parlamentului European dorește să intre într-o clădire a Comisiei, acesta poate să facă acest lucru prezentând personalului de securitate de serviciu cardul său de acces emis de către Parlamentul European, fără a mai trebui să fie supus controalelor suplimentare de securitate impuse vizitatorilor din afară.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Aceasta se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 10 decembrie 2009.

Pentru Comisie

José Manuel BARROSO

Președintele

---

(1)  JO L 32, 6.2.2007, p. 144.

1

---

| 17.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/78 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/78

---

DECIZIA PREȘEDINTELUI COMISIEI EUROPENE

din 2 decembrie 2009

privind semnarea regulamentelor, directivelor și deciziilor Comisiei, în cazul în care acestea din urmă nu indică destinatarii

[C(2009) 9848]

PREȘEDINTELE COMISIEI EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 297 alineatul (2),

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Regulamentele, directivele și deciziile Comisiei, în cazul în care acestea din urmă nu indică destinatarii, adoptate prin procedură orală în temeiul articolului 8 din Regulamentul de procedură al Comisiei, sunt semnate de președinte printr-o notă de sinteză în cadrul ședinței Comisiei de adoptare a acestora. Nota respectivă este semnată de președinte sau de un membru al Comisiei care îl înlocuiește pe acesta, în ordinea de prioritate stabilită de președinte.

Regulamentele, directivele și deciziile Comisiei, în cazul în care acestea din urmă nu indică destinatarii, adoptate prin procedură scrisă în temeiul articolului 12 din Regulamentul de procedură, sunt enumerate într-o notă zilnică. Notele zilnice sunt menționate în nota de sinteză pregătită pentru ședința Comisiei în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul de procedură, care este semnată de președinte în cadrul ședinței, și sunt atașate la nota respectivă. Cu toate acestea, președintele deleagă secretarului general semnarea actelor al căror caracter urgent impune publicarea și intrarea în vigoare până la următoarea ședință a Comisiei.

Semnarea regulamentelor, directivelor și deciziilor Comisiei, în cazul în care acestea din urmă nu indică destinatarii, adoptate prin procedură de abilitare în temeiul articolului 13 din Regulamentul de procedură, este delegată membrilor Comisiei care au competențe de adoptare.

Semnarea regulamentelor, directivelor și deciziilor Comisiei, în cazul în care acestea din urmă nu indică destinatarii, adoptate prin procedură de delegare sau de subdelegare în temeiul articolelor 13, 14 și 15 din Regulamentul de procedură, este delegată funcționarilor delegați care au competențe de adoptare.

Articolul 2

Prezenta decizie se aplică de la 1 decembrie 2009.

Adoptată la Bruxelles, 2 decembrie 2009.

Președintele

José Manuel BARROSO

---