# Úřední věstník L 311/2009

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2009.311.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 311 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5226. listopadu 2009 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2009.311.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 311

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5226. listopadu 2009

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1134/2009 ze dne 25. listopadu 2009 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1135/2009 ze dne 25. listopadu 2009, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz určitých výrobků pocházejících nebo odesílaných z Číny a kterým se zrušuje rozhodnutí Komise 2008/798/ES (
  1
  ) | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1136/2009 ze dne 25. listopadu 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 1 (
  1
  ) | 6 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1137/2009 ze dne 25. listopadu 2009 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Insalata di Lusia (CHZO)) | 21 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1138/2009 ze dne 25. listopadu 2009, kterým se schvalují změny, které nejsou menšího rozsahu, specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Bitto (CHOP)) | 23 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

Nařízení Komise (ES) č. 1134/2009 ze dne 25. listopadu 2009 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

1

*

Nařízení Komise (ES) č. 1135/2009 ze dne 25. listopadu 2009, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz určitých výrobků pocházejících nebo odesílaných z Číny a kterým se zrušuje rozhodnutí Komise 2008/798/ES (
  1
  )

1

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 1136/2009 ze dne 25. listopadu 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 1 (
  1
  )

1

6

*

Nařízení Komise (ES) č. 1137/2009 ze dne 25. listopadu 2009 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Insalata di Lusia (CHZO))

21

*

Nařízení Komise (ES) č. 1138/2009 ze dne 25. listopadu 2009, kterým se schvalují změny, které nejsou menšího rozsahu, specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Bitto (CHOP))

23

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Komise |
| | | 2009/849/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 13. května 2009 o opatření C 20/07 (ex NN 31/07), která přijalo Španělsko ve prospěch podniku Pickman
  (oznámeno pod číslem K(2009) 3541)

   (
  1
  ) | 25 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

2009/849/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 13. května 2009 o opatření C 20/07 (ex NN 31/07), která přijalo Španělsko ve prospěch podniku Pickman
  (oznámeno pod číslem K(2009) 3541)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2009) 3541)

1

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 26.11.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 311/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1134/2009

ze dne 25. listopadu 2009

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 26. listopadu 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 25. listopadu 2009.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 33,9 |
| MK | 37,7 |
| TR | 61,4 |
| ZZ | 44,3 |
| 0707 00 05 | MA | 52,9 |
| TR | 77,9 |
| ZZ | 65,4 |
| 0709 90 70 | MA | 42,1 |
| TR | 117,5 |
| ZZ | 79,8 |
| 0805 20 10 | MA | 65,9 |
| ZZ | 65,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 48,6 |
| HR | 68,1 |
| MA | 68,9 |
| TR | 72,2 |
| ZZ | 64,5 |
| 0805 50 10 | AR | 64,7 |
| TR | 72,5 |
| ZA | 61,6 |
| ZZ | 66,3 |
| 0808 10 80 | AU | 177,7 |
| CN | 90,7 |
| MK | 20,3 |
| US | 97,5 |
| XS | 24,5 |
| ZA | 111,4 |
| ZZ | 87,0 |
| 0808 20 50 | CN | 50,4 |
| TR | 85,0 |
| US | 131,0 |
| ZZ | 88,8 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MA

33,9

MK

37,7

TR

61,4

ZZ

44,3

0707 00 05

MA

52,9

TR

77,9

ZZ

65,4

0709 90 70

MA

42,1

TR

117,5

ZZ

79,8

0805 20 10

MA

65,9

ZZ

65,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

48,6

HR

68,1

MA

68,9

TR

72,2

ZZ

64,5

0805 50 10

AR

64,7

TR

72,5

ZA

61,6

ZZ

66,3

0808 10 80

AU

177,7

CN

90,7

MK

20,3

US

97,5

XS

24,5

ZA

111,4

ZZ

87,0

0808 20 50

CN

50,4

TR

85,0

US

131,0

ZZ

88,8

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 26.11.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 311/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 311/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1135/2009

ze dne 25. listopadu 2009,

kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz určitých výrobků pocházejících nebo odesílaných z Číny a kterým se zrušuje rozhodnutí Komise 2008/798/ES

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (1), a zejména na čl. 53 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s článkem 53 nařízení (ES) č. 178/2002 je možné přijmout v zájmu ochrany veřejného zdraví, zdraví zvířat nebo životního prostředí u potravin a krmiv dovezených ze třetí země vhodná mimořádná opatření Společenství, pokud se nelze s rizikem úspěšně vypořádat pomocí opatření přijatých jednotlivými členskými státy. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s článkem 53 nařízení (ES) č. 178/2002 je možné přijmout v zájmu ochrany veřejného zdraví, zdraví zvířat nebo životního prostředí u potravin a krmiv dovezených ze třetí země vhodná mimořádná opatření Společenství, pokud se nelze s rizikem úspěšně vypořádat pomocí opatření přijatých jednotlivými členskými státy.

| (2) | Komise byla v září 2008 informována, že v Číně bylo v kojeneckém mléku a v dalších mléčných výrobcích zjištěno vysoké množství melaminu. Rozhodnutí Komise 2008/798/ES ze dne 14. října 2008, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz výrobků obsahujících mléko nebo mléčné výrobky pocházejících nebo odesílaných z Číny a kterým se zrušuje rozhodnutí Komise 2008/757/ES (2), stanoví v zájmu odvrácení zdravotního rizika, které může způsobit expozice vysokému obsahu melaminu v potravinách a krmivech, zákaz dovozu výrobků obsahujících mléko nebo mléčné výrobky, sóju a sójové výrobky a určených pro zvláštní výživu kojenců a malých dětí do Společenství a požaduje, aby členské státy prováděly systematické kontroly všech zásilek krmiv a potravin obsahujících mléko nebo mléčné výrobky, sóju nebo sójové výrobky a zásilek hydrogenuhličitanu amonného určeného do potravin a krmiv, pocházejících nebo zasílaných z Číny. Úroveň 2,5 mg/kg byla v uvedeném rozhodnutí považována za vhodnou úroveň pro rozlišení mezi nevyhnutelnou běžnou přítomností melaminu a nepřijatelným falšováním. |
| --- | --- |

(2)

Komise byla v září 2008 informována, že v Číně bylo v kojeneckém mléku a v dalších mléčných výrobcích zjištěno vysoké množství melaminu. Rozhodnutí Komise 2008/798/ES ze dne 14. října 2008, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz výrobků obsahujících mléko nebo mléčné výrobky pocházejících nebo odesílaných z Číny a kterým se zrušuje rozhodnutí Komise 2008/757/ES (2), stanoví v zájmu odvrácení zdravotního rizika, které může způsobit expozice vysokému obsahu melaminu v potravinách a krmivech, zákaz dovozu výrobků obsahujících mléko nebo mléčné výrobky, sóju a sójové výrobky a určených pro zvláštní výživu kojenců a malých dětí do Společenství a požaduje, aby členské státy prováděly systematické kontroly všech zásilek krmiv a potravin obsahujících mléko nebo mléčné výrobky, sóju nebo sójové výrobky a zásilek hydrogenuhličitanu amonného určeného do potravin a krmiv, pocházejících nebo zasílaných z Číny. Úroveň 2,5 mg/kg byla v uvedeném rozhodnutí považována za vhodnou úroveň pro rozlišení mezi nevyhnutelnou běžnou přítomností melaminu a nepřijatelným falšováním.

| (3) | Počet oznámení ze systému rychlého varování pro potraviny a krmiva (RASFF) podle čl. 2 odst. 4 rozhodnutí 2008/798/ES, pokud jde o nepřípustné úrovně melaminu v uvedených potravinách a krmivech z Číny, od ledna 2009 významně poklesl a čínské orgány poskytly záruky, pokud jde o kontroly melaminu v těchto výrobcích vyvážených do Společenství. Opatření uvedená v rozhodnutí 2008/798/ES by proto bylo vhodné přezkoumat. |
| --- | --- |

(3)

Počet oznámení ze systému rychlého varování pro potraviny a krmiva (RASFF) podle čl. 2 odst. 4 rozhodnutí 2008/798/ES, pokud jde o nepřípustné úrovně melaminu v uvedených potravinách a krmivech z Číny, od ledna 2009 významně poklesl a čínské orgány poskytly záruky, pokud jde o kontroly melaminu v těchto výrobcích vyvážených do Společenství. Opatření uvedená v rozhodnutí 2008/798/ES by proto bylo vhodné přezkoumat.

| (4) | Vzhledem k tomu, že výrobky obsahující mléko nebo mléčné výrobky, sóju a sójové výrobky a určené pro zvláštní výživu kojenců a malých dětí jsou hlavním, a v některých případech jediným zdrojem výživy kojenců a malých dětí, je vhodné zachovat zákaz dovozu veškerých takových výrobků pocházejících z Číny do Společenství. Členské státy by měly zajistit, aby veškeré takové výrobky, které se objeví na trhu, byly neprodleně zničeny. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k tomu, že výrobky obsahující mléko nebo mléčné výrobky, sóju a sójové výrobky a určené pro zvláštní výživu kojenců a malých dětí jsou hlavním, a v některých případech jediným zdrojem výživy kojenců a malých dětí, je vhodné zachovat zákaz dovozu veškerých takových výrobků pocházejících z Číny do Společenství. Členské státy by měly zajistit, aby veškeré takové výrobky, které se objeví na trhu, byly neprodleně zničeny.

| (5) | Zároveň již vzhledem k významnému snížení počtu oznámení ze systému RASFF nejsou potřebné systematické kontroly všech zásilek krmiv a potravin obsahujících mléko nebo mléčné výrobky, sóju nebo sójové výrobky a zásilek hydrogenuhličitanu amonného určeného do potravin a krmiv, pocházejících nebo zasílaných z Číny; intenzita fyzických kontrol by tedy měla být snížena. Vzhledem k tomu, že úroveň 2,5 mg/kg zůstává vhodnou úrovní pro rozlišení mezi nevyhnutelnou běžnou přítomností melaminu a nepřijatelným falšováním, výrobky, které obsahují vyšší úroveň melaminu, by neměly vstupovat do potravinového nebo krmivového řetězce a měly by být bezpečně zlikvidovány. |
| --- | --- |

(5)

Zároveň již vzhledem k významnému snížení počtu oznámení ze systému RASFF nejsou potřebné systematické kontroly všech zásilek krmiv a potravin obsahujících mléko nebo mléčné výrobky, sóju nebo sójové výrobky a zásilek hydrogenuhličitanu amonného určeného do potravin a krmiv, pocházejících nebo zasílaných z Číny; intenzita fyzických kontrol by tedy měla být snížena. Vzhledem k tomu, že úroveň 2,5 mg/kg zůstává vhodnou úrovní pro rozlišení mezi nevyhnutelnou běžnou přítomností melaminu a nepřijatelným falšováním, výrobky, které obsahují vyšší úroveň melaminu, by neměly vstupovat do potravinového nebo krmivového řetězce a měly by být bezpečně zlikvidovány.

| (6) | Rozhodnutí 2008/798/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. Nicméně vezmeme-li v úvahu povahu pozměňujících ustanovení, je vhodné nahradit uvedené rozhodnutí nařízením, které by mohlo být později přezkoumáno na základě výsledků kontrol provedených členskými státy. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí 2008/798/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. Nicméně vezmeme-li v úvahu povahu pozměňujících ustanovení, je vhodné nahradit uvedené rozhodnutí nařízením, které by mohlo být později přezkoumáno na základě výsledků kontrol provedených členskými státy.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro účely tohoto nařízení se odkazy na Čínu rozumí odkazy na Čínskou lidovou republiku.

Článek 2

Zákaz dovozu

1.   Dovoz výrobků obsahujících mléko nebo mléčné výrobky, sóju a sójové výrobky a určených pro zvláštní výživu kojenců a malých dětí do Společenství ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/39/ES ze dne 6. května 2009 o potravinách určených pro zvláštní výživu (3), pocházejících nebo zasílaných z Číny do Společenství je zakázán.

2.   Členské státy zajistí, aby veškeré takové výrobky, které se objeví na trhu, byly neprodleně z trhu staženy a zničeny.

Článek 3

Oznámení předem

Provozovatelé krmivářského nebo potravinářského podniku nebo jejich zástupci předem oznámí na kontrolní místa uvedená v čl. 4 odst. 3 předpokládané datum a čas příjezdu všech zásilek hydrogenuhličitanu amonného určeného do potravin a krmiv a potravin a krmiv obsahujících mléko, mléčné výrobky, sóju nebo sójové výrobky, pocházejících nebo odesílaných z Číny.

Článek 4

Kontrolní opatření

1.   Příslušné orgány členských států budou provádět ověřování dokladů, kontrolu totožnosti a prohlídky zboží, včetně laboratorních rozborů, u zásilek hydrogenuhličitanu amonného určeného do potravin a krmiv a krmiv a potravin obsahujících mléko, mléčné výrobky, sóju nebo sójové výrobky, pocházejících nebo odesílaných z Číny, které mají být dovezeny do Společenství a které nejsou uvedené v čl. 2 odst. 1.

Kontroly totožnosti a prohlídky zboží, včetně odebírání vzorků a analýzy ke kontrole přítomnosti melaminu, by měly být prováděny u přibližně 20 % takových zásilek.

Členské státy mohou provádět namátkové fyzické kontroly u ostatních krmiv a potravin pocházejících z Číny, které mají vysoký obsah bílkovin a mají být dovezeny do Společenství.

Fyzické kontroly uvedené v tomto odstavci by měly být prováděny zejména za účelem zjištění obsahu melaminu, pokud je ve výrobku přítomen. Zásilky mají být drženy pod úředním dozorem, dokud nejsou k dispozici výsledky laboratorních rozborů.

2.   Veškeré výrobky, u kterých bylo na základě kontrol provedených podle odstavce 1 zjištěno, že obsahují více než 2,5 mg/kg melaminu, nesmí vstupovat do potravinového nebo krmivového řetězce a musí být bezpečně zlikvidovány.

3.   Ověřování, kontroly a prohlídky uvedené v odstavci 1 jsou prováděny na kontrolních místech, která pro tento účel přímo určí členské státy.

Členské státy zpřístupní seznam těchto kontrolních míst veřejnosti a sdělí jej Komisi.

4.   Provozovatel krmivářského nebo potravinářského podniku nebo jeho zástupce musí za účelem uvolnění zásilek do volného oběhu předložit celnímu úřadu důkaz, že byly provedeny úřední kontroly uvedené v odstavci 1 a že jsou známy výsledky fyzických kontrol, pokud jsou požadovány.

Článek 5

Zprávy

Členské státy předkládají Komisi každé tři měsíce zprávu o všech výsledcích analýz z kontrol uvedených v čl. 4 odst. 1. Tyto zprávy se předkládají v měsíci následujícím po každém čtvrtletí.

Článek 6

Náklady

Veškeré náklady vyplývající z úředních kontrol uvedených v čl. 4 odst. 1, včetně odběru vzorků, analýz, skladování, a veškeré náklady plynoucí z úředních opatření v případě nevyhovující zásilky nese provozovatel krmivářského nebo potravinářského podniku.

Článek 7

Zrušení

Rozhodnutí Komise 2008/798/ES se zrušuje.

Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto nařízení.

Článek 8

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne vstupu v platnost.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 25. listopadu 2009.

Za Komisi

Androulla VASSILIOU

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 273, 15.10.2008, s. 18.

2

(3)  Úř. věst. L 124, 20.5.2009, s. 21.

3

---

| 26.11.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 311/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 311/6

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1136/2009

ze dne 25. listopadu 2009,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 1

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů (1), a zejména na čl. 3 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 1126/2008 (2) byly přijaty některé mezinárodní standardy a výklady, které existovaly ke dni 15. října 2008. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 1126/2008 (2) byly přijaty některé mezinárodní standardy a výklady, které existovaly ke dni 15. října 2008.

| (2) | Dne 27. listopadu 2008 zveřejnila Rada pro mezinárodní účetní standardy (IASB) mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 1 První přijetí Mezinárodních standardů účetního výkaznictví (dále jen „přepracovaný IFRS 1“). Přepracovaným IFRS 1 se nahrazuje stávající IFRS 1 tak, aby se IFRS 1 snadněji používal a v budoucnu měnil. Přepracovaný IFRS 1 rovněž ze standardu odstraňuje některá zastaralá přechodná ustanovení a obsahuje některé drobné změny znění. Stávající požadavky se nemění. |
| --- | --- |

(2)

Dne 27. listopadu 2008 zveřejnila Rada pro mezinárodní účetní standardy (IASB) mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 1 První přijetí Mezinárodních standardů účetního výkaznictví (dále jen „přepracovaný IFRS 1“). Přepracovaným IFRS 1 se nahrazuje stávající IFRS 1 tak, aby se IFRS 1 snadněji používal a v budoucnu měnil. Přepracovaný IFRS 1 rovněž ze standardu odstraňuje některá zastaralá přechodná ustanovení a obsahuje některé drobné změny znění. Stávající požadavky se nemění.

| (3) | Výsledky konzultace skupiny technických odborníků (TEG) při Evropské poradní skupině pro účetní výkaznictví (EFRAG) potvrzují, že přepracovaný IFRS 1 splňuje technická kritéria pro přejímání stanovená v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002. V souladu s rozhodnutím Komise 2006/505/ES ze dne 14. července 2006, kterým se zřizuje prověřovací skupina pro poradenství v oblasti standardů, jejímž úkolem je poskytovat Komisi poradenství v otázce objektivity a neutrality stanovisek Evropské poradní skupiny pro účetní výkaznictví (EFRAG) (3), posoudila prověřovací skupina pro poradenství v oblasti standardů stanovisko EFRAG týkající se schválení a sdělila Komisi, že je vyvážené a objektivní. |
| --- | --- |

(3)

Výsledky konzultace skupiny technických odborníků (TEG) při Evropské poradní skupině pro účetní výkaznictví (EFRAG) potvrzují, že přepracovaný IFRS 1 splňuje technická kritéria pro přejímání stanovená v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002. V souladu s rozhodnutím Komise 2006/505/ES ze dne 14. července 2006, kterým se zřizuje prověřovací skupina pro poradenství v oblasti standardů, jejímž úkolem je poskytovat Komisi poradenství v otázce objektivity a neutrality stanovisek Evropské poradní skupiny pro účetní výkaznictví (EFRAG) (3), posoudila prověřovací skupina pro poradenství v oblasti standardů stanovisko EFRAG týkající se schválení a sdělila Komisi, že je vyvážené a objektivní.

| (4) | Nařízení (ES) č. 1126/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (ES) č. 1126/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Regulativního výboru pro účetnictví, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Regulativního výboru pro účetnictví,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V příloze nařízení (ES) č. 1126/2008 se Mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 1 První přijetí mezinárodních standardů účetního výkaznictví nahrazuje standardem IFRS 1 První přijetí mezinárodních standardů účetního výkaznictví (přepracovaným v roce 2008) ve znění přílohy tohoto nařízení.

Článek 2

Podniky začnou uplatňovat IFRS 1 uvedený v příloze tohoto nařízení nejpozději prvním dnem prvního účetního období začínajícího po dni 31. prosince 2009.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 25. listopadu 2009.

Za Komisi

Charlie McCREEVY

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 320, 29.11.2008, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 199, 21.7.2006, s. 33.

3

---

PŘÍLOHA

MEZINÁRODNÍ ÚČETNÍ STANDARDY

| IFRS 1 | První přijetí Mezinárodních standardů účetního výkaznictví |
| --- | --- |

IFRS 1

První přijetí Mezinárodních standardů účetního výkaznictví

„Reprodukce je povolena v rámci Evropského hospodářského prostoru. Všechna stávající práva mimo EHP jsou vyhrazena, s výjimkou práva na reprodukci pro osobní potřebu nebo jiné poctivé využití („fair dealing“). Další informace lze získat od IASB na internetové stránce www.iasb.org“

MEZINÁRODNÍ STANDARD ÚČETNÍHO VÝKAZNICTVÍ 1

První přijetí Mezinárodních standardů účetního výkaznictví

CÍL

| 1 | Cílem tohoto standardu je zajistit, aby první účetní závěrka účetní jednotky podle IFRS a její mezitímní účetní výkazy za příslušnou část období, k němuž se taková účetní závěrka vztahuje, obsahovaly vysoce kvalitní informace, které:






  (a) | jsou pro uživatele transparentní a srovnatelné v rámci všech prezentovaných období; |
| --- | --- | --- |

1

Cílem tohoto standardu je zajistit, aby první účetní závěrka účetní jednotky podle IFRS a její mezitímní účetní výkazy za příslušnou část období, k němuž se taková účetní závěrka vztahuje, obsahovaly vysoce kvalitní informace, které:

(a)

jsou pro uživatele transparentní a srovnatelné v rámci všech prezentovaných období;

| (b) | poskytují vhodné východisko pro účetnictví podle Mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS); a |
| --- | --- |

(b)

poskytují vhodné východisko pro účetnictví podle Mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS); a

| (c) | lze získat s náklady, které nepřevyšují prospěch. |
| --- | --- |

(c)

lze získat s náklady, které nepřevyšují prospěch.

ROZSAH PŮSOBNOSTI

| 2 | Účetní jednotka použije tento standard:






  (a) | ve své první účetní závěrce podle IFRS; a |
| --- | --- | --- |

2

Účetní jednotka použije tento standard:

(a)

ve své první účetní závěrce podle IFRS; a

| (b) | případně v každém mezitímním účetním výkazu, který předkládá podle IAS 34 Mezitímní účetní výkaznictví za část období, za které se sestavuje její první účetní závěrka podle IFRS. |
| --- | --- |

(b)

případně v každém mezitímním účetním výkazu, který předkládá podle IAS 34 Mezitímní účetní výkaznictví za část období, za které se sestavuje její první účetní závěrka podle IFRS.

| 3 | První účetní závěrka účetní jednotky podle IFRS je první roční účetní závěrka, v níž účetní jednotka použije IFRS na základě výslovného a bezvýhradného prohlášení o shodě s IFRS, které je v této účetní závěrce uvedeno. Účetní závěrka podle IFRS je první účetní závěrkou účetní jednotky podle IFRS, pokud účetní jednotka například:






  (a) | předložila svoji poslední předchozí účetní závěrku:






  (i) | podle národních požadavků, které nejsou ve všech ohledech v souladu s IFRS; |
| --- | --- | --- | --- |

3

První účetní závěrka účetní jednotky podle IFRS je první roční účetní závěrka, v níž účetní jednotka použije IFRS na základě výslovného a bezvýhradného prohlášení o shodě s IFRS, které je v této účetní závěrce uvedeno. Účetní závěrka podle IFRS je první účetní závěrkou účetní jednotky podle IFRS, pokud účetní jednotka například:

(a)

předložila svoji poslední předchozí účetní závěrku:

(i)

podle národních požadavků, které nejsou ve všech ohledech v souladu s IFRS;

| (ii) | v souladu s IFRS ve všech ohledech, avšak účetní závěrka neobsahovala výslovné a bezvýhradné prohlášení o shodě s IFRS; |
| --- | --- |

(ii)

v souladu s IFRS ve všech ohledech, avšak účetní závěrka neobsahovala výslovné a bezvýhradné prohlášení o shodě s IFRS;

| (iii) | obsahující výslovné prohlášení o shodě s některými IFRS, avšak nikoliv se všemi; |
| --- | --- |

(iii)

obsahující výslovné prohlášení o shodě s některými IFRS, avšak nikoliv se všemi;

| (iv) | podle národních požadavků, které nejsou v souladu s IFRS, přičemž na zaúčtování položek, které nejsou národními požadavky upraveny, použila některé IFRS; nebo |
| --- | --- |

(iv)

podle národních požadavků, které nejsou v souladu s IFRS, přičemž na zaúčtování položek, které nejsou národními požadavky upraveny, použila některé IFRS; nebo

| (v) | podle národních požadavků, přičemž došlo k sesouhlasení některých částek s částkami stanovenými podle IFRS; |
| --- | --- |

(v)

podle národních požadavků, přičemž došlo k sesouhlasení některých částek s částkami stanovenými podle IFRS;

| (b) | sestavila účetní závěrku podle IFRS pouze pro interní potřebu, aniž by tato závěrka byla zpřístupněna vlastníkům účetní jednotky nebo jiným externím uživatelům; |
| --- | --- |

(b)

sestavila účetní závěrku podle IFRS pouze pro interní potřebu, aniž by tato závěrka byla zpřístupněna vlastníkům účetní jednotky nebo jiným externím uživatelům;

| (c) | sestavila podle IFRS soubor výkazů pro účely konsolidace, avšak nesestavila kompletní sadu účetních výkazů, jak je vymezena v IAS 1 Sestavování a zveřejňování účetní závěrky (v revidovaném znění z roku 2007); nebo |
| --- | --- |

(c)

sestavila podle IFRS soubor výkazů pro účely konsolidace, avšak nesestavila kompletní sadu účetních výkazů, jak je vymezena v IAS 1 Sestavování a zveřejňování účetní závěrky (v revidovaném znění z roku 2007); nebo

| (d) | účetní závěrku za předchozí období nezveřejnila. |
| --- | --- |

(d)

účetní závěrku za předchozí období nezveřejnila.

| 4 | Tento standard se použije, když účetní jednotka poprvé použije IFRS. Nepoužije se, pokud účetní jednotka například:






  (a) | přestane předkládat účetní závěrku podle národních požadavků, kterou dříve předkládala spolu s další sadou výkazů účetní závěrky, která obsahovala výslovné a bezvýhradné prohlášení o shodě s IFRS; |
| --- | --- | --- |

4

Tento standard se použije, když účetní jednotka poprvé použije IFRS. Nepoužije se, pokud účetní jednotka například:

(a)

přestane předkládat účetní závěrku podle národních požadavků, kterou dříve předkládala spolu s další sadou výkazů účetní závěrky, která obsahovala výslovné a bezvýhradné prohlášení o shodě s IFRS;

| (b) | předložila v předchozím roce účetní závěrku podle národních požadavků a tato účetní závěrka obsahovala výslovné a bezvýhradné prohlášení o shodě s IFRS; nebo |
| --- | --- |

(b)

předložila v předchozím roce účetní závěrku podle národních požadavků a tato účetní závěrka obsahovala výslovné a bezvýhradné prohlášení o shodě s IFRS; nebo

| (c) | předložila v předchozím roce účetní závěrku, která obsahovala výslovné a bezvýhradné prohlášení o shodě s IFRS, i když auditoři vyjádřili ve své zprávě auditora k této účetní závěrce výhradu. |
| --- | --- |

(c)

předložila v předchozím roce účetní závěrku, která obsahovala výslovné a bezvýhradné prohlášení o shodě s IFRS, i když auditoři vyjádřili ve své zprávě auditora k této účetní závěrce výhradu.

| 5 | Tento standard se nepoužije pro změny v účetních pravidlech uskutečněných účetní jednotkou, která již IFRS používá. Takovéto změny jsou předmětem:






  (a) | ustanovení týkajících se změn v účetních pravidlech v IAS 8 Účetní pravidla, změny v účetních odhadech a chyby; a |
| --- | --- | --- |

5

Tento standard se nepoužije pro změny v účetních pravidlech uskutečněných účetní jednotkou, která již IFRS používá. Takovéto změny jsou předmětem:

(a)

ustanovení týkajících se změn v účetních pravidlech v IAS 8 Účetní pravidla, změny v účetních odhadech a chyby; a

| (b) | konkrétních přechodných ustanovení v jiných IFRS. |
| --- | --- |

(b)

konkrétních přechodných ustanovení v jiných IFRS.

VYKAZOVÁNÍ A OCEŇOVÁNÍ

Počáteční výkaz o finanční pozici podle IFRS

| 6 | Účetní jednotka k datu přechodu na IFRS sestaví a prezentuje počáteční výkaz o finanční pozici podle IFRS. Ten představuje východisko pro účetnictví podle IFRS. |
| --- | --- |

6

Účetní jednotka k datu přechodu na IFRS sestaví a prezentuje počáteční výkaz o finanční pozici podle IFRS. Ten představuje východisko pro účetnictví podle IFRS.

Účetní pravidla

| 7 | Účetní jednotka ve svém počátečním výkazu o finanční pozici podle IFRS použije stejná účetní pravidla pro všechna období zveřejňovaná v první účetní závěrce podle IFRS. Tato účetní pravidla musí být v souladu se všemi IFRS účinnými ke konci jejího prvního období vykázaného podle IFRS s výjimkou případů uvedených v odstavcích 13-19 a dodatcích B-E. |
| --- | --- |

7

| 8 | Účetní jednotka nepoužije odlišné verze IFRS, které byly účinné k dřívějším datům. Účetní jednotka může použít nový IFRS, jenž není ještě povinný, pokud je jeho dřívější použití povoleno.


  Příklad: Konsistentní používání nejnovější verze IFRS



  Výchozí informace

  Konec prvního vykázaného období účetní jednotky A podle IFRS je 31. prosinec 20X5. Účetní jednotka A se rozhodne předložit srovnávací informace v této účetní závěrce pouze za jeden rok (viz odstavec 21). Proto je datem přechodu na IFRS počátek účetního období k 1. lednu 20X4 (případně konec účetního období k 31. prosinci 20X3). Účetní jednotka A předkládala podle předchozích GAAP účetní závěrku ročně k 31. prosinci, a to až do 31. prosince 20X4 včetně.

  Použití požadavků

  Účetní jednotka A je povinna použít IFRS účinné pro období končící 31. prosince 20X5 při:






  (a) | sestavování a prezentaci počátečního výkazu o finanční pozici podle IFRS k 1. lednu 20X4; a |
| --- | --- | --- |

8

Účetní jednotka nepoužije odlišné verze IFRS, které byly účinné k dřívějším datům. Účetní jednotka může použít nový IFRS, jenž není ještě povinný, pokud je jeho dřívější použití povoleno.

Příklad: Konsistentní používání nejnovější verze IFRS

Výchozí informace

Konec prvního vykázaného období účetní jednotky A podle IFRS je 31. prosinec 20X5. Účetní jednotka A se rozhodne předložit srovnávací informace v této účetní závěrce pouze za jeden rok (viz odstavec 21). Proto je datem přechodu na IFRS počátek účetního období k 1. lednu 20X4 (případně konec účetního období k 31. prosinci 20X3). Účetní jednotka A předkládala podle předchozích GAAP účetní závěrku ročně k 31. prosinci, a to až do 31. prosince 20X4 včetně.

Použití požadavků

Účetní jednotka A je povinna použít IFRS účinné pro období končící 31. prosince 20X5 při:

(a)

sestavování a prezentaci počátečního výkazu o finanční pozici podle IFRS k 1. lednu 20X4; a

| (b) | sestavování a prezentaci výkazu o finanční pozici k 31. prosinci 20X5 (včetně srovnávacích částek za rok 20X4), výkazu o úplném hospodářském výsledku, výkazu změn vlastního kapitálu a výkazu peněžních toků za rok končící 31. prosince 20X5 (včetně srovnávacích částek za rok 20X4) a zveřejnění (včetně srovnávacích informací za rok 20X4). |
| --- | --- |

(b)

sestavování a prezentaci výkazu o finanční pozici k 31. prosinci 20X5 (včetně srovnávacích částek za rok 20X4), výkazu o úplném hospodářském výsledku, výkazu změn vlastního kapitálu a výkazu peněžních toků za rok končící 31. prosince 20X5 (včetně srovnávacích částek za rok 20X4) a zveřejnění (včetně srovnávacích informací za rok 20X4).

Účetní jednotka A může, ale nemusí, použít ve své první účetní závěrce podle IFRS nový IFRS, jehož použití není ještě povinné, ale jehož dřívější použití je povoleno.

| 9 | Přechodná ustanovení jiných IFRS se použijí pro změny v účetních pravidlech provedené účetní jednotkou již používající IFRS, nepoužijí se v případě přechodu na IFRS u prvouživatele s výjimkou případů uvedených v dodatcích B-E. |
| --- | --- |

9

Přechodná ustanovení jiných IFRS se použijí pro změny v účetních pravidlech provedené účetní jednotkou již používající IFRS, nepoužijí se v případě přechodu na IFRS u prvouživatele s výjimkou případů uvedených v dodatcích B-E.

| 10 | S výjimkou případů popsaných v odstavcích 13–19 a dodatcích B-E účetní jednotka ve svém počátečním výkazu o finanční pozici podle IFRS:






  (a) | vykáže všechna aktiva a závazky, jejichž vykázání IFRS vyžadují; |
| --- | --- | --- |

10

S výjimkou případů popsaných v odstavcích 13–19 a dodatcích B-E účetní jednotka ve svém počátečním výkazu o finanční pozici podle IFRS:

(a)

vykáže všechna aktiva a závazky, jejichž vykázání IFRS vyžadují;

| (b) | nevykáže položky jako aktiva nebo závazky, pokud IFRS takové vykázání nepovolují; |
| --- | --- |

(b)

nevykáže položky jako aktiva nebo závazky, pokud IFRS takové vykázání nepovolují;

| (c) | reklasifikuje položky, které vykázala podle předchozích GAAP jako určitý druh aktiva, závazku nebo složky vlastního kapitálu, ale podle IFRS jde o jiný druh aktiva, závazku nebo složky vlastního kapitálu; a |
| --- | --- |

(c)

reklasifikuje položky, které vykázala podle předchozích GAAP jako určitý druh aktiva, závazku nebo složky vlastního kapitálu, ale podle IFRS jde o jiný druh aktiva, závazku nebo složky vlastního kapitálu; a

| (d) | použije IFRS k oceňování všech vykázaných aktiv a závazků. |
| --- | --- |

(d)

použije IFRS k oceňování všech vykázaných aktiv a závazků.

| 11 | Účetní pravidla, která účetní jednotka použije ve svém počátečním výkazu o finanční pozici podle IFRS, se mohou lišit od pravidel použitých ke stejnému datu podle předchozích GAAP. Následkem toho dochází k úpravám, které vznikají z událostí a transakcí předcházejících datu přechodu na IFRS. Proto účetní jednotka vykáže tyto úpravy k datu přechodu na IFRS přímo v nerozděleném zisku (případně v jiné složce vlastního kapitálu). |
| --- | --- |

11

Účetní pravidla, která účetní jednotka použije ve svém počátečním výkazu o finanční pozici podle IFRS, se mohou lišit od pravidel použitých ke stejnému datu podle předchozích GAAP. Následkem toho dochází k úpravám, které vznikají z událostí a transakcí předcházejících datu přechodu na IFRS. Proto účetní jednotka vykáže tyto úpravy k datu přechodu na IFRS přímo v nerozděleném zisku (případně v jiné složce vlastního kapitálu).

| 12 | Tento standard vymezuje dvě skupiny výjimek ze zásady, že počáteční výkaz o finanční pozici podle IFRS musí být v souladu se všemi IFRS:






  (a) | Dodatek B zakazuje retrospektivní použití některých ustanovení jiných IFRS. |
| --- | --- | --- |

12

Tento standard vymezuje dvě skupiny výjimek ze zásady, že počáteční výkaz o finanční pozici podle IFRS musí být v souladu se všemi IFRS:

(a)

Dodatek B zakazuje retrospektivní použití některých ustanovení jiných IFRS.

| (b) | Dodatky C-E obsahují výjimky z některých požadavků jiných IFRS. |
| --- | --- |

(b)

Dodatky C-E obsahují výjimky z některých požadavků jiných IFRS.

Výjimky z retrospektivního použití jiných IFRS

| 13 | Tento standard zakazuje retrospektivní použití některých ustanovení jiných IFRS. Tyto výjimky jsou uvedeny v odstavcích 14–17 a dodatku B. |
| --- | --- |

13

Tento standard zakazuje retrospektivní použití některých ustanovení jiných IFRS. Tyto výjimky jsou uvedeny v odstavcích 14–17 a dodatku B.

Odhady

| 14 | Odhady provedené účetní jednotkou podle IFRS k datu přechodu na IFRS musí být v souladu s odhady provedenými ke stejnému datu podle předchozích GAAP (po úpravách zohledňujících veškeré rozdíly v účetních pravidlech), pokud neexistuje objektivní důkaz, že takové odhady byly chybné. |
| --- | --- |

14

| 15 | Účetní jednotka může po datu přechodu na IFRS získat informace o odhadech, které provedla podle předchozích GAAP. Podle odstavce 14 zachází účetní jednotka s takovými informacemi jako s událostmi po skončení účetního období neupravujícími účetní výkazy podle IAS 10 Události po skončení účetního období. Předpokládejme například, že účetní jednotka přechází na IFRS k 1. ledna 20X4 a nová informace získaná 15. července 20X4 vyžaduje přehodnocení odhadu uskutečněného v rámci předchozích GAAP k 31. prosinci 20X3. Účetní jednotka nezohlední tuto novou informaci ve svém počátečním výkazu o finanční pozici podle IFRS (ledaže je třeba upravit odhady z důvodu rozdílů v účetních pravidlech nebo existuje objektivní důkaz, že odhady byly chybné). Místo toho promítne účetní jednotka tuto novou informaci ve výsledku hospodaření (nebo případně v ostatním úplném výsledku) za rok končící 31. prosince 20X4. |
| --- | --- |

15

Účetní jednotka může po datu přechodu na IFRS získat informace o odhadech, které provedla podle předchozích GAAP. Podle odstavce 14 zachází účetní jednotka s takovými informacemi jako s událostmi po skončení účetního období neupravujícími účetní výkazy podle IAS 10 Události po skončení účetního období. Předpokládejme například, že účetní jednotka přechází na IFRS k 1. ledna 20X4 a nová informace získaná 15. července 20X4 vyžaduje přehodnocení odhadu uskutečněného v rámci předchozích GAAP k 31. prosinci 20X3. Účetní jednotka nezohlední tuto novou informaci ve svém počátečním výkazu o finanční pozici podle IFRS (ledaže je třeba upravit odhady z důvodu rozdílů v účetních pravidlech nebo existuje objektivní důkaz, že odhady byly chybné). Místo toho promítne účetní jednotka tuto novou informaci ve výsledku hospodaření (nebo případně v ostatním úplném výsledku) za rok končící 31. prosince 20X4.

| 16 | Účetní jednotka může být nucena provést k datu přechodu na IFRS odhady podle IFRS, které nebyly k danému datu podle předchozích GAAP vyžadovány. K dosažení souladu s IAS 10 musejí takové odhady podle IFRS zohledňovat podmínky, které existovaly k datu přechodu na IFRS. Obzvláště odhady tržních cen, úrokových sazeb nebo měnových kursů cizích měn uskutečněné k datu přechodu na IFRS musí odrážet tržní podmínky k tomuto datu. |
| --- | --- |

16

Účetní jednotka může být nucena provést k datu přechodu na IFRS odhady podle IFRS, které nebyly k danému datu podle předchozích GAAP vyžadovány. K dosažení souladu s IAS 10 musejí takové odhady podle IFRS zohledňovat podmínky, které existovaly k datu přechodu na IFRS. Obzvláště odhady tržních cen, úrokových sazeb nebo měnových kursů cizích měn uskutečněné k datu přechodu na IFRS musí odrážet tržní podmínky k tomuto datu.

| 17 | Odstavce 14–16 se použijí pro počáteční výkaz o finanční pozici podle IFRS. Použijí se rovněž pro srovnávací období prezentované v první účetní závěrce účetní jednotky podle IFRS, přičemž odkazy na datum přechodu na IFRS se v takovém případě nahradí odkazy na konec daného srovnávacího období. |
| --- | --- |

17

Odstavce 14–16 se použijí pro počáteční výkaz o finanční pozici podle IFRS. Použijí se rovněž pro srovnávací období prezentované v první účetní závěrce účetní jednotky podle IFRS, přičemž odkazy na datum přechodu na IFRS se v takovém případě nahradí odkazy na konec daného srovnávacího období.

Výjimky z ostatních IFRS

| 18 | Účetní jednotka může použít jednu či více výjimek uvedených v dodatcích C-E. Účetní jednotka však nemůže tyto výjimky použít analogicky pro jiné položky. |
| --- | --- |

18

Účetní jednotka může použít jednu či více výjimek uvedených v dodatcích C-E. Účetní jednotka však nemůže tyto výjimky použít analogicky pro jiné položky.

| 19 | Některé výjimky uvedené v dodatcích C-E se odkazují na reálnou hodnotu. Pro potřeby tohoto standardu vychází účetní jednotka při stanovení reálné hodnoty z její definice uvedené v dodatku A s tím, že bere v potaz specifická řešení stanovená pro výkaznictví aktiv a závazků v reálných hodnotách jinými standardy. Tyto reálné hodnoty by měly reflektovat podmínky existující k datu jejich stanovení. |
| --- | --- |

19

Některé výjimky uvedené v dodatcích C-E se odkazují na reálnou hodnotu. Pro potřeby tohoto standardu vychází účetní jednotka při stanovení reálné hodnoty z její definice uvedené v dodatku A s tím, že bere v potaz specifická řešení stanovená pro výkaznictví aktiv a závazků v reálných hodnotách jinými standardy. Tyto reálné hodnoty by měly reflektovat podmínky existující k datu jejich stanovení.

PREZENTACE A ZVEŘEJŇOVÁNÍ

| 20 | Tento standard nestanoví žádné výjimky z požadavků na prezentaci a zveřejňování uvedených v jiných IFRS. |
| --- | --- |

20

Tento standard nestanoví žádné výjimky z požadavků na prezentaci a zveřejňování uvedených v jiných IFRS.

Srovnávací informace

| 21 | Pro dosažení souladu s IAS 1 musí první účetní závěrka podle IFRS obsahovat nejméně tři výkazy o finanční pozici, dva výkazy o úplném hospodářském výsledku, dvě samostatné výsledovky (byly-li prezentovány), dva výkazy peněžních toků a dva výkazy změn vlastního kapitálu, a dále komentář obsahující srovnávací informace. |
| --- | --- |

21

Pro dosažení souladu s IAS 1 musí první účetní závěrka podle IFRS obsahovat nejméně tři výkazy o finanční pozici, dva výkazy o úplném hospodářském výsledku, dvě samostatné výsledovky (byly-li prezentovány), dva výkazy peněžních toků a dva výkazy změn vlastního kapitálu, a dále komentář obsahující srovnávací informace.

Srovnávací informace a historické přehledy, jež nejsou v souladu s IFRS

| 22 | Některé účetní jednotky prezentují historické přehledy vybraných údajů za období, která předcházejí prvnímu období, za nějž prezentují úplné srovnávací informace podle IFRS. Tento standard nepožaduje, aby takové přehledy splňovaly požadavky na vykazování a oceňování podle IFRS. Některé účetní jednotky dále vedle srovnávacích informací požadovaných IAS 1 prezentují srovnávací informace podle předchozích GAAP. V každé účetní závěrce, která obsahuje historické přehledy nebo srovnávací informace podle předchozích GAAP, účetní jednotka:






  (a) | jasně označí, že informace prezentované podle předchozích GAAP nejsou sestaveny podle IFRS; a |
| --- | --- | --- |

22

Některé účetní jednotky prezentují historické přehledy vybraných údajů za období, která předcházejí prvnímu období, za nějž prezentují úplné srovnávací informace podle IFRS. Tento standard nepožaduje, aby takové přehledy splňovaly požadavky na vykazování a oceňování podle IFRS. Některé účetní jednotky dále vedle srovnávacích informací požadovaných IAS 1 prezentují srovnávací informace podle předchozích GAAP. V každé účetní závěrce, která obsahuje historické přehledy nebo srovnávací informace podle předchozích GAAP, účetní jednotka:

(a)

jasně označí, že informace prezentované podle předchozích GAAP nejsou sestaveny podle IFRS; a

| (b) | zveřejní podstatu hlavních úprav, které by je uvedly do souladu s IFRS. Účetní jednotka nemusí takové úpravy vyčíslit. |
| --- | --- |

(b)

zveřejní podstatu hlavních úprav, které by je uvedly do souladu s IFRS. Účetní jednotka nemusí takové úpravy vyčíslit.

Vysvětlení přechodu na IFRS

| 23 | Účetní jednotka vysvětlí, jak přechod z předchozích GAAP na IFRS ovlivnil její vykázanou finanční pozici, finanční výkonnost a peněžní toky. |
| --- | --- |

23

Sesouhlasení

| 24 | K dosažení souladu s odstavcem 23 musí první účetní závěrka účetní jednotky podle IFRS zahrnovat:






  (a) | sesouhlasení vlastního kapitálu vykázaného podle předchozích GAAP a vlastního kapitálu podle IFRS k oběma následujícím datům:






  (i) | k datu přechodu na IFRS; a |
| --- | --- | --- | --- |

24

K dosažení souladu s odstavcem 23 musí první účetní závěrka účetní jednotky podle IFRS zahrnovat:

(a)

sesouhlasení vlastního kapitálu vykázaného podle předchozích GAAP a vlastního kapitálu podle IFRS k oběma následujícím datům:

(i)

k datu přechodu na IFRS; a

| (ii) | ke konci posledního období prezentovaného v poslední roční účetní závěrce účetní jednotky podle předchozích GAAP; |
| --- | --- |

(ii)

ke konci posledního období prezentovaného v poslední roční účetní závěrce účetní jednotky podle předchozích GAAP;

| (b) | sesouhlasení celkového úplného hospodářského výsledku podle IFRS za poslední období v poslední roční účetní závěrce účetní jednotky. Základním východiskem pro sesouhlasení je celkový úplný hospodářský výsledek podle předchozích GAAP pro stejné účetní období nebo – pokud účetní jednotka takový údaj nevykázala – zisk nebo ztráta podle předchozích GAAP; |
| --- | --- |

(b)

sesouhlasení celkového úplného hospodářského výsledku podle IFRS za poslední období v poslední roční účetní závěrce účetní jednotky. Základním východiskem pro sesouhlasení je celkový úplný hospodářský výsledek podle předchozích GAAP pro stejné účetní období nebo – pokud účetní jednotka takový údaj nevykázala – zisk nebo ztráta podle předchozích GAAP;

| (c) | pokud účetní jednotka vykázala nebo zrušila ztráty ze snížení hodnoty aktiv poprvé při sestavování svého počátečního výkazu o finanční pozici podle IFRS, informace, jejichž zveřejnění by požadoval IAS 36 Snížení hodnoty aktiv, kdyby účetní jednotka takové ztráty ze snížení hodnoty aktiv vykázala nebo zrušila v období počínajícím datem přechodu na IFRS. |
| --- | --- |

(c)

pokud účetní jednotka vykázala nebo zrušila ztráty ze snížení hodnoty aktiv poprvé při sestavování svého počátečního výkazu o finanční pozici podle IFRS, informace, jejichž zveřejnění by požadoval IAS 36 Snížení hodnoty aktiv, kdyby účetní jednotka takové ztráty ze snížení hodnoty aktiv vykázala nebo zrušila v období počínajícím datem přechodu na IFRS.

| 25 | Sesouhlasení požadovaná v odstavci 24(a) a (b) musejí být dostatečně podrobná, aby umožnila uživatelům pochopit významné úpravy ve výkazu o finanční pozici a výkazu o úplném hospodářském výsledku. Pokud účetní jednotka podle předchozích GAAP předkládala také výkaz peněžních toků, vysvětlí rovněž významné úpravy ve výkazu peněžních toků. |
| --- | --- |

25

Sesouhlasení požadovaná v odstavci 24(a) a (b) musejí být dostatečně podrobná, aby umožnila uživatelům pochopit významné úpravy ve výkazu o finanční pozici a výkazu o úplném hospodářském výsledku. Pokud účetní jednotka podle předchozích GAAP předkládala také výkaz peněžních toků, vysvětlí rovněž významné úpravy ve výkazu peněžních toků.

| 26 | Pokud účetní jednotka zjistí chyby, k nimž došlo v rámci předchozích GAAP, musí v sesouhlaseních požadovaných odstavcem 24(a) a (b) odlišit opravy takových chyb od změn v účetních pravidlech. |
| --- | --- |

26

Pokud účetní jednotka zjistí chyby, k nimž došlo v rámci předchozích GAAP, musí v sesouhlaseních požadovaných odstavcem 24(a) a (b) odlišit opravy takových chyb od změn v účetních pravidlech.

| 27 | IAS 8 se nezabývá změnami v účetních pravidlech, které nastanou, když účetní jednotka poprvé přijímá IFRS. Proto se požadavky IAS 8 na zveřejnění změn v účetních pravidlech nevztahují na první účetní závěrku účetní jednotky podle IFRS. |
| --- | --- |

27

IAS 8 se nezabývá změnami v účetních pravidlech, které nastanou, když účetní jednotka poprvé přijímá IFRS. Proto se požadavky IAS 8 na zveřejnění změn v účetních pravidlech nevztahují na první účetní závěrku účetní jednotky podle IFRS.

| 28 | Pokud účetní jednotka nepředkládala za dřívější období účetní závěrku, zveřejní tuto skutečnost ve své první účetní závěrce podle IFRS. |
| --- | --- |

28

Pokud účetní jednotka nepředkládala za dřívější období účetní závěrku, zveřejní tuto skutečnost ve své první účetní závěrce podle IFRS.

Klasifikace finančních aktiv nebo finančních závazků

| 29 | V souladu s odstavcem D19 může účetní jednotka vykázat dříve rozpoznané finanční aktivum nebo finanční závazek buď jako finanční aktivum nebo finanční závazek přeceňované na reálnou hodnotu výsledkově, nebo jako realizovatelné finanční aktivum. Účetní jednotka pak musí zveřejnit reálnou hodnotu finančních aktiv a finančních závazků pro každou z těchto kategorií k datu vykázání a dále jejich klasifikaci a účetní hodnotu v předchozí účetní závěrce. |
| --- | --- |

29

V souladu s odstavcem D19 může účetní jednotka vykázat dříve rozpoznané finanční aktivum nebo finanční závazek buď jako finanční aktivum nebo finanční závazek přeceňované na reálnou hodnotu výsledkově, nebo jako realizovatelné finanční aktivum. Účetní jednotka pak musí zveřejnit reálnou hodnotu finančních aktiv a finančních závazků pro každou z těchto kategorií k datu vykázání a dále jejich klasifikaci a účetní hodnotu v předchozí účetní závěrce.

Užití reálné hodnoty jako domnělé pořizovací ceny

| 30 | Pokud účetní jednotka ve svém počátečním výkazu o finanční pozici podle IFRS použije reálnou hodnotu jako domnělou pořizovací cenu položky pozemků, budov a zařízení, investičního nemovitého majetku nebo nehmotného aktiva (viz odstavce D5 a D7), zveřejní ve své první účetní závěrce podle IFRS pro každou položku na řádku počátečního výkazu o finanční pozici podle IFRS:






  (a) | úhrn těchto reálných hodnot; a |
| --- | --- | --- |

30

Pokud účetní jednotka ve svém počátečním výkazu o finanční pozici podle IFRS použije reálnou hodnotu jako domnělou pořizovací cenu položky pozemků, budov a zařízení, investičního nemovitého majetku nebo nehmotného aktiva (viz odstavce D5 a D7), zveřejní ve své první účetní závěrce podle IFRS pro každou položku na řádku počátečního výkazu o finanční pozici podle IFRS:

(a)

úhrn těchto reálných hodnot; a

| (b) | úhrn úprav účetních hodnot vykázaných podle předchozích GAAP. |
| --- | --- |

(b)

úhrn úprav účetních hodnot vykázaných podle předchozích GAAP.

Použití domnělé pořizovací ceny pro investice do dceřiných podniků, spoluovládaných účetních jednotek a přidružených podniků

| 31 | Podobně, pokud účetní jednotka používá domnělou pořizovací cenu ve svém počátečním výkazu o finanční pozici podle IFRS pro investici do dceřiného podniku, spoluovládané účetní jednotky nebo přidruženého podniku ve své individuální účetní závěrce (viz odstavec D15), účetní jednotka ve své první individuální účetní závěrce podle IFRS musí zveřejnit:






  (a) | úhrnnou domnělou pořizovací cenu těchto investic, pro něž touto rozumíme jejich účetní hodnotu podle předchozích GAAP; |
| --- | --- | --- |

31

Podobně, pokud účetní jednotka používá domnělou pořizovací cenu ve svém počátečním výkazu o finanční pozici podle IFRS pro investici do dceřiného podniku, spoluovládané účetní jednotky nebo přidruženého podniku ve své individuální účetní závěrce (viz odstavec D15), účetní jednotka ve své první individuální účetní závěrce podle IFRS musí zveřejnit:

(a)

úhrnnou domnělou pořizovací cenu těchto investic, pro něž touto rozumíme jejich účetní hodnotu podle předchozích GAAP;

| (b) | úhrnnou domnělou pořizovací cenu pro investice, u nichž domnělou pořizovací cenou rozumíme reálnou hodnotu; a |
| --- | --- |

(b)

úhrnnou domnělou pořizovací cenu pro investice, u nichž domnělou pořizovací cenou rozumíme reálnou hodnotu; a

| (c) | úhrn úprav účetních hodnot vykázaných podle předchozích GAAP. |
| --- | --- |

(c)

úhrn úprav účetních hodnot vykázaných podle předchozích GAAP.

Mezitímní účetní výkazy

| 32 | Pokud účetní jednotka předkládá mezitímní účetní výkaz podle IAS 34 za část období, za které sestavuje první účetní závěrku podle IFRS, musí k dosažení souladu s odstavcem 23 splnit kromě požadavků IAS 34 i následující požadavky:






  (a) | pokud účetní jednotka předložila mezitímní účetní výkaz za srovnatelné mezitímní období bezprostředně předcházejícího účetního období, musí mezitímní účetní výkaz obsahovat:






  (i) | sesouhlasení vlastního kapitálu podle předchozích GAAP ke konci srovnatelného mezitímního období a vlastního kapitálu podle IFRS k tomuto datu, a |
| --- | --- | --- | --- |

32

Pokud účetní jednotka předkládá mezitímní účetní výkaz podle IAS 34 za část období, za které sestavuje první účetní závěrku podle IFRS, musí k dosažení souladu s odstavcem 23 splnit kromě požadavků IAS 34 i následující požadavky:

(a)

pokud účetní jednotka předložila mezitímní účetní výkaz za srovnatelné mezitímní období bezprostředně předcházejícího účetního období, musí mezitímní účetní výkaz obsahovat:

(i)

sesouhlasení vlastního kapitálu podle předchozích GAAP ke konci srovnatelného mezitímního období a vlastního kapitálu podle IFRS k tomuto datu, a

| (ii) | sesouhlasení celkového úplného hospodářského výsledku podle IFRS za srovnatelné mezitímní období (za běžné mezitímní období a kumulativně od počátku běžného roku k datu). Základním východiskem pro sesouhlasení je celkový úplný hospodářský výsledek podle předchozích GAAP pro stejné účetní období nebo – pokud účetní jednotka celkový úplný hospodářský výsledek nevykázala – zisk nebo ztráta podle předchozích GAAP; |
| --- | --- |

(ii)

sesouhlasení celkového úplného hospodářského výsledku podle IFRS za srovnatelné mezitímní období (za běžné mezitímní období a kumulativně od počátku běžného roku k datu). Základním východiskem pro sesouhlasení je celkový úplný hospodářský výsledek podle předchozích GAAP pro stejné účetní období nebo – pokud účetní jednotka celkový úplný hospodářský výsledek nevykázala – zisk nebo ztráta podle předchozích GAAP;

| (b) | kromě sesouhlasení vyžadovaných pod písmenem (a) musí první mezitímní účetní výkaz účetní jednotky podle IAS 34 za část období, za které se sestavuje první účetní závěrka podle IFRS, zahrnovat sesouhlasení uvedená v odstavci 24(a) a (b) (doplněná o podrobnosti požadované v odstavcích 25 a 26) nebo odkaz na jiný zveřejňovaný dokument, který tato sesouhlasení obsahuje. |
| --- | --- |

(b)

kromě sesouhlasení vyžadovaných pod písmenem (a) musí první mezitímní účetní výkaz účetní jednotky podle IAS 34 za část období, za které se sestavuje první účetní závěrka podle IFRS, zahrnovat sesouhlasení uvedená v odstavci 24(a) a (b) (doplněná o podrobnosti požadované v odstavcích 25 a 26) nebo odkaz na jiný zveřejňovaný dokument, který tato sesouhlasení obsahuje.

| 33 | IAS 34 požaduje minimální zveřejnění, které vychází z předpokladu, že uživatelé mezitímního účetního výkazu mají rovněž přístup k poslední roční účetní závěrce. IAS 34 však také požaduje, aby účetní jednotka zveřejnila „všechny události a transakce běžného mezitímního období, které jsou významné pro porozumění“. Proto pokud prvouživatel ve své poslední roční účetní závěrce podle předchozích GAAP nezveřejnil informace běžného mezitímního období významné pro porozumění, musí jeho mezitímní účetní výkaz obsahovat takovou informaci nebo zde musí uvést odkaz na jiný zveřejněný dokument, který takovou informaci obsahuje. |
| --- | --- |

33

IAS 34 požaduje minimální zveřejnění, které vychází z předpokladu, že uživatelé mezitímního účetního výkazu mají rovněž přístup k poslední roční účetní závěrce. IAS 34 však také požaduje, aby účetní jednotka zveřejnila „všechny události a transakce běžného mezitímního období, které jsou významné pro porozumění“. Proto pokud prvouživatel ve své poslední roční účetní závěrce podle předchozích GAAP nezveřejnil informace běžného mezitímního období významné pro porozumění, musí jeho mezitímní účetní výkaz obsahovat takovou informaci nebo zde musí uvést odkaz na jiný zveřejněný dokument, který takovou informaci obsahuje.

DATUM ÚČINNOSTI

| 34 | Účetní jednotka použije tento standard pro svou první účetní závěrku sestavenou podle IFRS za období počínající 1. července 2009 nebo později. Dřívější použití je povoleno. |
| --- | --- |

34

Účetní jednotka použije tento standard pro svou první účetní závěrku sestavenou podle IFRS za období počínající 1. července 2009 nebo později. Dřívější použití je povoleno.

| 35 | Účetní jednotka použije změny v odstavcích D1(n) a D23 pro účetní období počínající 1. července 2009 či později. Pokud účetní jednotka použije IAS 23 Výpůjční náklady (ve znění revize z roku 2007) pro dřívější období, potom použije i uvedené změny pro dané dřívější období. |
| --- | --- |

35

Účetní jednotka použije změny v odstavcích D1(n) a D23 pro účetní období počínající 1. července 2009 či později. Pokud účetní jednotka použije IAS 23 Výpůjční náklady (ve znění revize z roku 2007) pro dřívější období, potom použije i uvedené změny pro dané dřívější období.

| 36 | IFRS 3 Podnikové kombinace (ve znění z roku 2008) změnilo odstavce 19, C1 a C4(f) a (g). Pokud účetní jednotka použije IFRS 3 (ve znění revize z roku 2008) pro dřívější období, potom použije i tyto změny pro dané dřívější období. |
| --- | --- |

36

IFRS 3 Podnikové kombinace (ve znění z roku 2008) změnilo odstavce 19, C1 a C4(f) a (g). Pokud účetní jednotka použije IFRS 3 (ve znění revize z roku 2008) pro dřívější období, potom použije i tyto změny pro dané dřívější období.

| 37 | IAS 27 Konsolidovaná a individuální účetní závěrka (ve znění z roku 2008) změnil odstavce 13 a B7. V případě, že účetní jednotka použije IAS 27 (ve znění z roku 2008) pro dřívější období, potom použije i tyto změny pro dané dřívější období. |
| --- | --- |

37

IAS 27 Konsolidovaná a individuální účetní závěrka (ve znění z roku 2008) změnil odstavce 13 a B7. V případě, že účetní jednotka použije IAS 27 (ve znění z roku 2008) pro dřívější období, potom použije i tyto změny pro dané dřívější období.

| 38 | Dokument Pořizovací cena investice do dceřiného podniku, spoluovládané účetní jednotky nebo přidruženého podniku (Změny IFRS 1 a IAS 27), vydaný v květnu 2008, přidal do standardu odstavce 31, D1 (g), D14 a D15. Účetní jednotka použije tato nová ustanovení pro účetní období počínající 1. července 2009 či později. Dřívější použití je povoleno. V případě, že účetní jednotka použije tyto odstavce pro dřívější období, potom musí tuto skutečnost zveřejnit. |
| --- | --- |

38

Dokument Pořizovací cena investice do dceřiného podniku, spoluovládané účetní jednotky nebo přidruženého podniku (Změny IFRS 1 a IAS 27), vydaný v květnu 2008, přidal do standardu odstavce 31, D1 (g), D14 a D15. Účetní jednotka použije tato nová ustanovení pro účetní období počínající 1. července 2009 či později. Dřívější použití je povoleno. V případě, že účetní jednotka použije tyto odstavce pro dřívější období, potom musí tuto skutečnost zveřejnit.

| 39 | Odstavec B7 byl změněn Zdokonaleními Mezinárodních standardů účetního výkaznictví vydanými v květnu 2008. Účetní jednotka použije uvedené změny pro účetní období počínající 1. července 2009 nebo později. V případě, že účetní jednotka použije IAS 27 (ve znění z roku 2008) pro dřívější období, potom použije i tyto změny pro dané dřívější období. |
| --- | --- |

39

Odstavec B7 byl změněn Zdokonaleními Mezinárodních standardů účetního výkaznictví vydanými v květnu 2008. Účetní jednotka použije uvedené změny pro účetní období počínající 1. července 2009 nebo později. V případě, že účetní jednotka použije IAS 27 (ve znění z roku 2008) pro dřívější období, potom použije i tyto změny pro dané dřívější období.

ZRUŠENÍ IFRS 1 (VYDANÉHO 2003)

| 40 | Tento standard nahrazuje IFRS 1 (vydaný v roce 2003 a změněný v květnu 2008). |
| --- | --- |

40

Tento standard nahrazuje IFRS 1 (vydaný v roce 2003 a změněný v květnu 2008).

Dodatek A

Definice pojmů

Tento dodatek je nedílnou součástí IFRS.

| datum přechodu na IFRS | Počátek prvního období, za které účetní jednotka předkládá úplné srovnávací informace podle IFRS ve své první účetní závěrce podle IFRS. |
| --- | --- |
| domnělá pořizovací cena | Částka použitá jako náhrada za pořizovací náklady nebo zůstatkové hodnoty k určitému datu. Následné odpisování vychází z předpokladu, že účetní jednotka ke stanovenému datu aktivum nebo závazek prvotně uznala a že se příslušné pořizovací náklady rovnaly domnělé pořizovací ceně. |
| reálná hodnota | Částka, za kterou může být aktivum směněno nebo závazek vypořádán v transakci mezi informovanými, ochotnými a nespřízněnými stranami. |
| první účetní závěrka podle IFRS | První roční účetní závěrka, v níž účetní jednotka přijme Mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS) na základě výslovného a bezvýhradného prohlášení o souladu s IFRS. |
| první vykázané období podle IFRS | Poslední vykazované období obsažené v první účetní závěrce účetní jednotky podle IFRS. |
| Prvouživatel | Účetní jednotka, která předkládá první účetní závěrku podle IFRS. |
| Mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS) | Standardy a interpretace přijaté Radou pro Mezinárodní účetní standardy (IASB). Zahrnují:






  a) | Mezinárodní standardy účetního výkaznictví; |

datum přechodu na IFRS

Počátek prvního období, za které účetní jednotka předkládá úplné srovnávací informace podle IFRS ve své první účetní závěrce podle IFRS.

domnělá pořizovací cena

Částka použitá jako náhrada za pořizovací náklady nebo zůstatkové hodnoty k určitému datu. Následné odpisování vychází z předpokladu, že účetní jednotka ke stanovenému datu aktivum nebo závazek prvotně uznala a že se příslušné pořizovací náklady rovnaly domnělé pořizovací ceně.

reálná hodnota

Částka, za kterou může být aktivum směněno nebo závazek vypořádán v transakci mezi informovanými, ochotnými a nespřízněnými stranami.

první účetní závěrka podle IFRS

První roční účetní závěrka, v níž účetní jednotka přijme Mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS) na základě výslovného a bezvýhradného prohlášení o souladu s IFRS.

první vykázané období podle IFRS

Poslední vykazované období obsažené v první účetní závěrce účetní jednotky podle IFRS.

Prvouživatel

Účetní jednotka, která předkládá první účetní závěrku podle IFRS.

Mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS)

Standardy a interpretace přijaté Radou pro Mezinárodní účetní standardy (IASB). Zahrnují:

a)

Mezinárodní standardy účetního výkaznictví;

| b) | Mezinárodní účetní standardy; a |
| --- | --- |

b)

Mezinárodní účetní standardy; a

| c) | Interpretace Výboru pro interpretace mezinárodního účetního výkaznictví (IFRIC) nebo dřívějšího Stálého interpretačního výboru (SIC). |
| --- | --- |

c)

Interpretace Výboru pro interpretace mezinárodního účetního výkaznictví (IFRIC) nebo dřívějšího Stálého interpretačního výboru (SIC).

počáteční výkaz o finanční pozici podle IFRS

Výkaz o finanční pozici účetní jednotky k datu přechodu na IFRS.

předchozí GAAP

Koncept účetnictví, který prvouživatel používal bezprostředně před přijetím IFRS.

Dodatek B

Výjimky z retrospektivního použití jiných IFRS

Tento dodatek je nedílnou součástí IFRS.

| B1 | Účetní jednotka použije následující výjimky, které se týkají:






  (a) | odúčtování finančních aktiv a finančních závazků (odstavce B2 a B3); |
| --- | --- | --- |

B1

Účetní jednotka použije následující výjimky, které se týkají:

(a)

odúčtování finančních aktiv a finančních závazků (odstavce B2 a B3);

| (b) | zajišťovacího účetnictví (odstavce B4-B6), a |
| --- | --- |

(b)

zajišťovacího účetnictví (odstavce B4-B6), a

| (c) | nekontrolních podílů (odstavec B7). |
| --- | --- |

(c)

nekontrolních podílů (odstavec B7).

Odúčtování finančních aktiv a finančních závazků

| B2 | Vyjma možnosti obsažené v odstavci B3 použije prvouživatel požadavky na odúčtování podle IAS 39 Finanční nástroje: Účtování a oceňování prospektivně pro transakce uskutečněné 1. ledna 2004 nebo později. Jinými slovy, pokud prvouživatel odúčtoval nederivátová finanční aktiva nebo nederivátové finanční závazky podle předchozích GAAP v důsledku transakce uskutečněné před 1. lednem 2004, nevykáže taková aktiva a závazky podle IFRS (ledaže splní podmínky pro vykázání v důsledku pozdější transakce nebo události). |
| --- | --- |

B2

Vyjma možnosti obsažené v odstavci B3 použije prvouživatel požadavky na odúčtování podle IAS 39 Finanční nástroje: Účtování a oceňování prospektivně pro transakce uskutečněné 1. ledna 2004 nebo později. Jinými slovy, pokud prvouživatel odúčtoval nederivátová finanční aktiva nebo nederivátové finanční závazky podle předchozích GAAP v důsledku transakce uskutečněné před 1. lednem 2004, nevykáže taková aktiva a závazky podle IFRS (ledaže splní podmínky pro vykázání v důsledku pozdější transakce nebo události).

| B3 | Bez ohledu na ustanovení odstavce B2 může účetní jednotka použít požadavky na odúčtování obsažené v IAS 39 retrospektivně od data, které si účetní jednotka sama zvolí, avšak s tím, že informace potřebné k použití IAS 39 pro finanční aktiva a finanční závazky odúčtované v důsledku minulých transakcí byly získány v okamžiku prvotního zaúčtování těchto transakcí. |
| --- | --- |

B3

Bez ohledu na ustanovení odstavce B2 může účetní jednotka použít požadavky na odúčtování obsažené v IAS 39 retrospektivně od data, které si účetní jednotka sama zvolí, avšak s tím, že informace potřebné k použití IAS 39 pro finanční aktiva a finanční závazky odúčtované v důsledku minulých transakcí byly získány v okamžiku prvotního zaúčtování těchto transakcí.

Zajišťovací účetnictví

| B4 | Podle požadavků IAS 39 Finanční nástroje: Účtování a oceňování účetní jednotka k datu přechodu na IFRS:






  (a) | ocení všechny deriváty reálnou hodnotou; a |
| --- | --- | --- |

B4

Podle požadavků IAS 39 Finanční nástroje: Účtování a oceňování účetní jednotka k datu přechodu na IFRS:

(a)

ocení všechny deriváty reálnou hodnotou; a

| (b) | vyloučí všechny odložené ztráty a zisky z derivátů, které byly vykázány podle předchozích GAAP, jako by byly aktivy nebo závazky. |
| --- | --- |

(b)

vyloučí všechny odložené ztráty a zisky z derivátů, které byly vykázány podle předchozích GAAP, jako by byly aktivy nebo závazky.

| B5 | Účetní jednotka ve svém počátečním výkazu o finanční pozici podle IFRS nezobrazí zajišťovací vztah, který nesplňuje podmínky zajišťovacího účetnictví podle IAS 39 (například jde o řadu zajišťovacích vztahů, kdy je zajišťovacím nástrojem peněžní nástroj nebo vystavená opce, nebo kdy je zajištěnou položkou čistá pozice nebo kdy zajištění kryje úrokové riziko investic držených do splatnosti). Pokud však účetní jednotka klasifikovala čistou pozici jako zajištěnou položku podle předchozích GAAP, pak může jednotlivou položku zahrnutou do této čisté pozice klasifikovat jako zajištěnou položku podle IFRS, pokud tak učiní nejpozději k datu přechodu na IFRS. |
| --- | --- |

B5

Účetní jednotka ve svém počátečním výkazu o finanční pozici podle IFRS nezobrazí zajišťovací vztah, který nesplňuje podmínky zajišťovacího účetnictví podle IAS 39 (například jde o řadu zajišťovacích vztahů, kdy je zajišťovacím nástrojem peněžní nástroj nebo vystavená opce, nebo kdy je zajištěnou položkou čistá pozice nebo kdy zajištění kryje úrokové riziko investic držených do splatnosti). Pokud však účetní jednotka klasifikovala čistou pozici jako zajištěnou položku podle předchozích GAAP, pak může jednotlivou položku zahrnutou do této čisté pozice klasifikovat jako zajištěnou položku podle IFRS, pokud tak učiní nejpozději k datu přechodu na IFRS.

| B6 | Pokud před datem přechodu na IFRS účetní jednotka klasifikovala transakci jako zajištění, ale toto zajištění nesplňuje podmínky zajišťovacího účetnictví podle IAS 39, použije účetní jednotka pro ukončení zajišťovacího účetnictví odstavce 91 a 101 standardu IAS 39. Transakce uzavřené před datem přechodu na IFRS nesmějí být retrospektivně klasifikovány jako zajištění. |
| --- | --- |

B6

Pokud před datem přechodu na IFRS účetní jednotka klasifikovala transakci jako zajištění, ale toto zajištění nesplňuje podmínky zajišťovacího účetnictví podle IAS 39, použije účetní jednotka pro ukončení zajišťovacího účetnictví odstavce 91 a 101 standardu IAS 39. Transakce uzavřené před datem přechodu na IFRS nesmějí být retrospektivně klasifikovány jako zajištění.

Nekontrolní podíly

| B7 | Prvouživatel musí splnit následující požadavky IAS 27 (ve znění z roku 2008) prospektivně od data přechodu na IFRS:






  (a) | odstavec 28 požaduje, aby celkový úplný hospodářský výsledek byl přiřazen vlastníkům mateřského podniku a nekontrolním podílům, i když v důsledku toho má výsledek přiřazený nekontrolním podílům záporný zůstatek; |
| --- | --- | --- |

B7

Prvouživatel musí splnit následující požadavky IAS 27 (ve znění z roku 2008) prospektivně od data přechodu na IFRS:

(a)

odstavec 28 požaduje, aby celkový úplný hospodářský výsledek byl přiřazen vlastníkům mateřského podniku a nekontrolním podílům, i když v důsledku toho má výsledek přiřazený nekontrolním podílům záporný zůstatek;

| (b) | odstavce 30 a 31 požadují zachycení změn podílu mateřského podniku v dceřiném podniku, které nevyústí ve ztrátu kontroly; a |
| --- | --- |

(b)

odstavce 30 a 31 požadují zachycení změn podílu mateřského podniku v dceřiném podniku, které nevyústí ve ztrátu kontroly; a

| (c) | odstavce 34–37 požadují zachycení ztráty kontroly nad dceřiným podnikem. S danou situací jsou pak spojeny požadavky odstavce 8A standardu IFRS 5 Dlouhodobá aktiva držená k prodeji a ukončované činnosti. |
| --- | --- |

(c)

odstavce 34–37 požadují zachycení ztráty kontroly nad dceřiným podnikem. S danou situací jsou pak spojeny požadavky odstavce 8A standardu IFRS 5 Dlouhodobá aktiva držená k prodeji a ukončované činnosti.

Pokud se však prvouživatel rozhodne použít IFRS 3 (ve znění z roku 2008) retrospektivně pro dřívější podnikové kombinace, potom musí rovněž použít IAS 27 (ve znění z roku 2008) v souladu s odstavcem C1 tohoto IFRS.

Dodatek C

Výjimky pro podnikové kombinace

Tento dodatek je nedílnou součástí IFRS. Účetní jednotka použije níže uvedené požadavky pro podnikové kombinace v případě, že vykazuje podnikové kombinace před datem přechodu na IFRS.

| C1 | Prvouživatel se může rozhodnout nepoužít IFRS 3 Podnikové kombinace (ve znění revize z roku 2008) retrospektivně pro dřívější podnikové kombinace (podnikové kombinace, které nastaly před datem přechodu na IFRS). Pokud však prvouživatel přistoupí k přepracování určité podnikové kombinace, aby zajistil soulad s IFRS 3 (ve znění revize z roku 2008), musí přepracovat všechny pozdější podnikové kombinace a od stejného data také použít IAS 27 (ve znění z roku 2008). Například: rozhodne-li se prvouživatel přepracovat podnikovou kombinaci, která se uskutečnila k 30. červnu 20X6, přepracuje všechny podnikové kombinace, ke kterým došlo mezi 30. červnem 20X6 a datem přechodu na IFRS, a použije od 30. června 20X6 také IAS 27 (ve znění z roku 2008). |
| --- | --- |

C1

Prvouživatel se může rozhodnout nepoužít IFRS 3 Podnikové kombinace (ve znění revize z roku 2008) retrospektivně pro dřívější podnikové kombinace (podnikové kombinace, které nastaly před datem přechodu na IFRS). Pokud však prvouživatel přistoupí k přepracování určité podnikové kombinace, aby zajistil soulad s IFRS 3 (ve znění revize z roku 2008), musí přepracovat všechny pozdější podnikové kombinace a od stejného data také použít IAS 27 (ve znění z roku 2008). Například: rozhodne-li se prvouživatel přepracovat podnikovou kombinaci, která se uskutečnila k 30. červnu 20X6, přepracuje všechny podnikové kombinace, ke kterým došlo mezi 30. červnem 20X6 a datem přechodu na IFRS, a použije od 30. června 20X6 také IAS 27 (ve znění z roku 2008).

| C2 | Účetní jednotka nemusí použít IAS 21 Dopady změn měnových kurzů retrospektivně pro úpravy reálných hodnot a goodwill vznikající v podnikových kombinacích, které nastaly před datem přechodu na IFRS. Pokud účetní jednotka nepoužije IAS 21 retrospektivně pro tyto úpravy reálných hodnot a goodwill, zachází s nimi jako se svými aktivy a závazky, a nikoli jako s aktivy a závazky nabývaného podniku. Goodwill a úpravy reálných hodnot jsou proto buď vyjádřeny již ve funkční měně účetní jednotky, nebo jde o nepeněžní položky v cizí měně, které jsou vykazovány použitím měnového kursu použitého podle předchozích GAAP. |
| --- | --- |

C2

Účetní jednotka nemusí použít IAS 21 Dopady změn měnových kurzů retrospektivně pro úpravy reálných hodnot a goodwill vznikající v podnikových kombinacích, které nastaly před datem přechodu na IFRS. Pokud účetní jednotka nepoužije IAS 21 retrospektivně pro tyto úpravy reálných hodnot a goodwill, zachází s nimi jako se svými aktivy a závazky, a nikoli jako s aktivy a závazky nabývaného podniku. Goodwill a úpravy reálných hodnot jsou proto buď vyjádřeny již ve funkční měně účetní jednotky, nebo jde o nepeněžní položky v cizí měně, které jsou vykazovány použitím měnového kursu použitého podle předchozích GAAP.

| C3 | Účetní jednotka může použít IAS 21 retrospektivně pro úpravy reálných hodnot a goodwill vznikající buď:






  (a) | ve všech podnikových kombinacích, které nastaly před datem přechodu na IFRS; nebo |
| --- | --- | --- |

C3

Účetní jednotka může použít IAS 21 retrospektivně pro úpravy reálných hodnot a goodwill vznikající buď:

(a)

ve všech podnikových kombinacích, které nastaly před datem přechodu na IFRS; nebo

| (b) | ve všech podnikových kombinacích, jež se účetní jednotka rozhodne přepracovat, aby dosáhla souladu s IFRS 3, jak umožňuje odstavec C1 výše. |
| --- | --- |

(b)

ve všech podnikových kombinacích, jež se účetní jednotka rozhodne přepracovat, aby dosáhla souladu s IFRS 3, jak umožňuje odstavec C1 výše.

| C4 | Pokud prvouživatel nepoužije IFRS 3 retrospektivně pro dřívější podnikovou kombinaci, plynou z toho pro takovou podnikovou kombinaci tyto důsledky:






  (a) | prvouživatel zachová stejnou klasifikaci (tj. jako akvizici formálním nabyvatelem, obrácenou akvizici formálně nabývaným podnikem nebo spojení podílů) jako v účetní závěrce podle předchozích GAAP; |
| --- | --- | --- |

C4

Pokud prvouživatel nepoužije IFRS 3 retrospektivně pro dřívější podnikovou kombinaci, plynou z toho pro takovou podnikovou kombinaci tyto důsledky:

(a)

prvouživatel zachová stejnou klasifikaci (tj. jako akvizici formálním nabyvatelem, obrácenou akvizici formálně nabývaným podnikem nebo spojení podílů) jako v účetní závěrce podle předchozích GAAP;

| (b) | prvouživatel k datu přechodu na IFRS vykáže všechna svá aktiva a závazky, která nabyl nebo převzal v dřívější podnikové kombinaci, vyjma:






  (i) | některých finančních aktiv a finančních závazků odúčtovaných podle předchozích GAAP (viz odstavec B2); a |
| --- | --- | --- |

(b)

prvouživatel k datu přechodu na IFRS vykáže všechna svá aktiva a závazky, která nabyl nebo převzal v dřívější podnikové kombinaci, vyjma:

(i)

některých finančních aktiv a finančních závazků odúčtovaných podle předchozích GAAP (viz odstavec B2); a

| (ii) | aktiv včetně goodwillu a závazků, které nebyly vykázány v konsolidovaném výkazu o finanční pozici nabyvatele podle GAAP a rovněž by nesplňovaly kritéria IFRS pro vykázání v individuálním výkazu o finanční pozici nabývaného podniku (viz (f)–(i) níže); |
| --- | --- |

(ii)

aktiv včetně goodwillu a závazků, které nebyly vykázány v konsolidovaném výkazu o finanční pozici nabyvatele podle GAAP a rovněž by nesplňovaly kritéria IFRS pro vykázání v individuálním výkazu o finanční pozici nabývaného podniku (viz (f)–(i) níže);

Prvouživatel vykáže vyplývající změnu jako úpravu nerozděleného zisku (nebo případně jiné kategorie vlastního kapitálu), ledaže tato změna vyplývá z vykázání nehmotného aktiva, které bylo dříve zahrnuto v goodwillu (viz (g) (i) níže).

| (c) | prvouživatel vyloučí ze svého počátečního výkazu o finanční pozici podle IFRS každou položku vykázanou podle předchozích GAAP, která nesplňuje podle IFRS kritéria pro vykázání jako aktivum nebo závazek. Prvouživatel zaúčtuje vyplývající změnu následovně:






  (i) | prvouživatel možná klasifikoval dřívější podnikovou kombinaci jako akvizici a vykázal jako nehmotné aktivum položku, která nesplňuje kritéria pro vykázání jako aktivum podle IAS 38 Nehmotná aktiva. Prvouživatel reklasifikuje takovou položku (a případnou odloženou daň nebo nekontrolní podíly) na součást goodwillu (pokud nebyl podle předchozích GAAP goodwill přímo odečten od vlastního kapitálu, viz (g) (i) a (i) níže); |
| --- | --- | --- |

(c)

prvouživatel vyloučí ze svého počátečního výkazu o finanční pozici podle IFRS každou položku vykázanou podle předchozích GAAP, která nesplňuje podle IFRS kritéria pro vykázání jako aktivum nebo závazek. Prvouživatel zaúčtuje vyplývající změnu následovně:

(i)

prvouživatel možná klasifikoval dřívější podnikovou kombinaci jako akvizici a vykázal jako nehmotné aktivum položku, která nesplňuje kritéria pro vykázání jako aktivum podle IAS 38 Nehmotná aktiva. Prvouživatel reklasifikuje takovou položku (a případnou odloženou daň nebo nekontrolní podíly) na součást goodwillu (pokud nebyl podle předchozích GAAP goodwill přímo odečten od vlastního kapitálu, viz (g) (i) a (i) níže);

| (ii) | prvouživatel vykáže všechny ostatní vyplývající změny v nerozděleném zisku (1); |
| --- | --- |

(ii)

prvouživatel vykáže všechny ostatní vyplývající změny v nerozděleném zisku (1);

| (d) | IFRS požadují pro některá aktiva a závazky následné ocenění na bázi, která nevychází z historické pořizovací ceny, např. reálnou hodnotou. Prvouživatel musí ocenit příslušná aktiva a závazky na této bázi ve svém počátečním výkazu o finanční pozici podle IFRS, i když je nabyl nebo převzal v dřívější podnikové kombinaci. Každá z toho vyplývající změna v účetní hodnotě se vykáže jako úprava nerozděleného zisku (nebo případně jiné složky vlastního kapitálu), a nikoli jako úprava goodwillu; |
| --- | --- |

(d)

IFRS požadují pro některá aktiva a závazky následné ocenění na bázi, která nevychází z historické pořizovací ceny, např. reálnou hodnotou. Prvouživatel musí ocenit příslušná aktiva a závazky na této bázi ve svém počátečním výkazu o finanční pozici podle IFRS, i když je nabyl nebo převzal v dřívější podnikové kombinaci. Každá z toho vyplývající změna v účetní hodnotě se vykáže jako úprava nerozděleného zisku (nebo případně jiné složky vlastního kapitálu), a nikoli jako úprava goodwillu;

| (e) | účetní hodnota aktiv nabytých a závazků převzatých v rámci podnikové kombinace, jež byla stanovena podle předchozích GAAP bezprostředně po této podnikové kombinaci, je podle IFRS jejich domnělou pořizovací cenou k danému datu. Pokud IFRS požadují ocenit taková aktiva a závazky pořizovacím nákladem k pozdějšímu datu, stává se domnělá pořizovací cena východiskem pro odepisování od data podnikové kombinace; |
| --- | --- |

(e)

účetní hodnota aktiv nabytých a závazků převzatých v rámci podnikové kombinace, jež byla stanovena podle předchozích GAAP bezprostředně po této podnikové kombinaci, je podle IFRS jejich domnělou pořizovací cenou k danému datu. Pokud IFRS požadují ocenit taková aktiva a závazky pořizovacím nákladem k pozdějšímu datu, stává se domnělá pořizovací cena východiskem pro odepisování od data podnikové kombinace;

| (f) | pokud nebyly aktivum nabyté nebo závazek převzatý v dřívější podnikové kombinaci podle předchozích GAAP vykázány, nemají v počátečním výkazu o finanční pozici podle IFRS nulovou domnělou pořizovací cenu. Nabyvatel místo toho toto aktivum nebo tento závazek vykáže a ocení ve svém konsolidovaném výkazu o finanční pozici tak, jak by IFRS vyžadovaly ve výkazu o finanční pozici nabývaného podniku. Pro ilustraci: pokud nabyvatel podle předchozích GAAP neaktivoval finanční leasing nabytý v dřívější podnikové kombinaci, aktivuje ho ve své konsolidované účetní závěrce tak, jak by to vyžadoval IAS 17 Leasingy u nabývaného podniku v jeho výkazu o finanční pozici podle IFRS. Stejně, pokud nabyvatel nevykázal v souladu s předchozími GAAP podmíněný závazek, který stále existuje k datu přechodu na IFRS, nabyvatel musí tento podmíněný závazek k datu přechodu vykázat, pokud však IAS 37 Rezervy, podmíněná aktiva a podmíněné závazky nezakazuje toto vykázání v účetních výkazech nabývaného podniku. Naproti tomu, jestliže byly aktivum nebo závazek zahrnuty podle předchozích GAAP do goodwillu, ale podle IFRS 3 by se vykázaly samostatně, zůstává dané aktivum nebo daný závazek v goodwillu, ledaže by IFRS požadovaly jeho vykázání v účetní závěrce nabývaného podniku; |
| --- | --- |

(f)

pokud nebyly aktivum nabyté nebo závazek převzatý v dřívější podnikové kombinaci podle předchozích GAAP vykázány, nemají v počátečním výkazu o finanční pozici podle IFRS nulovou domnělou pořizovací cenu. Nabyvatel místo toho toto aktivum nebo tento závazek vykáže a ocení ve svém konsolidovaném výkazu o finanční pozici tak, jak by IFRS vyžadovaly ve výkazu o finanční pozici nabývaného podniku. Pro ilustraci: pokud nabyvatel podle předchozích GAAP neaktivoval finanční leasing nabytý v dřívější podnikové kombinaci, aktivuje ho ve své konsolidované účetní závěrce tak, jak by to vyžadoval IAS 17 Leasingy u nabývaného podniku v jeho výkazu o finanční pozici podle IFRS. Stejně, pokud nabyvatel nevykázal v souladu s předchozími GAAP podmíněný závazek, který stále existuje k datu přechodu na IFRS, nabyvatel musí tento podmíněný závazek k datu přechodu vykázat, pokud však IAS 37 Rezervy, podmíněná aktiva a podmíněné závazky nezakazuje toto vykázání v účetních výkazech nabývaného podniku. Naproti tomu, jestliže byly aktivum nebo závazek zahrnuty podle předchozích GAAP do goodwillu, ale podle IFRS 3 by se vykázaly samostatně, zůstává dané aktivum nebo daný závazek v goodwillu, ledaže by IFRS požadovaly jeho vykázání v účetní závěrce nabývaného podniku;

| (g) | účetní hodnotou goodwillu v počátečním výkazu o finanční pozici podle IFRS je jeho účetní hodnota stanovená podle předchozích GAAP k datu přechodu na IFRS, a to po následujících dvou úpravách:






  (i) | Vyžaduje-li to bod (c)(i) výše, zvýší prvouživatel účetní hodnotu goodwillu, když reklasifikuje položku, která byla podle předchozích GAAP vykázána jako nehmotné aktivum. Podobně vyžaduje-li bod (f) výše od prvouživatele nehmotného aktiva, které bylo podle předchozích GAAP zahrnuto do vykázaného goodwillu, sníží prvouživatel příslušným způsobem účetní hodnotu goodwillu (a případně upraví odloženou daň a nekontrolní podíly); |
| --- | --- | --- |

(g)

účetní hodnotou goodwillu v počátečním výkazu o finanční pozici podle IFRS je jeho účetní hodnota stanovená podle předchozích GAAP k datu přechodu na IFRS, a to po následujících dvou úpravách:

(i)

Vyžaduje-li to bod (c)(i) výše, zvýší prvouživatel účetní hodnotu goodwillu, když reklasifikuje položku, která byla podle předchozích GAAP vykázána jako nehmotné aktivum. Podobně vyžaduje-li bod (f) výše od prvouživatele nehmotného aktiva, které bylo podle předchozích GAAP zahrnuto do vykázaného goodwillu, sníží prvouživatel příslušným způsobem účetní hodnotu goodwillu (a případně upraví odloženou daň a nekontrolní podíly);

| (ii) | bez ohledu na to, zda existuje určitá známka snížení hodnoty goodwillu, použije prvouživatel IAS 36 Snížení hodnoty aktiv při testování goodwillu pro snížení hodnoty k datu přechodu na IFRS a při vykázání z toho vyplývající ztráty ze snížení hodnoty v nerozděleném zisku (nebo, vyžaduje-li to IAS 36, fondu z přecenění). Test snížení hodnoty musí vycházet z podmínek existujících k datu přechodu na IFRS; |
| --- | --- |

(ii)

bez ohledu na to, zda existuje určitá známka snížení hodnoty goodwillu, použije prvouživatel IAS 36 Snížení hodnoty aktiv při testování goodwillu pro snížení hodnoty k datu přechodu na IFRS a při vykázání z toho vyplývající ztráty ze snížení hodnoty v nerozděleném zisku (nebo, vyžaduje-li to IAS 36, fondu z přecenění). Test snížení hodnoty musí vycházet z podmínek existujících k datu přechodu na IFRS;

| (h) | u účetní hodnoty goodwillu se k datu přechodu na IFRS již neprovádějí žádné další úpravy. Prvouživatel například nepřepracovává účetní hodnotu goodwillu:






  (i) | aby vyloučil probíhající výzkum a vývoj nabytý v podnikové kombinaci (ledaže by související nehmotné aktivum splňovalo kritéria IAS 38 pro vykázání ve výkazu o finanční pozici nabývaného podniku); |
| --- | --- | --- |

(h)

u účetní hodnoty goodwillu se k datu přechodu na IFRS již neprovádějí žádné další úpravy. Prvouživatel například nepřepracovává účetní hodnotu goodwillu:

(i)

aby vyloučil probíhající výzkum a vývoj nabytý v podnikové kombinaci (ledaže by související nehmotné aktivum splňovalo kritéria IAS 38 pro vykázání ve výkazu o finanční pozici nabývaného podniku);

| (ii) | aby upravil předchozí odpisy goodwillu; |
| --- | --- |

(ii)

aby upravil předchozí odpisy goodwillu;

| (iii) | aby zrušil úpravy goodwillu, které by IFRS 3 nedovoloval, ale které byly provedeny podle předchozích GAAP z důvodu úprav aktiv a závazků mezi datem podnikové kombinace a datem přechodu na IFRS; |
| --- | --- |

(iii)

aby zrušil úpravy goodwillu, které by IFRS 3 nedovoloval, ale které byly provedeny podle předchozích GAAP z důvodu úprav aktiv a závazků mezi datem podnikové kombinace a datem přechodu na IFRS;

| (i) | pokud prvouživatel vykázal podle předchozích GAAP goodwill jako snížení vlastního kapitálu:






  (i) | nevykáže takový goodwill ve svém počátečním výkazu o finanční pozici podle IFRS. Dále pokud dojde ke zcizení dceřiného podniku nebo ke snížení hodnoty investice do dceřiného podniku, nereklasifikuje tento goodwill do výsledku hospodaření; |
| --- | --- | --- |

(i)

pokud prvouživatel vykázal podle předchozích GAAP goodwill jako snížení vlastního kapitálu:

(i)

nevykáže takový goodwill ve svém počátečním výkazu o finanční pozici podle IFRS. Dále pokud dojde ke zcizení dceřiného podniku nebo ke snížení hodnoty investice do dceřiného podniku, nereklasifikuje tento goodwill do výsledku hospodaření;

| (ii) | vykáže úpravy, které vyplývají z následného vyřešení podmíněných položek ovlivňujících kupní protihodnotu v nerozděleném zisku; |
| --- | --- |

(ii)

vykáže úpravy, které vyplývají z následného vyřešení podmíněných položek ovlivňujících kupní protihodnotu v nerozděleném zisku;

| (j) | podle předchozích GAAP prvouživatel možná nekonsolidoval dceřiný podnik, který nabyl v dřívější podnikové kombinaci (například proto, že jej mateřský podnik podle předchozích GAAP za dceřiný podnik nepovažoval nebo nesestavoval konsolidovanou účetní závěrku). Prvouživatel upraví účetní hodnoty aktiv a závazků dceřiného podniku na částky, které by vyžadovaly IFRS ve výkazu o finanční pozici dceřiného podniku. Domnělá pořizovací cena goodwillu se k datu přechodu na IFRS rovná rozdílu mezi:






  (i) | podílem mateřského podniku na takto upravených účetních hodnotách; a |
| --- | --- | --- |

(j)

podle předchozích GAAP prvouživatel možná nekonsolidoval dceřiný podnik, který nabyl v dřívější podnikové kombinaci (například proto, že jej mateřský podnik podle předchozích GAAP za dceřiný podnik nepovažoval nebo nesestavoval konsolidovanou účetní závěrku). Prvouživatel upraví účetní hodnoty aktiv a závazků dceřiného podniku na částky, které by vyžadovaly IFRS ve výkazu o finanční pozici dceřiného podniku. Domnělá pořizovací cena goodwillu se k datu přechodu na IFRS rovná rozdílu mezi:

(i)

podílem mateřského podniku na takto upravených účetních hodnotách; a

| (ii) | pořizovací cenou investice do dceřiného podniku prezentovanou v individuální účetní závěrce mateřského podniku; |
| --- | --- |

(ii)

pořizovací cenou investice do dceřiného podniku prezentovanou v individuální účetní závěrce mateřského podniku;

| (k) | vyčíslení nekontrolních podílů a odložené daně vyplývá z ocenění ostatních aktiv a závazků. Proto výše uvedené úpravy vykázaných aktiv ovlivňují nekontrolní podíly a odloženou daň. |
| --- | --- |

(k)

vyčíslení nekontrolních podílů a odložené daně vyplývá z ocenění ostatních aktiv a závazků. Proto výše uvedené úpravy vykázaných aktiv ovlivňují nekontrolní podíly a odloženou daň.

| C5 | Výjimka pro dřívější podnikové kombinace se rovněž vztahuje na dřívější pořízení investic do přidružených podniků a podílů ve společných podnicích. Dále se pro všechny takové akvizice rovnocenně použije datum vybrané dle odstavce C1. |
| --- | --- |

C5

Výjimka pro dřívější podnikové kombinace se rovněž vztahuje na dřívější pořízení investic do přidružených podniků a podílů ve společných podnicích. Dále se pro všechny takové akvizice rovnocenně použije datum vybrané dle odstavce C1.

---

(1)  Takové změny zahrnují reklasifikaci z nehmotných aktiv nebo na nehmotná aktiva, pokud podle předchozích GAAP nebyl goodwill vykázán jako aktivum. K tomu dochází, jestliže podle předchozích GAAP účetní jednotka (a) odečítala goodwill přímo od vlastního kapitálu nebo (b) nezacházela s podnikovou kombinací jako s akvizicí.

Dodatek D

Výjimky z ostatních IFRS

Tento dodatek je nedílnou součástí IFRS.

| D1 | Účetní jednotka se může rozhodnout využít jednu nebo více následujících výjimek týkajících se:






  (a) | transakcí spočívajících v úhradách vázaných na akcie (odstavce D2 a D3); |
| --- | --- | --- |

D1

Účetní jednotka se může rozhodnout využít jednu nebo více následujících výjimek týkajících se:

(a)

transakcí spočívajících v úhradách vázaných na akcie (odstavce D2 a D3);

| (b) | pojistných smluv (odstavec D4); |
| --- | --- |

(b)

pojistných smluv (odstavec D4);

| (c) | reálné hodnoty nebo přecenění jako domnělé pořizovací ceny (odstavce D5-D8); |
| --- | --- |

(c)

reálné hodnoty nebo přecenění jako domnělé pořizovací ceny (odstavce D5-D8);

| (d) | leasingů (odstavec D9); |
| --- | --- |

(d)

leasingů (odstavec D9);

| (e) | zaměstnaneckých požitků (odstavce D10 a D11); |
| --- | --- |

(e)

zaměstnaneckých požitků (odstavce D10 a D11);

| (f) | kumulativních rozdílů z přepočtu cizích měn (odstavce D12 a D13); |
| --- | --- |

(f)

kumulativních rozdílů z přepočtu cizích měn (odstavce D12 a D13);

| (g) | investic do dceřiných podniků, spoluovládaných účetních jednotek a přidružených podniků (odstavce D14 a D15); |
| --- | --- |

(g)

investic do dceřiných podniků, spoluovládaných účetních jednotek a přidružených podniků (odstavce D14 a D15);

| (h) | aktiv a závazků dceřiných, přidružených a společných podniků (odstavce D16 a D17); |
| --- | --- |

(h)

aktiv a závazků dceřiných, přidružených a společných podniků (odstavce D16 a D17);

| (i) | složených finančních nástrojů (odstavec D18); |
| --- | --- |

(i)

složených finančních nástrojů (odstavec D18);

| (j) | klasifikace dříve vykázaných finančních nástrojů (odstavec D19); |
| --- | --- |

(j)

klasifikace dříve vykázaných finančních nástrojů (odstavec D19);

| (k) | ocenění finančních aktiv a finančních závazků reálnou hodnotou při počátečním vykázání (odstavec D20); |
| --- | --- |

(k)

ocenění finančních aktiv a finančních závazků reálnou hodnotou při počátečním vykázání (odstavec D20);

| (l) | změn závazků zahrnutých do pořizovací ceny pozemků, budov a zařízení (odstavec D21); |
| --- | --- |

(l)

změn závazků zahrnutých do pořizovací ceny pozemků, budov a zařízení (odstavec D21);

| (m) | finančních aktiv nebo nehmotných aktiv vykazovaných v souladu s IFRIC 12 Ujednání o poskytování licencovaných služeb (odstavec D22); a |
| --- | --- |

(m)

finančních aktiv nebo nehmotných aktiv vykazovaných v souladu s IFRIC 12 Ujednání o poskytování licencovaných služeb (odstavec D22); a

| (n) | výpůjčních nákladů (odstavec D23). |
| --- | --- |

(n)

výpůjčních nákladů (odstavec D23).

Účetní jednotka nesmí tyto výjimky analogicky použít pro další položky.

Transakce spočívající v úhradách vázaných na akcie

| D2 | Prvouživatel může, ale nemusí použít IFRS 2 Úhrady vázané na akcie pro kapitálové nástroje, které byly poskytnuty 7. listopadu 2002 nebo dříve. Prvouživatel také může, ale nemusí použít IFRS 2 pro kapitálové nástroje, které byly poskytnuty po 7. listopadu 2002, pokud k tomuto poskytnutí došlo před (a) datem přechodu na IFRS, nebo (b) 1. lednem 2005, přičemž se použije ten okamžik, který nastal později. Pokud se však prvouživatel rozhodne pro takové kapitálové nástroje použít IFRS 2, může to udělat, pouze pokud účetní jednotka zveřejnila reálnou hodnotu příslušných kapitálových nástrojů stanovenou k datu ocenění podle IFRS 2. U všech poskytnutých kapitálových nástrojů, pro které se IFRS 2 nepoužije (např. kapitálové nástroje poskytnuté 7. listopadu 2002 nebo dříve), však musí prvouživatel zveřejnit informace požadované odstavci 44 a 45 IFRS 2. Pokud prvouživatel pozmění podmínky poskytnutí kapitálových nástrojů, pro které se nepoužije IFRS 2, nemusí účetní jednotka použít odstavce 26–29 IFRS 2, pokud taková změna nastala před datem přechodu na IFRS. |
| --- | --- |

D2

Prvouživatel může, ale nemusí použít IFRS 2 Úhrady vázané na akcie pro kapitálové nástroje, které byly poskytnuty 7. listopadu 2002 nebo dříve. Prvouživatel také může, ale nemusí použít IFRS 2 pro kapitálové nástroje, které byly poskytnuty po 7. listopadu 2002, pokud k tomuto poskytnutí došlo před (a) datem přechodu na IFRS, nebo (b) 1. lednem 2005, přičemž se použije ten okamžik, který nastal později. Pokud se však prvouživatel rozhodne pro takové kapitálové nástroje použít IFRS 2, může to udělat, pouze pokud účetní jednotka zveřejnila reálnou hodnotu příslušných kapitálových nástrojů stanovenou k datu ocenění podle IFRS 2. U všech poskytnutých kapitálových nástrojů, pro které se IFRS 2 nepoužije (např. kapitálové nástroje poskytnuté 7. listopadu 2002 nebo dříve), však musí prvouživatel zveřejnit informace požadované odstavci 44 a 45 IFRS 2. Pokud prvouživatel pozmění podmínky poskytnutí kapitálových nástrojů, pro které se nepoužije IFRS 2, nemusí účetní jednotka použít odstavce 26–29 IFRS 2, pokud taková změna nastala před datem přechodu na IFRS.

| D3 | Prvouživatel může, ale nemusí použít IFRS 2 pro závazky vznikající z transakcí spočívajících v úhradách vázaných na akcie, které byly vypořádány před datem přechodu na IFRS. Prvouživatel také může, ale nemusí použít IFRS 2 pro závazky, které byly vypořádány před 1. lednem 2005. U závazků, pro které se použije IFRS 2, nemusí prvouživatel přepracovat srovnávací informace potud, pokud se tyto informace vztahují k období nebo k datu, které předchází 7. listopadu 2002. |
| --- | --- |

D3

Prvouživatel může, ale nemusí použít IFRS 2 pro závazky vznikající z transakcí spočívajících v úhradách vázaných na akcie, které byly vypořádány před datem přechodu na IFRS. Prvouživatel také může, ale nemusí použít IFRS 2 pro závazky, které byly vypořádány před 1. lednem 2005. U závazků, pro které se použije IFRS 2, nemusí prvouživatel přepracovat srovnávací informace potud, pokud se tyto informace vztahují k období nebo k datu, které předchází 7. listopadu 2002.

Pojistné smlouvy

| D4 | Prvouživatel může použít přechodná ustanovení uvedená v IFRS 4 Pojistné smlouvy. IFRS 4 omezuje změny v účetních pravidlech pro pojistné smlouvy včetně změn uskutečněných prvouživatelem. |
| --- | --- |

D4

Prvouživatel může použít přechodná ustanovení uvedená v IFRS 4 Pojistné smlouvy. IFRS 4 omezuje změny v účetních pravidlech pro pojistné smlouvy včetně změn uskutečněných prvouživatelem.

Reálná hodnota nebo přecenění jako domnělá pořizovací cena

| D5 | Účetní jednotka se může rozhodnout ocenit k datu přechodu na IFRS určitou položku pozemků, budov a zařízení v její reálné hodnotě a použít tuto reálnou hodnotu jako domnělou pořizovací cenu k tomuto datu. |
| --- | --- |

D5

Účetní jednotka se může rozhodnout ocenit k datu přechodu na IFRS určitou položku pozemků, budov a zařízení v její reálné hodnotě a použít tuto reálnou hodnotu jako domnělou pořizovací cenu k tomuto datu.

| D6 | Prvouživatel může použít přecenění určité položky pozemků, budov a zařízení podle předchozích GAAP uskutečněné k datu přechodu na IFRS nebo před tímto datem jako domnělou pořizovací cenu k datu přecenění, pokud bylo přecenění k datu jeho uskutečnění do velké míry srovnatelné s:






  (a) | reálnou hodnotou; nebo |
| --- | --- | --- |

D6

Prvouživatel může použít přecenění určité položky pozemků, budov a zařízení podle předchozích GAAP uskutečněné k datu přechodu na IFRS nebo před tímto datem jako domnělou pořizovací cenu k datu přecenění, pokud bylo přecenění k datu jeho uskutečnění do velké míry srovnatelné s:

(a)

reálnou hodnotou; nebo

| (b) | pořizovacím nákladem nebo zůstatkovou hodnotou podle IFRS, které byly upraveny tak, aby odrážely například změny všeobecného nebo určitého cenového indexu. |
| --- | --- |

(b)

pořizovacím nákladem nebo zůstatkovou hodnotou podle IFRS, které byly upraveny tak, aby odrážely například změny všeobecného nebo určitého cenového indexu.

| D7 | Možnost volby uvedená v odstavcích D5 a D6 platí rovněž pro:






  (a) | investiční nemovitý majetek, pokud se účetní jednotka rozhodne použít model ocenění pořizovacími náklady podle IAS 40 Investiční nemovitý majetek; a |
| --- | --- | --- |

D7

Možnost volby uvedená v odstavcích D5 a D6 platí rovněž pro:

(a)

investiční nemovitý majetek, pokud se účetní jednotka rozhodne použít model ocenění pořizovacími náklady podle IAS 40 Investiční nemovitý majetek; a

| (b) | nehmotná aktiva, která splňují:






  (i) | kritéria vykázání v IAS 38 Nehmotná aktiva (včetně spolehlivého ocenění původních pořizovacích nákladů), a |
| --- | --- | --- |

(b)

nehmotná aktiva, která splňují:

(i)

kritéria vykázání v IAS 38 Nehmotná aktiva (včetně spolehlivého ocenění původních pořizovacích nákladů), a

| (ii) | kritéria IAS 38 pro přecenění (včetně existence aktivního trhu). |
| --- | --- |

(ii)

kritéria IAS 38 pro přecenění (včetně existence aktivního trhu).

Účetní jednotka nesmí použít tyto možnost volby v případě jiných aktiv ani v případě závazků.

| D8 | Prvouživatel možná stanovil domnělou pořizovací cenu podle předchozích GAAP pro některá nebo všechna aktiva a závazky tím, že je ocenil reálnou hodnotou ke konkrétnímu datu na základě určité události, jakou je privatizace nebo prvotní veřejná nabídka akcií. Ocenění reálnou hodnotou vyvolané takovými událostmi potom může použít jako domnělou pořizovací cenu podle IFRS k datu takového ocenění. |
| --- | --- |

D8

Prvouživatel možná stanovil domnělou pořizovací cenu podle předchozích GAAP pro některá nebo všechna aktiva a závazky tím, že je ocenil reálnou hodnotou ke konkrétnímu datu na základě určité události, jakou je privatizace nebo prvotní veřejná nabídka akcií. Ocenění reálnou hodnotou vyvolané takovými událostmi potom může použít jako domnělou pořizovací cenu podle IFRS k datu takového ocenění.

Leasingy

| D9 | Prvouživatel může použít přechodná ustanovení IFRIC 4 Určení, zda ujednání obsahuje leasing. Prvouživatel tak může určit, zda ujednání existující k datu přechodu na IFRS obsahuje leasing, a to na základě skutečností a okolností existujících k tomuto datu. |
| --- | --- |

D9

Prvouživatel může použít přechodná ustanovení IFRIC 4 Určení, zda ujednání obsahuje leasing. Prvouživatel tak může určit, zda ujednání existující k datu přechodu na IFRS obsahuje leasing, a to na základě skutečností a okolností existujících k tomuto datu.

Zaměstnanecké požitky

| D10 | Podle IAS 19 Zaměstnanecké požitky se může účetní jednotka rozhodnout použít metodu „rozpětí“, v rámci níž mohou zůstat některé pojistněmatematické zisky nebo ztráty nevykázány. Retrospektivní použití tohoto přístupu vyžaduje, aby účetní jednotka rozdělila pojistněmatematické zisky nebo ztráty nakumulované od zahájení plánu do data přechodu na IFRS na vykázanou část a nevykázanou část. Prvouživatel se však může rozhodnout vykázat veškeré kumulované pojistněmatematické zisky nebo ztráty k datu přechodu na IFRS, a to i když pro pozdější pojistněmatematické zisky nebo ztráty použije metodu „rozpětí“. Pokud se prvouživatel takto rozhodne, použije toto své rozhodnutí pro všechny plány. |
| --- | --- |

D10

Podle IAS 19 Zaměstnanecké požitky se může účetní jednotka rozhodnout použít metodu „rozpětí“, v rámci níž mohou zůstat některé pojistněmatematické zisky nebo ztráty nevykázány. Retrospektivní použití tohoto přístupu vyžaduje, aby účetní jednotka rozdělila pojistněmatematické zisky nebo ztráty nakumulované od zahájení plánu do data přechodu na IFRS na vykázanou část a nevykázanou část. Prvouživatel se však může rozhodnout vykázat veškeré kumulované pojistněmatematické zisky nebo ztráty k datu přechodu na IFRS, a to i když pro pozdější pojistněmatematické zisky nebo ztráty použije metodu „rozpětí“. Pokud se prvouživatel takto rozhodne, použije toto své rozhodnutí pro všechny plány.

| D11 | Účetní jednotka může zveřejnit částky požadované odstavcem 120A(p) standardu IAS 19, neboť tyto částky jsou stanoveny pro každé účetní období prospektivně od data přechodu na IFRS. |
| --- | --- |

D11

Účetní jednotka může zveřejnit částky požadované odstavcem 120A(p) standardu IAS 19, neboť tyto částky jsou stanoveny pro každé účetní období prospektivně od data přechodu na IFRS.

Kumulativní rozdíly z přepočtu cizích měn

| D12 | IAS 21 požaduje, aby účetní jednotka:






  (a) | vykazovala některé rozdíly z přepočtů cizích měn v ostatním úplném výsledku a tyto akumulovala jako samostatnou složku vlastního kapitálu; a |
| --- | --- | --- |

D12

IAS 21 požaduje, aby účetní jednotka:

(a)

vykazovala některé rozdíly z přepočtů cizích měn v ostatním úplném výsledku a tyto akumulovala jako samostatnou složku vlastního kapitálu; a

| (b) | při zcizení zahraniční jednotky reklasifikovala kumulativní rozdíl z přepočtu cizích měn za danou zahraniční jednotku (včetně případných zisků nebo ztrát ze souvisejícího zajištění) z vlastního kapitálu do výsledku hospodaření jakou součást zisku nebo ztráty ze zcizení. |
| --- | --- |

(b)

při zcizení zahraniční jednotky reklasifikovala kumulativní rozdíl z přepočtu cizích měn za danou zahraniční jednotku (včetně případných zisků nebo ztrát ze souvisejícího zajištění) z vlastního kapitálu do výsledku hospodaření jakou součást zisku nebo ztráty ze zcizení.

| D13 | Prvouživatel však nemusí dodržet tyto požadavky v případě kumulativních rozdílů z přepočtu cizích měn existujících k datu přechodu na IFRS. Pokud prvouživatel využije této výjimky:






  (a) | považují se k datu přechodu na IFRS veškeré kumulativní rozdíly z přepočtu cizích měn za všechny zahraniční jednotky za nulové; a |
| --- | --- | --- |

D13

Prvouživatel však nemusí dodržet tyto požadavky v případě kumulativních rozdílů z přepočtu cizích měn existujících k datu přechodu na IFRS. Pokud prvouživatel využije této výjimky:

(a)

považují se k datu přechodu na IFRS veškeré kumulativní rozdíly z přepočtu cizích měn za všechny zahraniční jednotky za nulové; a

| (b) | ze zisku nebo ztráty z následného zcizení zahraniční jednotky se vyloučí rozdíly z přepočtů cizích měn, které vznikly před datem přechodu na IFRS, a zahrnou se do něj pozdější rozdíly z přepočtů cizích měn. |
| --- | --- |

(b)

ze zisku nebo ztráty z následného zcizení zahraniční jednotky se vyloučí rozdíly z přepočtů cizích měn, které vznikly před datem přechodu na IFRS, a zahrnou se do něj pozdější rozdíly z přepočtů cizích měn.

Investice do dceřiných podniků, spoluovládaných účetních jednotek a přidružených podniků

| D14 | V okamžiku, kdy účetní jednotka sestavuje individuální účetní závěrku, IAS 27 (ve znění z roku 2008) vyžaduje vykázání investic do dceřiných podniků, spoluovládaných účetních jednotek a přidružených podniků buď:






  (a) | oceněné pořizovacími náklady; nebo |
| --- | --- | --- |

D14

V okamžiku, kdy účetní jednotka sestavuje individuální účetní závěrku, IAS 27 (ve znění z roku 2008) vyžaduje vykázání investic do dceřiných podniků, spoluovládaných účetních jednotek a přidružených podniků buď:

(a)

oceněné pořizovacími náklady; nebo

| (b) | v souladu s IAS 39. |
| --- | --- |

(b)

v souladu s IAS 39.

| D15 | Pokud se prvouživatel rozhodne oceňovat investice pořizovacími náklady podle odstavce D14, potom tyto investice ve svém individuálním výkazu o finanční pozici ocení jednou z níže uvedených částek:






  (a) | pořizovacími náklady určenými v souladu s IAS 27; nebo |
| --- | --- | --- |

D15

Pokud se prvouživatel rozhodne oceňovat investice pořizovacími náklady podle odstavce D14, potom tyto investice ve svém individuálním výkazu o finanční pozici ocení jednou z níže uvedených částek:

(a)

pořizovacími náklady určenými v souladu s IAS 27; nebo

| (b) | domnělou pořizovací cenou. Domnělou pořizovací cenou této investice pak rozumíme:






  (i) | reálnou hodnotu (určenou v souladu s IAS 39) k datu přechodu individuální účetní závěrky na IFRS; nebo |
| --- | --- | --- |

(b)

domnělou pořizovací cenou. Domnělou pořizovací cenou této investice pak rozumíme:

(i)

reálnou hodnotu (určenou v souladu s IAS 39) k datu přechodu individuální účetní závěrky na IFRS; nebo

| (ii) | předchozí účetní hodnotu podle původních GAAP k danému datu. |
| --- | --- |

(ii)

předchozí účetní hodnotu podle původních GAAP k danému datu.

Prvouživatel si může pro ocenění investic do každého dceřiného podniku, spoluovládané účetní jednotky nebo přidruženého podniku vybrat z výše uvedených variant (i) nebo (ii) za situace, kdy pro oceňování investic použije princip domnělé pořizovací ceny.

Aktiva a závazky dceřiných, přidružených a společných podniků

| D16 | Pokud se dceřiný podnik stane prvouživatelem později než jeho mateřský podnik, ocení dceřiný podnik ve své účetní závěrce svá aktiva a závazky:






  (a) | účetní hodnotou, která by byla zahrnuta do konsolidované účetní závěrky mateřského podniku na základě data přechodu mateřského podniku na IFRS, pokud by nedošlo k úpravám spojeným s konsolidačními postupy a s důsledky podnikové kombinace, v níž došlo k nabytí dceřiného podniku mateřským podnikem; nebo |
| --- | --- | --- |

D16

Pokud se dceřiný podnik stane prvouživatelem později než jeho mateřský podnik, ocení dceřiný podnik ve své účetní závěrce svá aktiva a závazky:

(a)

účetní hodnotou, která by byla zahrnuta do konsolidované účetní závěrky mateřského podniku na základě data přechodu mateřského podniku na IFRS, pokud by nedošlo k úpravám spojeným s konsolidačními postupy a s důsledky podnikové kombinace, v níž došlo k nabytí dceřiného podniku mateřským podnikem; nebo

| (b) | účetní hodnotou požadovanou ostatními ustanoveními tohoto IFRS na základě data přechodu dceřiného podniku na IFRS. Tyto účetní hodnoty se mohou od hodnot uvedených pod bodem (a) lišit:






  (i) | pokud výjimky stanovené v tomto IFRS vedou k ocenění, které závisí na datu přechodu na IFRS; |
| --- | --- | --- |

(b)

účetní hodnotou požadovanou ostatními ustanoveními tohoto IFRS na základě data přechodu dceřiného podniku na IFRS. Tyto účetní hodnoty se mohou od hodnot uvedených pod bodem (a) lišit:

(i)

pokud výjimky stanovené v tomto IFRS vedou k ocenění, které závisí na datu přechodu na IFRS;

| (ii) | pokud se účetní pravidla používaná v účetní závěrce dceřiného podniku liší od účetních pravidel používaných v konsolidované účetní závěrce. Dceřiný podnik může například používat jako své účetní pravidlo model ocenění pořizovacími náklady podle IAS 16 Pozemky, budovy a zařízení, zatímco skupina může používat model přecenění. |
| --- | --- |

(ii)

pokud se účetní pravidla používaná v účetní závěrce dceřiného podniku liší od účetních pravidel používaných v konsolidované účetní závěrce. Dceřiný podnik může například používat jako své účetní pravidlo model ocenění pořizovacími náklady podle IAS 16 Pozemky, budovy a zařízení, zatímco skupina může používat model přecenění.

Podobnou možnost volby má přidružený nebo společný podnik, který se stane prvouživatelem později než účetní jednotka, která v něm má podstatný vliv nebo jej spoluovládá.

| D17 | Pokud se však účetní jednotka stane prvouživatelem později než její dceřiný (nebo přidružený nebo společný) podnik, musí tato účetní jednotka ve své konsolidované účetní závěrce ocenit aktiva a závazky dceřiného (nebo přidruženého nebo společného) podniku stejnou účetní hodnotou, jaká je uvedena v účetní závěrce dceřiného (nebo přidruženého nebo společného) podniku, avšak po zohlednění konsolidačních úprav, úprav spojených s ekvivalenční metodou a důsledků podnikové kombinace, v níž účetní jednotka nabyla dceřiný podnik. Obdobně platí, že stane-li se mateřský podnik prvouživatelem ve své individuální účetní závěrce dříve nebo později než v konsolidované účetní závěrce, ocení v obou účetních závěrkách svá aktiva a své závazky ve stejné výši s výjimkou konsolidačních úprav. |
| --- | --- |

D17

Pokud se však účetní jednotka stane prvouživatelem později než její dceřiný (nebo přidružený nebo společný) podnik, musí tato účetní jednotka ve své konsolidované účetní závěrce ocenit aktiva a závazky dceřiného (nebo přidruženého nebo společného) podniku stejnou účetní hodnotou, jaká je uvedena v účetní závěrce dceřiného (nebo přidruženého nebo společného) podniku, avšak po zohlednění konsolidačních úprav, úprav spojených s ekvivalenční metodou a důsledků podnikové kombinace, v níž účetní jednotka nabyla dceřiný podnik. Obdobně platí, že stane-li se mateřský podnik prvouživatelem ve své individuální účetní závěrce dříve nebo později než v konsolidované účetní závěrce, ocení v obou účetních závěrkách svá aktiva a své závazky ve stejné výši s výjimkou konsolidačních úprav.

Složené finanční nástroje

| D18 | IAS 32 Finanční nástroje: Vykazování požaduje, aby účetní jednotka na počátku rozdělila složený finanční nástroj na závazkovou složku a kapitálovou složku. Pokud je již závazková složka splacena, požaduje retrospektivní použití IAS 32 oddělení dvou částí vlastního kapitálu. První část se zaúčtuje do nerozděleného zisku a představuje kumulativní úrok ze závazkové složky. Druhou částí je původní kapitálová složka. Pokud je však k datu přechodu na IFRS závazková složka již splacena, nemusí prvouživatel podle tohoto standardu tyto dvě části oddělovat. |
| --- | --- |

D18

IAS 32 Finanční nástroje: Vykazování požaduje, aby účetní jednotka na počátku rozdělila složený finanční nástroj na závazkovou složku a kapitálovou složku. Pokud je již závazková složka splacena, požaduje retrospektivní použití IAS 32 oddělení dvou částí vlastního kapitálu. První část se zaúčtuje do nerozděleného zisku a představuje kumulativní úrok ze závazkové složky. Druhou částí je původní kapitálová složka. Pokud je však k datu přechodu na IFRS závazková složka již splacena, nemusí prvouživatel podle tohoto standardu tyto dvě části oddělovat.

Klasifikace dříve vykázaných finančních nástrojů

| D19 | IAS 39 Finanční nástroje: Účtování a oceňování dovoluje klasifikovat finanční aktivum při prvotním vykázání jako realizovatelné nebo klasifikovat finanční nástroj (za předpokladu, že jsou splněna určitá kritéria) jako finanční aktivum nebo finanční závazek v reálné hodnotě se změnami reálné hodnoty účtovanými do výsledku hospodaření. Navzdory tomuto požadavku platí v následujících případech tyto výjimky:






  (a) | účetní jednotka může určit k datu přechodu na IFRS finanční nástroj jako realizovatelný. |
| --- | --- | --- |

D19

IAS 39 Finanční nástroje: Účtování a oceňování dovoluje klasifikovat finanční aktivum při prvotním vykázání jako realizovatelné nebo klasifikovat finanční nástroj (za předpokladu, že jsou splněna určitá kritéria) jako finanční aktivum nebo finanční závazek v reálné hodnotě se změnami reálné hodnoty účtovanými do výsledku hospodaření. Navzdory tomuto požadavku platí v následujících případech tyto výjimky:

(a)

účetní jednotka může určit k datu přechodu na IFRS finanční nástroj jako realizovatelný.

| (b) | účetní jednotka může určit k datu přechodu na IFRS určité finanční aktivum nebo určitý finanční závazek za vykazovaný v reálné hodnotě se změnami reálné hodnoty účtovanými do výsledku hospodaření, pokud jsou splněny podmínky stanovené odstavci 9(b)(i), 9(b)(ii) nebo 11A standardu IAS 39 k tomuto datu. |
| --- | --- |

(b)

účetní jednotka může určit k datu přechodu na IFRS určité finanční aktivum nebo určitý finanční závazek za vykazovaný v reálné hodnotě se změnami reálné hodnoty účtovanými do výsledku hospodaření, pokud jsou splněny podmínky stanovené odstavci 9(b)(i), 9(b)(ii) nebo 11A standardu IAS 39 k tomuto datu.

Ocenění finančních aktiv a finančních závazků reálnou hodnotou při počátečním vykázání

| D20 | Bez ohledu na požadavky odstavců 7 a 9 může účetní jednotka použít požadavky obsažené v poslední větě odstavce AG76 a AG76A standardu IAS 39 jedním z následujících způsobů:






  (a) | prospektivně na transakce uzavřené po 25. říjnu 2002; nebo |
| --- | --- | --- |

D20

Bez ohledu na požadavky odstavců 7 a 9 může účetní jednotka použít požadavky obsažené v poslední větě odstavce AG76 a AG76A standardu IAS 39 jedním z následujících způsobů:

(a)

prospektivně na transakce uzavřené po 25. říjnu 2002; nebo

| (b) | prospektivně na transakce uzavřené po 1. ledna 2004. |
| --- | --- |

(b)

prospektivně na transakce uzavřené po 1. ledna 2004.

Změny závazků zahrnutých do pořizovací ceny pozemků, budov a zařízení

| D21 | IFRIC 1 Změny v existujících závazcích z ukončení provozu, uvedení do původního stavu a obdobných závazcích požaduje, aby specifikované změny závazku z ukončení provozu, uvedení do původního stavu a obdobného závazku byly připočteny k pořizovacímu nákladu souvisejícího aktiva nebo od něj byly odečteny; upravená odepsatelná částka aktiva je následně odepsána prospektivně v průběhu zbývající doby použitelnosti. Prvouživatel nemusí tyto požadavky splňovat v případě změn těch závazků, které nastaly před datem přechodu na IFRS. Pokud prvouživatel využije této výjimky:






  (a) | ocení závazek k datu přechodu na IFRS v souladu s IAS 37; |
| --- | --- | --- |

D21

IFRIC 1 Změny v existujících závazcích z ukončení provozu, uvedení do původního stavu a obdobných závazcích požaduje, aby specifikované změny závazku z ukončení provozu, uvedení do původního stavu a obdobného závazku byly připočteny k pořizovacímu nákladu souvisejícího aktiva nebo od něj byly odečteny; upravená odepsatelná částka aktiva je následně odepsána prospektivně v průběhu zbývající doby použitelnosti. Prvouživatel nemusí tyto požadavky splňovat v případě změn těch závazků, které nastaly před datem přechodu na IFRS. Pokud prvouživatel využije této výjimky:

(a)

ocení závazek k datu přechodu na IFRS v souladu s IAS 37;

| (b) | potud, pokud závazek spadá do působnosti IFRIC 1, odhadne částku, která by byla zahrnuta v pořizovacím nákladu souvisejícího aktiva v okamžiku vzniku závazku s tím, že diskontuje závazek k tomuto datu za použití nejlepšího odhadu historické diskontní míry (historických diskontních měr) upravené (upravených) o riziko, která (které) by byla (byly) aplikována (aplikovány) na takový závazek v průběhu mezilehlého období; a |
| --- | --- |

(b)

potud, pokud závazek spadá do působnosti IFRIC 1, odhadne částku, která by byla zahrnuta v pořizovacím nákladu souvisejícího aktiva v okamžiku vzniku závazku s tím, že diskontuje závazek k tomuto datu za použití nejlepšího odhadu historické diskontní míry (historických diskontních měr) upravené (upravených) o riziko, která (které) by byla (byly) aplikována (aplikovány) na takový závazek v průběhu mezilehlého období; a

| (c) | vypočte k datu přechodu na IFRS oprávky k této částce na základě současného odhadu doby použitelnosti aktiva a pravidel odpisování přijatých účetní jednotkou podle IFRS. |
| --- | --- |

(c)

vypočte k datu přechodu na IFRS oprávky k této částce na základě současného odhadu doby použitelnosti aktiva a pravidel odpisování přijatých účetní jednotkou podle IFRS.

Finanční aktiva nebo nehmotná aktiva vykazovaná v souladu s IFRIC 12

| D22 | Prvouživatel může použít přechodná ustanovení podle IFRIC 12 Dohody o poskytování licenčních služeb. |
| --- | --- |

D22

Prvouživatel může použít přechodná ustanovení podle IFRIC 12 Dohody o poskytování licenčních služeb.

Výpůjční náklady

| D23 | Prvouživatel může použít přechodná ustanovení v odstavcích 27 a 28 standardu IAS 23 Výpůjční náklady (v revidovaném znění z roku 2007). Pro tyto odstavce platí jako datum účinnosti buď 1. července 2009, nebo datum přechodu na IFRS, a to pozdější z těchto dat. |
| --- | --- |

D23

Prvouživatel může použít přechodná ustanovení v odstavcích 27 a 28 standardu IAS 23 Výpůjční náklady (v revidovaném znění z roku 2007). Pro tyto odstavce platí jako datum účinnosti buď 1. července 2009, nebo datum přechodu na IFRS, a to pozdější z těchto dat.

Dodatek E

Krátkodobé výjimky ze standardů IFRS

Tento dodatek je nedílnou součástí IFRS.

[Tento dodatek je určen pro případné budoucí krátkodobé výjimky].

---

| 26.11.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 311/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 311/21

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1137/2009

ze dne 25. listopadu 2009

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Insalata di Lusia (CHZO))

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem a podle čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 byla v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) zveřejněna žádost Itálie o zápis názvu „Insalata di Lusia“. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem a podle čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 byla v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) zveřejněna žádost Itálie o zápis názvu „Insalata di Lusia“.

| (2) | Protože nebyla Komisi oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být uvedený název zapsán, |
| --- | --- |

(2)

Protože nebyla Komisi oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být uvedený název zapsán,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 25. listopadu 2009.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Úř. věst. C 89, 18.4.2009, s. 13.

2

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.6   Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

ITÁLIE

Insalata di Lusia (CHZO)

---

| 26.11.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 311/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 311/23

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1138/2009

ze dne 25. listopadu 2009,

kterým se schvalují změny, které nejsou menšího rozsahu, specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Bitto (CHOP))

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 9 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 510/2006 prověřila Komise žádost Itálie o schválení změn ve specifikaci chráněného označení původu „Bitto“ zapsaného podle nařízení Komise (ES) č. 1107/96 (2) ve znění nařízení (ES) č. 1263/96 (3). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 9 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 510/2006 prověřila Komise žádost Itálie o schválení změn ve specifikaci chráněného označení původu „Bitto“ zapsaného podle nařízení Komise (ES) č. 1107/96 (2) ve znění nařízení (ES) č. 1263/96 (3).

| (2) | Jelikož dané změny nejsou menšího rozsahu ve smyslu článku 9 nařízení (ES) č. 510/2006, Komise zveřejnila žádost o změny podle čl. 6 odst. 2 prvního pododstavce uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Vzhledem k tomu, že Komisi nebyla předložena námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, je třeba změny schválit, |
| --- | --- |

(2)

Jelikož dané změny nejsou menšího rozsahu ve smyslu článku 9 nařízení (ES) č. 510/2006, Komise zveřejnila žádost o změny podle čl. 6 odst. 2 prvního pododstavce uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Vzhledem k tomu, že Komisi nebyla předložena námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, je třeba změny schválit,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny specifikace zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu uvedeného v příloze tohoto nařízení se schvalují.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 25. listopadu 2009.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Úř. věst. L 148, 21.6.1996, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 163, 2.7.1996, s. 19.

3

(4)  Úř. věst. C 87, 16.4.2009, s. 20.

4

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.3   Sýry

ITÁLIE

Bitto (CHOP)

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

| 26.11.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 311/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 311/25

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 13. května 2009

o opatření C 20/07 (ex NN 31/07), která přijalo Španělsko ve prospěch podniku Pickman

(oznámeno pod číslem K(2009) 3541)

(Pouze španělské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2009/849/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 této dohody,

poté co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s uvedeným článkem podaly své připomínky (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ŘÍZENÍ

| (1) | Na základě tvrzení, která uvedl stěžovatel v dopise zaevidovaném dne 5. dubna 2006 a podle nichž španělské orgány údajně poskytly státní podporu podniku Pickman — La Cartuja de Sevilla S.A. (dále jen „Pickman“ nebo „podnik Pickman“), požádala Evropská komise (dále jen „Komise“) španělské orgány o informace, a to prostřednictvím dopisů ze dne 12. dubna 2006 a ze dne 12. února 2007; španělské orgány na tyto dopisy odpověděly prostřednictvím dopisů zaevidovaných ve dnech 7. června 2006, 30. srpna 2006 a 18. dubna 2007. |
| --- | --- |

(1)

Na základě tvrzení, která uvedl stěžovatel v dopise zaevidovaném dne 5. dubna 2006 a podle nichž španělské orgány údajně poskytly státní podporu podniku Pickman — La Cartuja de Sevilla S.A. (dále jen „Pickman“ nebo „podnik Pickman“), požádala Evropská komise (dále jen „Komise“) španělské orgány o informace, a to prostřednictvím dopisů ze dne 12. dubna 2006 a ze dne 12. února 2007; španělské orgány na tyto dopisy odpověděly prostřednictvím dopisů zaevidovaných ve dnech 7. června 2006, 30. srpna 2006 a 18. dubna 2007.

| (2) | Dne 27. června 2007 informovala Komise španělské orgány, že se rozhodla zahájit řízení a že připomínky španělských orgánů obdržela v dopisech ze dne 15. září 2007 a ze dne 26. listopadu 2007. |
| --- | --- |

(2)

Dne 27. června 2007 informovala Komise španělské orgány, že se rozhodla zahájit řízení a že připomínky španělských orgánů obdržela v dopisech ze dne 15. září 2007 a ze dne 26. listopadu 2007.

| (3) | Poté, co bylo v Úředním věstníku Evropské unie ze dne 10. října 2007 zveřejněno rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“), v němž byly zúčastněné strany vyzvány k podání připomínek, Komise obdržela připomínky podané příjemcem podpory, a to prostřednictvím dopisů zaevidovaných ve dnech 26. listopadu 2007 a 7. dubna 2008. Tyto připomínky byly ve dnech 12. února 2008 a 11. dubna 2008 předány španělským orgánům, které na ně odpověděly dne 2. dubna 2008. Připomínky třetích stran nebyly podány. |
| --- | --- |

(3)

Poté, co bylo v Úředním věstníku Evropské unie ze dne 10. října 2007 zveřejněno rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“), v němž byly zúčastněné strany vyzvány k podání připomínek, Komise obdržela připomínky podané příjemcem podpory, a to prostřednictvím dopisů zaevidovaných ve dnech 26. listopadu 2007 a 7. dubna 2008. Tyto připomínky byly ve dnech 12. února 2008 a 11. dubna 2008 předány španělským orgánům, které na ně odpověděly dne 2. dubna 2008. Připomínky třetích stran nebyly podány.

2.   PŘÍJEMCE PODPORY

| (4) | Podnik Pickman, se sídlem v Seville, se od roku 1841 zabývá výrobou nádobí a porcelánu. Tradičně se zaměřuje na výrobu vysoce kvalitních řemeslných výrobků a na jejich prodej, a to buď přímo hotelům, restauracím a cateringovým firmám, nebo formou spolupráce s maloobchodními prodejnami. V poslední době začal působit také na trhu podnikových dárků a pohostinství. Podnik Pickman nyní zaměstnává zhruba 140 osob a v roce 2005 dosáhl obratu 4,28 milionu EUR. Proto je třeba jej považovat za střední podnik (2). |
| --- | --- |

(4)

Podnik Pickman, se sídlem v Seville, se od roku 1841 zabývá výrobou nádobí a porcelánu. Tradičně se zaměřuje na výrobu vysoce kvalitních řemeslných výrobků a na jejich prodej, a to buď přímo hotelům, restauracím a cateringovým firmám, nebo formou spolupráce s maloobchodními prodejnami. V poslední době začal působit také na trhu podnikových dárků a pohostinství. Podnik Pickman nyní zaměstnává zhruba 140 osob a v roce 2005 dosáhl obratu 4,28 milionu EUR. Proto je třeba jej považovat za střední podnik (2).

| (5) | Pickman působí na trhu s keramickými výrobky; celkový prodej realizovaný na tomto trhu, který zaměstnává 222 000 osob, dosahuje přibližně 26 miliard EUR, což je považováno za třetinu celkové světové produkce. Segment označovaný jako „stolní nádobí a dekorativní předměty“ má totiž některé zvláštní vlastnosti – zaměstnává značné množství pracovní síly, má úzké vazby s konečnými spotřebiteli a projevuje se v něm zvýšená potřeba hospodářské soutěže, pokud jde o design a jakost. V rámci tohoto trhu probíhá hospodářská soutěž mezi výrobci a rovněž obchod uvnitř Společenství, kde jsou hlavními producenty a spotřebiteli Spojené království a Německo, zatímco podíl Španělska je nižší než 5 %. Na vnitrostátní úrovni existuje ve Španělsku 11 činných podniků zaměstnávajících 3 000 osob, s celkovým ročním objemem prodeje dosahujícím 60 milionů výrobků v celkové hodnotě 84 milionů EUR ročně (3). |
| --- | --- |

(5)

Pickman působí na trhu s keramickými výrobky; celkový prodej realizovaný na tomto trhu, který zaměstnává 222 000 osob, dosahuje přibližně 26 miliard EUR, což je považováno za třetinu celkové světové produkce. Segment označovaný jako „stolní nádobí a dekorativní předměty“ má totiž některé zvláštní vlastnosti – zaměstnává značné množství pracovní síly, má úzké vazby s konečnými spotřebiteli a projevuje se v něm zvýšená potřeba hospodářské soutěže, pokud jde o design a jakost. V rámci tohoto trhu probíhá hospodářská soutěž mezi výrobci a rovněž obchod uvnitř Společenství, kde jsou hlavními producenty a spotřebiteli Spojené království a Německo, zatímco podíl Španělska je nižší než 5 %. Na vnitrostátní úrovni existuje ve Španělsku 11 činných podniků zaměstnávajících 3 000 osob, s celkovým ročním objemem prodeje dosahujícím 60 milionů výrobků v celkové hodnotě 84 milionů EUR ročně (3).

3.   OPATŘENÍ

| (6) | Předmětem rozhodnutí o zahájení řízení jsou tato opatření (4):






  — | opatření 2: odpis z nedoplatku ve výši 3,29 milionu EUR na základě zvláštní dohody mezi podnikem Pickman a správou sociálního zabezpečení, podepsané dne 11. dubna 2000; tato dohoda byla jiného druhu než je obecné vyrovnání s věřiteli, |
| --- | --- | --- |

(6)

Předmětem rozhodnutí o zahájení řízení jsou tato opatření (4):

—

opatření 2: odpis z nedoplatku ve výši 3,29 milionu EUR na základě zvláštní dohody mezi podnikem Pickman a správou sociálního zabezpečení, podepsané dne 11. dubna 2000; tato dohoda byla jiného druhu než je obecné vyrovnání s věřiteli,

| — | opatření 3 až 6: několik sdružených půjček v celkové výši 1,87 milionu EUR a dotace v celkové výši 2,59 milionu EUR, určené na hmotné a nehmotné investice uvedené v plánu restrukturalizace, který podnik Pickman předložil andaluské regionální vládě (Junta de Andalucía) a ta jej dne 2. března 2004 schválila; zmínky o tomto plánu restrukturalizace jsou obsaženy v bodech 50, 51 a 52 odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, |
| --- | --- |

—

opatření 3 až 6: několik sdružených půjček v celkové výši 1,87 milionu EUR a dotace v celkové výši 2,59 milionu EUR, určené na hmotné a nehmotné investice uvedené v plánu restrukturalizace, který podnik Pickman předložil andaluské regionální vládě (Junta de Andalucía) a ta jej dne 2. března 2004 schválila; zmínky o tomto plánu restrukturalizace jsou obsaženy v bodech 50, 51 a 52 odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení,

| — | opatření 7: záruka ve výši 1,3 milionu EUR, kterou poskytl Úřad pro inovaci a rozvoj Andalusie (Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía, dále jen „IDEA“) a která pokrývala 80 % z úvěru 1,65 milionu EUR, který si podnik Pickman dojednal s bankou; tuto záruku strany potvrdily dne 28. prosince 2005. Záruka nebyla vykonána. |
| --- | --- |

—

opatření 7: záruka ve výši 1,3 milionu EUR, kterou poskytl Úřad pro inovaci a rozvoj Andalusie (Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía, dále jen „IDEA“) a která pokrývala 80 % z úvěru 1,65 milionu EUR, který si podnik Pickman dojednal s bankou; tuto záruku strany potvrdily dne 28. prosince 2005. Záruka nebyla vykonána.

4.   DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (7) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise předběžně uvedla, že opatření 2 až 7 by mohla představovat státní podporu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(7)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise předběžně uvedla, že opatření 2 až 7 by mohla představovat státní podporu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (8) | Vzhledem k tomu, že hlavním cílem uvedených opatření zřejmě bylo pomoci podniku v obtížích, měla Komise za to, že lze uplatnit pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (5) (dále jen „pokyny z roku 2004“), neboť opatření 7, pokud by představovalo státní podporu, bylo přijato až po vstupu uvedených pokynů v platnost. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k tomu, že hlavním cílem uvedených opatření zřejmě bylo pomoci podniku v obtížích, měla Komise za to, že lze uplatnit pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (5) (dále jen „pokyny z roku 2004“), neboť opatření 7, pokud by představovalo státní podporu, bylo přijato až po vstupu uvedených pokynů v platnost.

| (9) | Předběžné posouzení, které Komise uplatnila, bylo následující:






  — | uvedená opatření nelze s ohledem na jejich formu a délku trvání považovat za podporu na záchranu, |
| --- | --- | --- |

(9)

Předběžné posouzení, které Komise uplatnila, bylo následující:

—

uvedená opatření nelze s ohledem na jejich formu a délku trvání považovat za podporu na záchranu,

| — | podnik Pickman by se býval mohl stát příjemcem podpory na restrukturalizaci, avšak vzhledem k neexistenci plánu restrukturalizace nelze zhodnotit, zda by toto opatření mohlo obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku. |
| --- | --- |

—

podnik Pickman by se býval mohl stát příjemcem podpory na restrukturalizaci, avšak vzhledem k neexistenci plánu restrukturalizace nelze zhodnotit, zda by toto opatření mohlo obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku.

| (10) | Komise se na základě dostupných informací rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení; tímto řízením zamýšlela rozptýlit své pochybnosti týkající se jednak toho, zda mají dotyčná opatření povahu státní podpory, jednak toho, zda jsou slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(10)

Komise se na základě dostupných informací rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení; tímto řízením zamýšlela rozptýlit své pochybnosti týkající se jednak toho, zda mají dotyčná opatření povahu státní podpory, jednak toho, zda jsou slučitelná se společným trhem.

5.   PŘIPOMÍNKY ZE STRANY ŠPANĚLSKA

| (11) | Poté, co byly španělské orgány informovány o rozhodnutí zahájit řízení, zaslaly níže uvedené připomínky k jednotlivým dotčeným opatřením. |
| --- | --- |

(11)

Poté, co byly španělské orgány informovány o rozhodnutí zahájit řízení, zaslaly níže uvedené připomínky k jednotlivým dotčeným opatřením.

| (12) | Pokud jde o opatření 2, španělské orgány zdůraznily, že správa sociálního zabezpečení měla jakožto přednostní věřitel přednost před běžnými věřiteli, a to bezprostředně po věřitelích se zárukou a po pohledávkách vůči zaměstnancům podniku. Výhoda, která z této přednosti plynula, neznamená však absolutní přednost, ale spočívá v tom, že je přednostnímu věřiteli poskytnuta možnost zvolit namísto obecné dohody věřitelů podepsání zvláštní dohody za účelem dosáhnout takových podmínek, které se opírají o použitelné vnitrostátní právní předpisy, a jsou tedy příznivější než podmínky, které poskytuje obecná dohoda věřitelů. Španělské orgány rovněž podrobně popisují jediné dvě možné alternativy, a sice obstavení zvláštních hmotných a nehmotných aktiv, které však nezískalo přednost před jinými dříve zapsanými zástavními právy ani před provedením plateb zaměstnancům a které by s nejvyšší pravděpodobností vedlo k nižší míře splácení dluhu podniku Pickman. |
| --- | --- |

(12)

Pokud jde o opatření 2, španělské orgány zdůraznily, že správa sociálního zabezpečení měla jakožto přednostní věřitel přednost před běžnými věřiteli, a to bezprostředně po věřitelích se zárukou a po pohledávkách vůči zaměstnancům podniku. Výhoda, která z této přednosti plynula, neznamená však absolutní přednost, ale spočívá v tom, že je přednostnímu věřiteli poskytnuta možnost zvolit namísto obecné dohody věřitelů podepsání zvláštní dohody za účelem dosáhnout takových podmínek, které se opírají o použitelné vnitrostátní právní předpisy, a jsou tedy příznivější než podmínky, které poskytuje obecná dohoda věřitelů. Španělské orgány rovněž podrobně popisují jediné dvě možné alternativy, a sice obstavení zvláštních hmotných a nehmotných aktiv, které však nezískalo přednost před jinými dříve zapsanými zástavními právy ani před provedením plateb zaměstnancům a které by s nejvyšší pravděpodobností vedlo k nižší míře splácení dluhu podniku Pickman.

| (13) | Španělské orgány uvádějí na pravou míru prohlášení uvedené v bodu 16 odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení a upřesňují, že v souladu s obecnou dohodou věřitelů existovaly spíše dvě alternativy, než dvě kumulativní možnosti: buď získat 5 % svých peněžních nároků během 75 dní, nebo 20 % během 17 let, a to bez úroků. |
| --- | --- |

(13)

Španělské orgány uvádějí na pravou míru prohlášení uvedené v bodu 16 odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení a upřesňují, že v souladu s obecnou dohodou věřitelů existovaly spíše dvě alternativy, než dvě kumulativní možnosti: buď získat 5 % svých peněžních nároků během 75 dní, nebo 20 % během 17 let, a to bez úroků.

| (14) | Správa sociálního zabezpečení naopak využila svého přednostního postavení k tomu, aby se vyhnula podepsání obecných dohod věřitelů a zvolila zvláštní dohodu, o níž se domnívala, že na rozdíl od obecné dohody věřitelů zvyšuje její vyhlídky na splacení dluhu. Podnik Pickman, který dlužil správě sociálního zabezpečení 4 miliony EUR, souhlasil tedy s tím, že splatí 18 % z této částky během osmi let, což bude navýšeno o úrok 3,25 % ročně. Zvláštní dohoda obsahovala mimoto rovněž záruku, podle níž by byla dohoda automaticky zrušena v případě, že by se kterémukoliv z ostatních věřitelů dostalo výhodnějšího zacházení. Poté, co podnik Pickman uhradil částku 595 676,89 EUR jakožto pojistné zaměstnanců, uhradil dne 27. května 2004 částku 2 012 786,39 EUR. |
| --- | --- |

(14)

Správa sociálního zabezpečení naopak využila svého přednostního postavení k tomu, aby se vyhnula podepsání obecných dohod věřitelů a zvolila zvláštní dohodu, o níž se domnívala, že na rozdíl od obecné dohody věřitelů zvyšuje její vyhlídky na splacení dluhu. Podnik Pickman, který dlužil správě sociálního zabezpečení 4 miliony EUR, souhlasil tedy s tím, že splatí 18 % z této částky během osmi let, což bude navýšeno o úrok 3,25 % ročně. Zvláštní dohoda obsahovala mimoto rovněž záruku, podle níž by byla dohoda automaticky zrušena v případě, že by se kterémukoliv z ostatních věřitelů dostalo výhodnějšího zacházení. Poté, co podnik Pickman uhradil částku 595 676,89 EUR jakožto pojistné zaměstnanců, uhradil dne 27. května 2004 částku 2 012 786,39 EUR.

| (15) | A konečně španělské orgány tvrdí, že odkaz na „obecný zájem“, který je uveden v bodu 18 odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, je pouze součástí obecné fráze používané ve všech dohodách týkajících se řízení o vymáhání dluhů. Skutečným záměrem správy sociálního zabezpečení, která jednala v souladu se zásadami investora v podmínkách tržního hospodářství, bylo vymoci od dlužníka co nejvyšší možnou částku; popírá, že by měla jiný úmysl než nalezení nejlepší možné cesty ke splacení dluhu. |
| --- | --- |

(15)

A konečně španělské orgány tvrdí, že odkaz na „obecný zájem“, který je uveden v bodu 18 odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, je pouze součástí obecné fráze používané ve všech dohodách týkajících se řízení o vymáhání dluhů. Skutečným záměrem správy sociálního zabezpečení, která jednala v souladu se zásadami investora v podmínkách tržního hospodářství, bylo vymoci od dlužníka co nejvyšší možnou částku; popírá, že by měla jiný úmysl než nalezení nejlepší možné cesty ke splacení dluhu.

| (16) | Španělské orgány uvádějí, že podle sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (6) (dále jen „sdělení o zárukách“) nepředstavuje uvedené opatření státní podporu. Především nelze považovat podnik Pickman za podnik v obtížích, což bylo podmínkou pro poskytnutí úvěru bez intervence státu; postavení tohoto podniku se totiž v roce 2005 výrazně zlepšilo, takže v roce 2006 již dosáhl pozitivních výsledků a získal tak důvěru bank, které mu poskytly úvěr za běžných tržních podmínek, tedy v sazbě Euribor, která v daném okamžiku představovala 2,783 procentních bodů plus 1,25 procentního bodu. |
| --- | --- |

(16)

Španělské orgány uvádějí, že podle sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (6) (dále jen „sdělení o zárukách“) nepředstavuje uvedené opatření státní podporu. Především nelze považovat podnik Pickman za podnik v obtížích, což bylo podmínkou pro poskytnutí úvěru bez intervence státu; postavení tohoto podniku se totiž v roce 2005 výrazně zlepšilo, takže v roce 2006 již dosáhl pozitivních výsledků a získal tak důvěru bank, které mu poskytly úvěr za běžných tržních podmínek, tedy v sazbě Euribor, která v daném okamžiku představovala 2,783 procentních bodů plus 1,25 procentního bodu.

| (17) | Kromě toho španělské orgány tvrdí, že se nejednalo o státní podporu, neboť uvedená záruka se vztahovala pouze na určitou zvláštní finanční transakci, a to na pokrytí 80 % (tedy 1,3 milionu EUR) z celkové částky úvěru, jehož doba byla stanovena na 10 let. Na druhou stranu však španělské orgány zdůrazňují, že podnik Pickman zaplatil za tuto záruku tržní cenu, neboť uhradil záruční prémii ve výši 1,5 % ročně a kromě toho zapsal ve prospěch IDEA zástavní právo, které samo o sobě představovalo 13 % z hodnoty nemovitého majetku, která činila 10 950 000 EUR. |
| --- | --- |

(17)

Kromě toho španělské orgány tvrdí, že se nejednalo o státní podporu, neboť uvedená záruka se vztahovala pouze na určitou zvláštní finanční transakci, a to na pokrytí 80 % (tedy 1,3 milionu EUR) z celkové částky úvěru, jehož doba byla stanovena na 10 let. Na druhou stranu však španělské orgány zdůrazňují, že podnik Pickman zaplatil za tuto záruku tržní cenu, neboť uhradil záruční prémii ve výši 1,5 % ročně a kromě toho zapsal ve prospěch IDEA zástavní právo, které samo o sobě představovalo 13 % z hodnoty nemovitého majetku, která činila 10 950 000 EUR.

| (18) | Španělské orgány nepopírají, že opatření 3 až 6 mají povahu státní podpory, avšak zároveň tvrdí, že tuto skutečnost neoznámily, neboť měly za to, že opatření jsou součástí režimu podpor investic, zaměstnanosti a malých a středních podniků v Andalusii, který zahrnoval rovněž možnost poskytování podpor na záchranu a restrukturalizaci malých a středních podniků v obtížích a který již Komise schválila (7) (dále jen „schválený režim“). |
| --- | --- |

(18)

Španělské orgány nepopírají, že opatření 3 až 6 mají povahu státní podpory, avšak zároveň tvrdí, že tuto skutečnost neoznámily, neboť měly za to, že opatření jsou součástí režimu podpor investic, zaměstnanosti a malých a středních podniků v Andalusii, který zahrnoval rovněž možnost poskytování podpor na záchranu a restrukturalizaci malých a středních podniků v obtížích a který již Komise schválila (7) (dále jen „schválený režim“).

| (19) | V tomto ohledu španělské orgány tvrdí, že veškeré podmínky stanovené v rámci schváleného režimu byly dodrženy. Připouštějí ovšem, že nebylo přesně dodrženo ustanovení týkající se maximální celkové výše podpory, která byla stanovena na 4 miliony EUR na jednoho příjemce; opatření 3 až 6 totiž dosáhla celkové částky 4,46 milionu EUR. Skutečnost, že Komisi nebyl oznámen ani tento nepříliš vysoký přebytek, představující částku 0,46 milionu EUR, ani celková částka podpory, je však podle názoru španělských orgánů pouhým správním pochybením, jímž není dotčena zásadní slučitelnost uvedeného opatření se schváleným režimem; tuto skutečnost by měla rozumně uznat také Komise. |
| --- | --- |

(19)

V tomto ohledu španělské orgány tvrdí, že veškeré podmínky stanovené v rámci schváleného režimu byly dodrženy. Připouštějí ovšem, že nebylo přesně dodrženo ustanovení týkající se maximální celkové výše podpory, která byla stanovena na 4 miliony EUR na jednoho příjemce; opatření 3 až 6 totiž dosáhla celkové částky 4,46 milionu EUR. Skutečnost, že Komisi nebyl oznámen ani tento nepříliš vysoký přebytek, představující částku 0,46 milionu EUR, ani celková částka podpory, je však podle názoru španělských orgánů pouhým správním pochybením, jímž není dotčena zásadní slučitelnost uvedeného opatření se schváleným režimem; tuto skutečnost by měla rozumně uznat také Komise.

| (20) | Na druhou stranu španělské orgány uvádějí, že opatření 3 až 6 by měla být posuzována podle pokynů Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích (8), přijatých v roce 1999 (dále jen „pokyny z roku 1999“), které představují jediný základ, který byl platný v době poskytnutí podpory; podle těchto pokynů je lze posuzovat jako mimořádnou operaci, která byla součástí plánu restrukturalizace předloženého španělským orgánům v rámci schváleného režimu. V rozporu s předběžným posouzením, které Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení, se španělské orgány domnívají, že opatření 7 nelze považovat za státní podporu (viz 15. a 16. bod odůvodnění), neboť podpory na restrukturalizaci nebyly po zveřejnění pokynů z roku 2004 poskytnuty. |
| --- | --- |

(20)

Na druhou stranu španělské orgány uvádějí, že opatření 3 až 6 by měla být posuzována podle pokynů Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích (8), přijatých v roce 1999 (dále jen „pokyny z roku 1999“), které představují jediný základ, který byl platný v době poskytnutí podpory; podle těchto pokynů je lze posuzovat jako mimořádnou operaci, která byla součástí plánu restrukturalizace předloženého španělským orgánům v rámci schváleného režimu. V rozporu s předběžným posouzením, které Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení, se španělské orgány domnívají, že opatření 7 nelze považovat za státní podporu (viz 15. a 16. bod odůvodnění), neboť podpory na restrukturalizaci nebyly po zveřejnění pokynů z roku 2004 poskytnuty.

| (21) | Kromě toho španělské orgány zdůrazňují, že uvedená podpora by byla považována za slučitelnou podporu na restrukturalizaci jak podle pokynů z roku 1999, tak i podle pokynů z roku 2004. V roce 2003 zaměstnával totiž podnik Pickman 128 osob a jeho obrat představoval 2,35 milionu EUR; z těchto důvodů jej lze zařadit mezi malé a střední podniky a u tohoto typu podniků není nutné předkládat plán ke schválení Komisi. Plán restrukturalizace odpovídá v každém případě požadavkům Komise: doba jeho trvání je šest let, podpora je v něm omezena na minimum nutné k obnovení životaschopnosti podniku, což dokládá i připojený průzkum trhu, a stanoví, že k restrukturalizaci má významným dílem přispívat i samotný podnik. Španělské orgány v tomto ohledu odkazují na rozhodnutí Komise týkající se schválení neoznámené podpory na restrukturalizaci jiného ze španělských malých a středních podniků z téhož sektoru jako podnik Pickman, Porcelanas del Principado
   (9), v němž je poukazováno na zásadní dodržení podmínek stanovených v pokynech z roku 1999 a na snížené možnosti narušení hospodářské soutěže vinou dané podpory. |
| --- | --- |

(21)

Kromě toho španělské orgány zdůrazňují, že uvedená podpora by byla považována za slučitelnou podporu na restrukturalizaci jak podle pokynů z roku 1999, tak i podle pokynů z roku 2004. V roce 2003 zaměstnával totiž podnik Pickman 128 osob a jeho obrat představoval 2,35 milionu EUR; z těchto důvodů jej lze zařadit mezi malé a střední podniky a u tohoto typu podniků není nutné předkládat plán ke schválení Komisi. Plán restrukturalizace odpovídá v každém případě požadavkům Komise: doba jeho trvání je šest let, podpora je v něm omezena na minimum nutné k obnovení životaschopnosti podniku, což dokládá i připojený průzkum trhu, a stanoví, že k restrukturalizaci má významným dílem přispívat i samotný podnik. Španělské orgány v tomto ohledu odkazují na rozhodnutí Komise týkající se schválení neoznámené podpory na restrukturalizaci jiného ze španělských malých a středních podniků z téhož sektoru jako podnik Pickman, Porcelanas del Principado
   (9), v němž je poukazováno na zásadní dodržení podmínek stanovených v pokynech z roku 1999 a na snížené možnosti narušení hospodářské soutěže vinou dané podpory.

| (22) | Konečně španělské orgány upozorňují na význam podniku Pickman pro místní průmysl v Andalusii i pro průmysl ve Španělsku, přičemž poukazují na jedné straně na dlouholetou historickou a kulturní tradici tohoto podniku a na druhé straně na skutečnost, že u podpor poskytnutých malým a středním podnikům, jejichž podíl na trhu je velmi omezený, existuje pouze nízké riziko narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(22)

Konečně španělské orgány upozorňují na význam podniku Pickman pro místní průmysl v Andalusii i pro průmysl ve Španělsku, přičemž poukazují na jedné straně na dlouholetou historickou a kulturní tradici tohoto podniku a na druhé straně na skutečnost, že u podpor poskytnutých malým a středním podnikům, jejichž podíl na trhu je velmi omezený, existuje pouze nízké riziko narušení hospodářské soutěže.

6.   PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN

| (23) | Poté, co bylo rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie, obdržela Komise pouze připomínky příjemce podpory, podniku Pickman; tyto připomínky se týkaly jednotlivých dotčených opatření a jsou uvedeny v 24. až 32. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(23)

Poté, co bylo rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie, obdržela Komise pouze připomínky příjemce podpory, podniku Pickman; tyto připomínky se týkaly jednotlivých dotčených opatření a jsou uvedeny v 24. až 32. bodě odůvodnění.

| (24) | Podnik Pickman zpochybňuje předběžnou analýzu provedenou Komisí, podle níž představuje opatření 2 státní podporu, a potvrzuje argumenty, které uvádějí španělské orgány; podle těchto argumentů měla zvláštní dohoda, podepsaná se správou sociálního zabezpečení, preferenční povahu a měla zajistit co nejrychlejší splacení co největší části pohledávky, obdobně jako by tomu bylo u soukromého věřitele v podmínkách tržního hospodářství. Příjemce podpory poukazuje dále na skutečnost, že od té doby došlo ke splacení všech stávajících dluhů podniku Pickman vůči správě sociálního zabezpečení a k pravidelné úhradě pozdějších plateb. |
| --- | --- |

(24)

Podnik Pickman zpochybňuje předběžnou analýzu provedenou Komisí, podle níž představuje opatření 2 státní podporu, a potvrzuje argumenty, které uvádějí španělské orgány; podle těchto argumentů měla zvláštní dohoda, podepsaná se správou sociálního zabezpečení, preferenční povahu a měla zajistit co nejrychlejší splacení co největší části pohledávky, obdobně jako by tomu bylo u soukromého věřitele v podmínkách tržního hospodářství. Příjemce podpory poukazuje dále na skutečnost, že od té doby došlo ke splacení všech stávajících dluhů podniku Pickman vůči správě sociálního zabezpečení a k pravidelné úhradě pozdějších plateb.

| (25) | Pokud jde o opatření 7, podnik Pickman uvádí, že jej nelze považovat za státní podporu, neboť splňuje všechny čtyři podmínky stanovené ve sdělení o zárukách. |
| --- | --- |

(25)

Pokud jde o opatření 7, podnik Pickman uvádí, že jej nelze považovat za státní podporu, neboť splňuje všechny čtyři podmínky stanovené ve sdělení o zárukách.

| (26) | V prosinci 2005 totiž podnik Pickman překonal obtíže, neboť jeho ztráty, které v roce 2004 přesahovaly 2 miliony EUR, se v roce 2005 snížily na přibližně 0,15 milionu EUR. Kromě toho mohl získat úvěr za běžných tržních podmínek, který skutečně získal, a to ve výši 3,3 milionu EUR u úvěrové instituce Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla v roce 2004, v době, kdy dosud čelil obtížím; za tento úvěr ručil v plné výši zástavním právem. Dotyčná veřejná záruka na úvěr ve výši 1,6 milionu EUR pokrývala pouze 80 % z tohoto úvěru a doba jejího trvání byla omezena na deset let. A konečně byl úvěr poskytnut za tržní cenu: podnik Pickman zaplatil záruční prémii ve výši 1,5 % ročně a zajistil v plném rozsahu záruku prostřednictvím zástavního práva z části svého nemovitého majetku, zapsaného ve prospěch IDEA. |
| --- | --- |

(26)

V prosinci 2005 totiž podnik Pickman překonal obtíže, neboť jeho ztráty, které v roce 2004 přesahovaly 2 miliony EUR, se v roce 2005 snížily na přibližně 0,15 milionu EUR. Kromě toho mohl získat úvěr za běžných tržních podmínek, který skutečně získal, a to ve výši 3,3 milionu EUR u úvěrové instituce Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla v roce 2004, v době, kdy dosud čelil obtížím; za tento úvěr ručil v plné výši zástavním právem. Dotyčná veřejná záruka na úvěr ve výši 1,6 milionu EUR pokrývala pouze 80 % z tohoto úvěru a doba jejího trvání byla omezena na deset let. A konečně byl úvěr poskytnut za tržní cenu: podnik Pickman zaplatil záruční prémii ve výši 1,5 % ročně a zajistil v plném rozsahu záruku prostřednictvím zástavního práva z části svého nemovitého majetku, zapsaného ve prospěch IDEA.

| (27) | V odpověď na žádost Komise o odhad hodnoty nemovitého majetku podniku Pickman v posledních letech zaslal Pickman dva samostatné odhady, první ze dne 31. května 2005 (10 962 598,56 EUR) a druhý ze dne 4. října 2007 (12 512 066,27 EUR). Ke dni 20. května 2004 nebyl nemovitý majetek zatížen žádným zástavním právem, ke dni 8. května 2007 byla již však na něj zapsána dvě zástavní práva, první ve prospěch úvěrové instituce Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla, ve výši 3 300 000 EUR, navýšených o úroky a výdaje, a druhé ve prospěch IDEA, ve výši 1 300 000 EUR, navýšených o výdaje ve výši 104 000 EUR. Podnik Pickman tvrdí, že celková výše, jíž dosahovala obě tato zástavní práva, byla i nadále mnohem nižší než odhadovaná hodnota nemovitého majetku, takže riziko, které podstupovala IDEA a které bylo ostatně velmi nízké, bylo dostatečně vyváženo vzhledem k souhrnné ceně, která by byla na trhu běžně zaplacena. Z těchto důvodů je podnik Pickman přesvědčen, že všechny čtyři podmínky byly splněny a že se zde nejedná o státní podporu. |
| --- | --- |

(27)

V odpověď na žádost Komise o odhad hodnoty nemovitého majetku podniku Pickman v posledních letech zaslal Pickman dva samostatné odhady, první ze dne 31. května 2005 (10 962 598,56 EUR) a druhý ze dne 4. října 2007 (12 512 066,27 EUR). Ke dni 20. května 2004 nebyl nemovitý majetek zatížen žádným zástavním právem, ke dni 8. května 2007 byla již však na něj zapsána dvě zástavní práva, první ve prospěch úvěrové instituce Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla, ve výši 3 300 000 EUR, navýšených o úroky a výdaje, a druhé ve prospěch IDEA, ve výši 1 300 000 EUR, navýšených o výdaje ve výši 104 000 EUR. Podnik Pickman tvrdí, že celková výše, jíž dosahovala obě tato zástavní práva, byla i nadále mnohem nižší než odhadovaná hodnota nemovitého majetku, takže riziko, které podstupovala IDEA a které bylo ostatně velmi nízké, bylo dostatečně vyváženo vzhledem k souhrnné ceně, která by byla na trhu běžně zaplacena. Z těchto důvodů je podnik Pickman přesvědčen, že všechny čtyři podmínky byly splněny a že se zde nejedná o státní podporu.

| (28) | Pickman nezpochybňuje původní posouzení provedené Komisí, podle nějž představují uvedená opatření státní podporu, tvrdí však, že jsou slučitelná s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES a že se na ně vztahuje schválený režim umožňující poskytování podpor na záchranu a restrukturalizaci malým a středním podnikům v obtížích. |
| --- | --- |

(28)

Pickman nezpochybňuje původní posouzení provedené Komisí, podle nějž představují uvedená opatření státní podporu, tvrdí však, že jsou slučitelná s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES a že se na ně vztahuje schválený režim umožňující poskytování podpor na záchranu a restrukturalizaci malým a středním podnikům v obtížích.

| (29) | Pickman zdůrazňuje skutečnost, že uvedená opatření splňují požadavek stanovený v rámci schváleného režimu a že maximální hodnotu 4 milionů EUR překračují pouze o 0,46 milionu EUR, což je mnohem méně než prahová hodnota 10 milionů EUR, která je uvedena v bodu 68 pokynů z roku 1999; režim pro malé a střední podniky byl tedy podle něj dodržen. |
| --- | --- |

(29)

Pickman zdůrazňuje skutečnost, že uvedená opatření splňují požadavek stanovený v rámci schváleného režimu a že maximální hodnotu 4 milionů EUR překračují pouze o 0,46 milionu EUR, což je mnohem méně než prahová hodnota 10 milionů EUR, která je uvedena v bodu 68 pokynů z roku 1999; režim pro malé a střední podniky byl tedy podle něj dodržen.

| (30) | Schválený režim i pokyny z roku 1999 vyžadují, aby byla podpora omezena na nutné minimum a aby se na plánu obnovení dlouhodobé životaschopnosti podílel významným dílem i příjemce, nestanoví však žádná kompenzační opatření, přičemž jedinou povinností příjemce podpory je nezvyšovat produkční kapacitu. |
| --- | --- |

(30)

Schválený režim i pokyny z roku 1999 vyžadují, aby byla podpora omezena na nutné minimum a aby se na plánu obnovení dlouhodobé životaschopnosti podílel významným dílem i příjemce, nestanoví však žádná kompenzační opatření, přičemž jedinou povinností příjemce podpory je nezvyšovat produkční kapacitu.

| (31) | Podnik Pickman tvrdí, že plán restrukturalizace povolující opatření 3 až 6, který byl vypracován nezávislým poradcem Auditoria y Consulta, S.A. v říjnu 2003 a který byl schválen španělskými orgány v březnu 2004, plně odpovídá uvedeným požadavkům, pokud jde o zásadu „jednou a dost“, nezbytnost, podíl příjemce, zákaz zvyšování produkční kapacity a vyhlídky na dlouhodobou udržitelnost za různých podmínek. |
| --- | --- |

(31)

Podnik Pickman tvrdí, že plán restrukturalizace povolující opatření 3 až 6, který byl vypracován nezávislým poradcem Auditoria y Consulta, S.A. v říjnu 2003 a který byl schválen španělskými orgány v březnu 2004, plně odpovídá uvedeným požadavkům, pokud jde o zásadu „jednou a dost“, nezbytnost, podíl příjemce, zákaz zvyšování produkční kapacity a vyhlídky na dlouhodobou udržitelnost za různých podmínek.

| (32) | Konečně Pickman zdůrazňuje, že v důsledku uvedených opatření nedošlo k protiprávnímu narušení trhu, neboť jejich příjemcem byl střední podnik umístěný v regionu spadajícím do čl. 87 odst. 3 písm. a), jehož podíl na trhu byl ve srovnání s běžnými obchodními objemy velmi nízký; tvrdí, že tento podnik plně dodržel harmonogram schváleného plánu restrukturalizace a že se již od roku 2006 jeho finanční situace skutečně zlepšovala, takže nebylo nutné uplatnit kompenzační opatření. |
| --- | --- |

(32)

Konečně Pickman zdůrazňuje, že v důsledku uvedených opatření nedošlo k protiprávnímu narušení trhu, neboť jejich příjemcem byl střední podnik umístěný v regionu spadajícím do čl. 87 odst. 3 písm. a), jehož podíl na trhu byl ve srovnání s běžnými obchodními objemy velmi nízký; tvrdí, že tento podnik plně dodržel harmonogram schváleného plánu restrukturalizace a že se již od roku 2006 jeho finanční situace skutečně zlepšovala, takže nebylo nutné uplatnit kompenzační opatření.

| (33) | Španělské orgány plně podporují argumenty, které uvádí podnik Pickman ve svých připomínkách; potvrzují rovněž závěr, že opatření 2 a 7 nelze považovat za státní podporu, zatímco opatření 3 až 6 představují státní podporu, která je však v každém případě slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(33)

Španělské orgány plně podporují argumenty, které uvádí podnik Pickman ve svých připomínkách; potvrzují rovněž závěr, že opatření 2 a 7 nelze považovat za státní podporu, zatímco opatření 3 až 6 představují státní podporu, která je však v každém případě slučitelná se společným trhem.

7.   POSOUZENÍ

| (34) | Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou neslučitelné se společným trhem podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(34)

Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou neslučitelné se společným trhem podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.

| (35) | Úvodem Komise přezkoumá opatření 7 na základě posouzení opatření 2; jedná se o stejné pořadí, jaké bylo uplatněno v připomínkách podaných španělskými orgány a příjemcem. Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení i v tomto rozhodnutí, kvalifikace opatření 7 bude mít totiž dopad na volbu právních předpisů, podle nichž budou posuzována zbývající opatření 3 až 6. |
| --- | --- |

(35)

Úvodem Komise přezkoumá opatření 7 na základě posouzení opatření 2; jedná se o stejné pořadí, jaké bylo uplatněno v připomínkách podaných španělskými orgány a příjemcem. Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení i v tomto rozhodnutí, kvalifikace opatření 7 bude mít totiž dopad na volbu právních předpisů, podle nichž budou posuzována zbývající opatření 3 až 6.

| (36) | Pokud jde o opatření 2, v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti týkající se toho, zda se správa sociálního zabezpečení chovala během svého vyjednávání ohledně dluhu podniku Pickman jako soukromý věřitel. |
| --- | --- |

(36)

Pokud jde o opatření 2, v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti týkající se toho, zda se správa sociálního zabezpečení chovala během svého vyjednávání ohledně dluhu podniku Pickman jako soukromý věřitel.

| (37) | Zejména je pravdou, že podle španělských právních předpisů je vůči pohledávkám týkajícím se pojistného na sociální zabezpečení poskytováno přednostní zacházení; znamená to, že v takovém případě lze uzavřít zvláštní dohodu a vyhnout se tak řízení stanovenému pro věřitele, na něž se nevztahuje přednostní zacházení (10). |
| --- | --- |

(37)

Zejména je pravdou, že podle španělských právních předpisů je vůči pohledávkám týkajícím se pojistného na sociální zabezpečení poskytováno přednostní zacházení; znamená to, že v takovém případě lze uzavřít zvláštní dohodu a vyhnout se tak řízení stanovenému pro věřitele, na něž se nevztahuje přednostní zacházení (10).

| (38) | Z informací, které předložily španělské orgány a které potvrzují kopie obou dohod, v tomto ohledu vyplývá, že zvláštní dohoda uzavřená mezi správou sociálního zabezpečení a podnikem Pickman byla výhodnější než dohoda, kterou tento podnik podepsal s běžnými věřiteli. Posledně jmenovaná dohoda poskytovala běžným věřitelům pouze dvě možnosti výběru – buď získat 5 % jejich peněžních nároků během 75 dní, nebo 20 % během 17 let, a to bez úroků; naproti tomu stát získal prostřednictvím zvláštní dohody možnost získat 18 % svých nároků během 8 let, a to s roční úrokovou sazbou ve výši 3,25 %. Tato pohledávka byla skutečně v plné výši a v souladu se stanoveným harmonogramem splacena. |
| --- | --- |

(38)

Z informací, které předložily španělské orgány a které potvrzují kopie obou dohod, v tomto ohledu vyplývá, že zvláštní dohoda uzavřená mezi správou sociálního zabezpečení a podnikem Pickman byla výhodnější než dohoda, kterou tento podnik podepsal s běžnými věřiteli. Posledně jmenovaná dohoda poskytovala běžným věřitelům pouze dvě možnosti výběru – buď získat 5 % jejich peněžních nároků během 75 dní, nebo 20 % během 17 let, a to bez úroků; naproti tomu stát získal prostřednictvím zvláštní dohody možnost získat 18 % svých nároků během 8 let, a to s roční úrokovou sazbou ve výši 3,25 %. Tato pohledávka byla skutečně v plné výši a v souladu se stanoveným harmonogramem splacena.

| (39) | Komise rovněž uznává, že jedinou možností, kterou by měla správa sociálního zabezpečení v případě skutečné nebo hypotetické likvidace podniku Pickman, by bylo pokusit se získat svou pohledávku obstavením určitých zvláštních hmotných a nehmotných aktiv. Španělské orgány však dostatečným způsobem prokázaly, že tato možnost by nebyla příliš výnosná: zaprvé nemělo obstavení hmotných aktiv reálnou hodnotu vzhledem k přednostnímu zástavnímu právu zapsanému dříve ve prospěch veřejného orgánu RUMASA, a za druhé, jak správně uvádějí španělské orgány, případná exekuce nehmotných aktiv by byla nejistou záležitostí, neboť podle španělských právních předpisů existuje nutná závislost na potenciálních kupcích, pro něž by se hodnota těchto aktiv přerušením jejich vazby na název podniku značně snížila, nebo dokonce rovnala nule. V důsledku toho se tedy zdá, že likvidace by byla méně výhodná než možnost, kterou španělský správní orgán skutečně zvažoval; přednostní postavení tohoto orgánu bylo explicitně uvedeno ve zvláštní dohodě, jehož ustanovení 10 výslovně stanoví, že dohoda bude neplatná v případě, že budou později kterémukoliv jinému věřiteli poskytnuty výhodnější podmínky. |
| --- | --- |

(39)

Komise rovněž uznává, že jedinou možností, kterou by měla správa sociálního zabezpečení v případě skutečné nebo hypotetické likvidace podniku Pickman, by bylo pokusit se získat svou pohledávku obstavením určitých zvláštních hmotných a nehmotných aktiv. Španělské orgány však dostatečným způsobem prokázaly, že tato možnost by nebyla příliš výnosná: zaprvé nemělo obstavení hmotných aktiv reálnou hodnotu vzhledem k přednostnímu zástavnímu právu zapsanému dříve ve prospěch veřejného orgánu RUMASA, a za druhé, jak správně uvádějí španělské orgány, případná exekuce nehmotných aktiv by byla nejistou záležitostí, neboť podle španělských právních předpisů existuje nutná závislost na potenciálních kupcích, pro něž by se hodnota těchto aktiv přerušením jejich vazby na název podniku značně snížila, nebo dokonce rovnala nule. V důsledku toho se tedy zdá, že likvidace by byla méně výhodná než možnost, kterou španělský správní orgán skutečně zvažoval; přednostní postavení tohoto orgánu bylo explicitně uvedeno ve zvláštní dohodě, jehož ustanovení 10 výslovně stanoví, že dohoda bude neplatná v případě, že budou později kterémukoliv jinému věřiteli poskytnuty výhodnější podmínky.

| (40) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti je podle Komise dostatečně prokázáno, že správa sociálního zabezpečení jednala v souladu se zásadou věřitele v podmínkách tržního hospodářství, ve smyslu rozsudku Tubacex
   (11), neboť se snažila nalézt způsob, jímž by skutečně získala zpět co nejvyšší možnou částku, a to za co nejvýhodnějších podmínek. Komise tedy dospěla k závěru, že opatření spočívající v odpisu z dluhu podniku Pickman vůči správě sociálního zabezpečení nepředstavuje státní podporu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(40)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti je podle Komise dostatečně prokázáno, že správa sociálního zabezpečení jednala v souladu se zásadou věřitele v podmínkách tržního hospodářství, ve smyslu rozsudku Tubacex
   (11), neboť se snažila nalézt způsob, jímž by skutečně získala zpět co nejvyšší možnou částku, a to za co nejvýhodnějších podmínek. Komise tedy dospěla k závěru, že opatření spočívající v odpisu z dluhu podniku Pickman vůči správě sociálního zabezpečení nepředstavuje státní podporu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (41) | Pokud jde o opatření 7, v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti týkající se toho, zda by podnik Pickman býval mohl získat úvěr ve výši 1,6 milionu EUR u Caja Provincial San Fernando de Sevilla y Jerez, aniž by získal záruku ve výši 1,3 milionu EUR u IDEA. |
| --- | --- |

(41)

Pokud jde o opatření 7, v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti týkající se toho, zda by podnik Pickman býval mohl získat úvěr ve výši 1,6 milionu EUR u Caja Provincial San Fernando de Sevilla y Jerez, aniž by získal záruku ve výši 1,3 milionu EUR u IDEA.

| (42) | Komise posuzovala toto opatření na podkladě sdělení o zárukách. Jak je totiž uvedeno v oddílu 4, individuální záruky nepředstavují státní podpory podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, pokud i) dlužník nemá finanční potíže, ii) dlužník by v zásadě mohl teoreticky získat půjčku za tržních podmínek bez intervence státu, iii) záruka je vázána na konkrétní finanční transakci, zní na stanovenou částku, nepokrývá více než 80 % nesplacené půjčky a není neomezená a iv) za záruku se platí tržní cena, která odráží různé prvky, např. dobu trvání záruky a poskytnutá zajištění. |
| --- | --- |

(42)

Komise posuzovala toto opatření na podkladě sdělení o zárukách. Jak je totiž uvedeno v oddílu 4, individuální záruky nepředstavují státní podpory podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, pokud i) dlužník nemá finanční potíže, ii) dlužník by v zásadě mohl teoreticky získat půjčku za tržních podmínek bez intervence státu, iii) záruka je vázána na konkrétní finanční transakci, zní na stanovenou částku, nepokrývá více než 80 % nesplacené půjčky a není neomezená a iv) za záruku se platí tržní cena, která odráží různé prvky, např. dobu trvání záruky a poskytnutá zajištění.

| (43) | Řídíme-li se sdělením o zárukách a příslušnou praxí Komise, pak platí, že podmínka iii) byla dodržena, neboť nepoužitá záruka je vázána na konkrétní úvěr, je omezena na dobu 10 let a pokrývá pouze 80 % z tohoto úvěru, a sice částku, která byla stanovena na 1,3 milionu EUR. |
| --- | --- |

(43)

Řídíme-li se sdělením o zárukách a příslušnou praxí Komise, pak platí, že podmínka iii) byla dodržena, neboť nepoužitá záruka je vázána na konkrétní úvěr, je omezena na dobu 10 let a pokrývá pouze 80 % z tohoto úvěru, a sice částku, která byla stanovena na 1,3 milionu EUR.

| (44) | Pokud jde o podmínku i), Komise má za to, že v okamžiku vyřízení úvěru a záruky, tedy dne 28. prosince 2005, nebylo dosud ukončeno období restrukturalizace. Je však pravdou, že v prosinci 2005 se finanční situace podniku Pickman výrazně zlepšila a že plán restrukturalizace procházel konsolidovaným obdobím, a to s ohledem na zisk ve výši 0,7 milionu EUR, který byl zaznamenán v roce 2006. Nelze tedy vyloučit, že v době poskytnutí záruky nebyl Pickman ještě podnikem v obtížích. Protože však období restrukturalizace dosud neskončilo, nelze vyloučit ani to, že podnik Pickman čelil problémům. Z těchto důvodů nemůže Komise vyloučit skutečnost, že hodnota záruky neodpovídala tržním podmínkám. |
| --- | --- |

(44)

Pokud jde o podmínku i), Komise má za to, že v okamžiku vyřízení úvěru a záruky, tedy dne 28. prosince 2005, nebylo dosud ukončeno období restrukturalizace. Je však pravdou, že v prosinci 2005 se finanční situace podniku Pickman výrazně zlepšila a že plán restrukturalizace procházel konsolidovaným obdobím, a to s ohledem na zisk ve výši 0,7 milionu EUR, který byl zaznamenán v roce 2006. Nelze tedy vyloučit, že v době poskytnutí záruky nebyl Pickman ještě podnikem v obtížích. Protože však období restrukturalizace dosud neskončilo, nelze vyloučit ani to, že podnik Pickman čelil problémům. Z těchto důvodů nemůže Komise vyloučit skutečnost, že hodnota záruky neodpovídala tržním podmínkám.

| (45) | Pokud jde o podmínku ii), je na místě uvést, že v roce 2004, kdy byl podnik Pickman s jistotou kvalifikován jako podnik v obtížích, získal úvěr u úvěrové instituce Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla, a to ve výši 3,3 milionu EUR, díky tomu, že mohl tento úvěr plně zajistit pomocí zástavního práva k části svých aktiv. |
| --- | --- |

(45)

Pokud jde o podmínku ii), je na místě uvést, že v roce 2004, kdy byl podnik Pickman s jistotou kvalifikován jako podnik v obtížích, získal úvěr u úvěrové instituce Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla, a to ve výši 3,3 milionu EUR, díky tomu, že mohl tento úvěr plně zajistit pomocí zástavního práva k části svých aktiv.

| (46) | Tím spíše nelze tvrdit, že se na konci roku 2005 podnik Pickman nenacházel v situaci, kdy mohl získat úvěr bez zásahu státu. Na rozdíl od toho, co nastalo v roce 2004, kdy nemohl získat úvěr bez veřejného zásahu, došlo k ukončení první části restrukturalizace a ke konsolidaci plánu v důsledku zlepšení finanční situace. V roce 2004 kromě toho podnik Pickman neručil za svůj úvěr IDEA, ale přímo bance. Tento závěr je potvrzen i skutečností, že úvěrová instituce Caja Provincial San Fernando de Sevilla y Jerez souhlasila s poskytnutím úvěru podniku Pickman za tržních podmínek a s přijetím 20 % rizika tohoto úvěru, bez záruk a bez dodatečného zajištění. |
| --- | --- |

(46)

Tím spíše nelze tvrdit, že se na konci roku 2005 podnik Pickman nenacházel v situaci, kdy mohl získat úvěr bez zásahu státu. Na rozdíl od toho, co nastalo v roce 2004, kdy nemohl získat úvěr bez veřejného zásahu, došlo k ukončení první části restrukturalizace a ke konsolidaci plánu v důsledku zlepšení finanční situace. V roce 2004 kromě toho podnik Pickman neručil za svůj úvěr IDEA, ale přímo bance. Tento závěr je potvrzen i skutečností, že úvěrová instituce Caja Provincial San Fernando de Sevilla y Jerez souhlasila s poskytnutím úvěru podniku Pickman za tržních podmínek a s přijetím 20 % rizika tohoto úvěru, bez záruk a bez dodatečného zajištění.

| (47) | Ve světle výše uvedených úvah nemůže Komise na jednu stranu vyloučit, že ke dni 28. prosince 2005 byl podnik Pickman dosud kvalifikován jako podnik v obtížích, na druhou stranu má však za to, že by podnik býval mohl v zásadě získat úvěr za tržních podmínek bez zásahu státu, takže výše podpory neodpovídá výši úvěru, nýbrž možné hospodářské výhodě, která z této státní záruky vyplývá. |
| --- | --- |

(47)

Ve světle výše uvedených úvah nemůže Komise na jednu stranu vyloučit, že ke dni 28. prosince 2005 byl podnik Pickman dosud kvalifikován jako podnik v obtížích, na druhou stranu má však za to, že by podnik býval mohl v zásadě získat úvěr za tržních podmínek bez zásahu státu, takže výše podpory neodpovídá výši úvěru, nýbrž možné hospodářské výhodě, která z této státní záruky vyplývá.

| (48) | A konečně, pokud jde o podmínku iv), Komise uznává, že úvěr byl poskytnut na 10 let za tržní cenu, tedy v úrokové sazbě Euribor, která v daném okamžiku představovala 2,783 procentních bodů plus 1,25 %; to je srovnatelné se situací na španělském trhu týkajícím se úvěrů poskytovaných zdravým podnikům. Jak již bylo zdůrazněno výše, platí, že pokud jde o cenu, která byla zaplacena za záruku, mělo by být ověřeno, zda platba odpovídala tržním podmínkám, neboť nelze vyloučit, že se podnik Pickman nacházel v dané době v obtížích. V takovém případě nelze s ohledem na status podniku vyloučit, že daný poplatek mohl obsahovat prvek podpory. Zároveň je však nutné zdůraznit, že ve světle praxe, kterou Komise v dané době uplatňovala, se prvek podpory v tomto případě jeví jako poměrně nízký. Zaprvé, v souladu s praxí, v jejímž rámci Komise připouští záruční prémii v sazbě 0,5 %, týkající se záručních režimů pro zdravé podniky bez složení záruky (12), Komise připouští, že záruční prémie v sazbě 1,5 % neobsahuje prvky podpory. V projednávaném případě je záruční prémie třikrát vyšší. Zadruhé byla záruka v tomto případě zajištěna zástavním právem zapsaným ve prospěch státu, jehož hodnota dosahovala 10 962 598,56 EUR ke dni 31. května 2005 a 12 512 066,27,27 EUR ke dni 4. října 2007. |
| --- | --- |

(48)

A konečně, pokud jde o podmínku iv), Komise uznává, že úvěr byl poskytnut na 10 let za tržní cenu, tedy v úrokové sazbě Euribor, která v daném okamžiku představovala 2,783 procentních bodů plus 1,25 %; to je srovnatelné se situací na španělském trhu týkajícím se úvěrů poskytovaných zdravým podnikům. Jak již bylo zdůrazněno výše, platí, že pokud jde o cenu, která byla zaplacena za záruku, mělo by být ověřeno, zda platba odpovídala tržním podmínkám, neboť nelze vyloučit, že se podnik Pickman nacházel v dané době v obtížích. V takovém případě nelze s ohledem na status podniku vyloučit, že daný poplatek mohl obsahovat prvek podpory. Zároveň je však nutné zdůraznit, že ve světle praxe, kterou Komise v dané době uplatňovala, se prvek podpory v tomto případě jeví jako poměrně nízký. Zaprvé, v souladu s praxí, v jejímž rámci Komise připouští záruční prémii v sazbě 0,5 %, týkající se záručních režimů pro zdravé podniky bez složení záruky (12), Komise připouští, že záruční prémie v sazbě 1,5 % neobsahuje prvky podpory. V projednávaném případě je záruční prémie třikrát vyšší. Zadruhé byla záruka v tomto případě zajištěna zástavním právem zapsaným ve prospěch státu, jehož hodnota dosahovala 10 962 598,56 EUR ke dni 31. května 2005 a 12 512 066,27,27 EUR ke dni 4. října 2007.

| (49) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že podnik Pickman by býval mohl získat úvěr bez zásahu státu, a to díky velmi kvalitnímu zajištění a díky zlepšení své finanční situace. Výše podpory se tedy nepočítá podle celkové výše úvěru. Podpora představuje rozdíl mezi záruční prémií, která byla skutečně uhrazena, a prémií, kterou by býval musel uhradit podnik v obdobné situaci; současně je nutné zohlednit celkovou získanou finanční záruku. S ohledem na nepříliš vysokou částku úvěru, která dosahovala 1,6 milionu EUR, dále na poskytnutí velmi kvalitní záruky a na uplatnění záruční prémie v sazbě 1,5 % je Komise přesvědčena, že prvek podpory nepřekročí částku 100 000 EUR, která představuje prahovou hodnotu de minimis, platnou v předmětné době (13). |
| --- | --- |

(49)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že podnik Pickman by býval mohl získat úvěr bez zásahu státu, a to díky velmi kvalitnímu zajištění a díky zlepšení své finanční situace. Výše podpory se tedy nepočítá podle celkové výše úvěru. Podpora představuje rozdíl mezi záruční prémií, která byla skutečně uhrazena, a prémií, kterou by býval musel uhradit podnik v obdobné situaci; současně je nutné zohlednit celkovou získanou finanční záruku. S ohledem na nepříliš vysokou částku úvěru, která dosahovala 1,6 milionu EUR, dále na poskytnutí velmi kvalitní záruky a na uplatnění záruční prémie v sazbě 1,5 % je Komise přesvědčena, že prvek podpory nepřekročí částku 100 000 EUR, která představuje prahovou hodnotu de minimis, platnou v předmětné době (13).

| (50) | Pokud jde o opatření 3 až 6, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybovala o tom, zda je lze považovat za opatření bez státní podpory, dodržující zásadu investora v podmínkách tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(50)

Pokud jde o opatření 3 až 6, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybovala o tom, zda je lze považovat za opatření bez státní podpory, dodržující zásadu investora v podmínkách tržního hospodářství.

| (51) | Toto rozhodnutí pochyby Komise potvrzuje. Dotace totiž nebyly splatné a sdružené půjčky měly být spláceny ročně prostřednictvím 10 % ze zisků, které nevytvářely úrok; je tedy zřejmé, že andaluská regionální vláda se nechovala stejným způsobem, jakým by se býval choval investor v podmínkách tržního hospodářství, neboť neočekávala výnos ze své investice. Tato opatření, která byla poskytnuta v rámci plánu restrukturalizace na období 2004–2009, byla kromě toho schválena andaluskou regionální vládou, a z tohoto důvodu spadají do odpovědnosti státu nebo veřejného orgánu. Prostřednictvím uvedených opatření získal podnik Pickman jakožto jediný příjemce selektivní výhodu, která spočívala v poskytnutí přednostních úvěrů a přímých dotací, které ostatní podniky zpravidla nezískají. Podnik Pickman působí v tržní oblasti nádobí, keramiky a porcelánu. Tyto výrobky jsou uváděny na trh v rámci Společenství, dotyčná opatření tedy mohou narušit hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. Španělsko nezpochybňuje skutečnost, že je na místě kvalifikovat uvedená opatření jako státní podpory. |
| --- | --- |

(51)

Toto rozhodnutí pochyby Komise potvrzuje. Dotace totiž nebyly splatné a sdružené půjčky měly být spláceny ročně prostřednictvím 10 % ze zisků, které nevytvářely úrok; je tedy zřejmé, že andaluská regionální vláda se nechovala stejným způsobem, jakým by se býval choval investor v podmínkách tržního hospodářství, neboť neočekávala výnos ze své investice. Tato opatření, která byla poskytnuta v rámci plánu restrukturalizace na období 2004–2009, byla kromě toho schválena andaluskou regionální vládou, a z tohoto důvodu spadají do odpovědnosti státu nebo veřejného orgánu. Prostřednictvím uvedených opatření získal podnik Pickman jakožto jediný příjemce selektivní výhodu, která spočívala v poskytnutí přednostních úvěrů a přímých dotací, které ostatní podniky zpravidla nezískají. Podnik Pickman působí v tržní oblasti nádobí, keramiky a porcelánu. Tyto výrobky jsou uváděny na trh v rámci Společenství, dotyčná opatření tedy mohou narušit hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. Španělsko nezpochybňuje skutečnost, že je na místě kvalifikovat uvedená opatření jako státní podpory.

| (52) | Opatření 3 až 6 představují tedy státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES; následně je zapotřebí posoudit jejich případnou slučitelnost. Okolnost, že při poskytnutí podpory byla porušena povinnost členských států týkající se předběžného oznámení, stanovená v čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES, znamená, že jde o protiprávní podporu. |
| --- | --- |

(52)

Opatření 3 až 6 představují tedy státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES; následně je zapotřebí posoudit jejich případnou slučitelnost. Okolnost, že při poskytnutí podpory byla porušena povinnost členských států týkající se předběžného oznámení, stanovená v čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES, znamená, že jde o protiprávní podporu.

| (53) | V čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES jsou stanoveny výjimky z obecné neslučitelnosti podpory, která je popsána v odstavci 1 uvedeného článku. Konkrétně podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES lze považovat za slučitelné se společným trhem podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(53)

V čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES jsou stanoveny výjimky z obecné neslučitelnosti podpory, která je popsána v odstavci 1 uvedeného článku. Konkrétně podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES lze považovat za slučitelné se společným trhem podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| (54) | Vzhledem k tomu, že opatření 7 nepředstavuje státní podporu (viz 41. až 50. bod odůvodnění), což nepotvrzuje předběžné posouzení obsažené v rozhodnutí o zahájení řízení, se Komise domnívá, že slučitelnost opatření 3 až 6 nelze posuzovat podle pokynů z roku 2004. |
| --- | --- |

(54)

Vzhledem k tomu, že opatření 7 nepředstavuje státní podporu (viz 41. až 50. bod odůvodnění), což nepotvrzuje předběžné posouzení obsažené v rozhodnutí o zahájení řízení, se Komise domnívá, že slučitelnost opatření 3 až 6 nelze posuzovat podle pokynů z roku 2004.

| (55) | Bod 104 pokynů z roku 2004 uvádí, že „Komise prověří, zda se podpory na záchranu či restrukturalizaci poskytnuté bez schválení Komise, a tedy v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy, slučují se společným trhem na základě těchto pokynů, pokud je část nebo celá podpora poskytnuta po jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie“. |
| --- | --- |

(55)

Bod 104 pokynů z roku 2004 uvádí, že „Komise prověří, zda se podpory na záchranu či restrukturalizaci poskytnuté bez schválení Komise, a tedy v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy, slučují se společným trhem na základě těchto pokynů, pokud je část nebo celá podpora poskytnuta po jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie“.

| (56) | V tomto ohledu Komise uznává, že opatření 3 až 6, která představují mimořádnou operaci plánovanou v rámci plánu restrukturalizace, byla poskytnuta dne 2. března 2004, tedy v den, kdy španělské orgány tento plán schválily. Žádná z částí podpory nebyla poskytnuta po zveřejnění pokynů z roku 2004. Použijí se tedy pokyny z roku 1999. |
| --- | --- |

(56)

V tomto ohledu Komise uznává, že opatření 3 až 6, která představují mimořádnou operaci plánovanou v rámci plánu restrukturalizace, byla poskytnuta dne 2. března 2004, tedy v den, kdy španělské orgány tento plán schválily. Žádná z částí podpory nebyla poskytnuta po zveřejnění pokynů z roku 2004. Použijí se tedy pokyny z roku 1999.

| (57) | Oddíl 3.2.2 pokynů z roku 1999 stanoví podmínky pro schválení podpor na restrukturalizaci, které podléhají zvláštnímu ustanovení obsaženému v bodu 55; podle tohoto ustanovení platí, že v případě malých a středních podniků se dotyčné podmínky uplatní méně striktním způsobem, zejména tak, že se zpravidla nevyžadují kompenzační opatření. Toto zvláštní posouzení uplatnila Komise mimo jiné i ve věci, která se rovněž týkala jednoho z malých a středních podniků působících v odvětví výroby keramického nádobí a porcelánu, a sice podniku Porcelanas del Principado (14). |
| --- | --- |

(57)

Oddíl 3.2.2 pokynů z roku 1999 stanoví podmínky pro schválení podpor na restrukturalizaci, které podléhají zvláštnímu ustanovení obsaženému v bodu 55; podle tohoto ustanovení platí, že v případě malých a středních podniků se dotyčné podmínky uplatní méně striktním způsobem, zejména tak, že se zpravidla nevyžadují kompenzační opatření. Toto zvláštní posouzení uplatnila Komise mimo jiné i ve věci, která se rovněž týkala jednoho z malých a středních podniků působících v odvětví výroby keramického nádobí a porcelánu, a sice podniku Porcelanas del Principado (14).

| (58) | Především je nutné, aby se kvalifikace podniku v nesnázích řídila ustanoveními obsaženými v pokynech. Španělské orgány připustily, že podnik Pickman se v takovéto situaci nacházel až do roku 2004; měly totiž za to, že kapitál podniku byl záporný a ztráty se zvyšovaly, přičemž na část jeho aktiv bylo zřízeno zástavní právo ve prospěch společnosti RUMASA. Je tedy téměř jisté, že podnik byl předurčen k brzkému ukončení činnosti. |
| --- | --- |

(58)

Především je nutné, aby se kvalifikace podniku v nesnázích řídila ustanoveními obsaženými v pokynech. Španělské orgány připustily, že podnik Pickman se v takovéto situaci nacházel až do roku 2004; měly totiž za to, že kapitál podniku byl záporný a ztráty se zvyšovaly, přičemž na část jeho aktiv bylo zřízeno zástavní právo ve prospěch společnosti RUMASA. Je tedy téměř jisté, že podnik byl předurčen k brzkému ukončení činnosti.

| (59) | Zadruhé je poskytnutí podpory podmíněno provedením plánu restrukturalizace, který musí mít co nejkratší trvání, musí obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku během rozumné doby a na základě reálných předpokladů, pokud jde o budoucí provozní podmínky. Pokud jde o malé a střední podniky, praxe uplatňovaná Komisí svědčí o tom, že ustanovení obsažené v 55. bodu odůvodnění bylo vykládáno v tom smyslu, že vylučuje nezbytnost schválení plánu ze strany Komise, a to v případě režimů použitelných na malé a střední podniky. |
| --- | --- |

(59)

Zadruhé je poskytnutí podpory podmíněno provedením plánu restrukturalizace, který musí mít co nejkratší trvání, musí obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku během rozumné doby a na základě reálných předpokladů, pokud jde o budoucí provozní podmínky. Pokud jde o malé a střední podniky, praxe uplatňovaná Komisí svědčí o tom, že ustanovení obsažené v 55. bodu odůvodnění bylo vykládáno v tom smyslu, že vylučuje nezbytnost schválení plánu ze strany Komise, a to v případě režimů použitelných na malé a střední podniky.

| (60) | Jak uvedly španělské orgány, podnik Pickman předal vnitrostátním orgánům plán restrukturalizace, který vypracovali nezávislí odborníci ze společnosti Auditoría y Consulta S.A. a který






  — | popisuje, jaké okolnosti přivedly podnik do nesnází: nestabilita a nepřiměřenost týkající se vlastníků a vedení podniku, ztráta motivace v důsledku předimenzování a nerovnoměrného rozdělování zaměstnanců, častý výskyt škod a vysoké jednotkové ceny v porovnání se soutěžiteli, nadměrné zásoby, nedostatečné využívání, neexistence střednědobé nebo dlouhodobé strategie a prodejní politiky, |
| --- | --- | --- |

(60)

Jak uvedly španělské orgány, podnik Pickman předal vnitrostátním orgánům plán restrukturalizace, který vypracovali nezávislí odborníci ze společnosti Auditoría y Consulta S.A. a který

—

popisuje, jaké okolnosti přivedly podnik do nesnází: nestabilita a nepřiměřenost týkající se vlastníků a vedení podniku, ztráta motivace v důsledku předimenzování a nerovnoměrného rozdělování zaměstnanců, častý výskyt škod a vysoké jednotkové ceny v porovnání se soutěžiteli, nadměrné zásoby, nedostatečné využívání, neexistence střednědobé nebo dlouhodobé strategie a prodejní politiky,

| — | analyzuje hospodářskou a finanční situaci podniku Pickman na základě údajů z let 2000–2003: záporný kapitál, obstavení některých aktiv, vysoké zadlužení a závažné problémy ohledně hotovosti a klesající výnosnost a hodnota prodejů, což mělo stále větší dopad na mzdové náklady, |
| --- | --- |

—

analyzuje hospodářskou a finanční situaci podniku Pickman na základě údajů z let 2000–2003: záporný kapitál, obstavení některých aktiv, vysoké zadlužení a závažné problémy ohledně hotovosti a klesající výnosnost a hodnota prodejů, což mělo stále větší dopad na mzdové náklady,

| — | vymezuje soutěžní postavení podniku Pickman na příslušném trhu, včetně velmi nízkého podílu na trhu v porovnání s ostatními soutěžiteli, označuje nejen slabé, ale i silné stránky podniku, zejména mimořádnou pověst týkající se jakosti výrobků a také historickou a kulturní hodnotu podniku pro španělskou tradici. |
| --- | --- |

—

vymezuje soutěžní postavení podniku Pickman na příslušném trhu, včetně velmi nízkého podílu na trhu v porovnání s ostatními soutěžiteli, označuje nejen slabé, ale i silné stránky podniku, zejména mimořádnou pověst týkající se jakosti výrobků a také historickou a kulturní hodnotu podniku pro španělskou tradici.

| (61) | V plánu restrukturalizace byly kromě toho vytyčeny dvě různé fáze: první fáze měla zahrnovat většinu intervencí (rok 2004), zatímco druhá fáze měla představovat postupné upevňování celkového postavení podniku Pickman (období let 2005–2009) (viz tabulka 2). Uvedené intervence, jejichž účelem mělo být odstranění strukturálních problémů podniku a zajištění jeho dlouhodobé životaschopnosti, se zaměřily na vytvoření nového vedení, plánování vhodného schématu výrobního procesu, snížení počtu zaměstnanců a přeskupení zaměstnanců, projednání nové kolektivní smlouvy, reorganizaci činnosti zařízení ve snaze nalézt optimální řešení, zásadní modernizaci technického vybavení a informačních technologií, investice do obchodního oddělení týkající se zaměstnanců a kampaní zaměřených na uvádění výrobků na trh, vytvoření nových distribučních sítí, obnovení rovnováhy mezi disponibilním a základním kapitálem podniku, snížení zadlužení a dosažení minimální výše hotovosti. |
| --- | --- |

(61)

V plánu restrukturalizace byly kromě toho vytyčeny dvě různé fáze: první fáze měla zahrnovat většinu intervencí (rok 2004), zatímco druhá fáze měla představovat postupné upevňování celkového postavení podniku Pickman (období let 2005–2009) (viz tabulka 2). Uvedené intervence, jejichž účelem mělo být odstranění strukturálních problémů podniku a zajištění jeho dlouhodobé životaschopnosti, se zaměřily na vytvoření nového vedení, plánování vhodného schématu výrobního procesu, snížení počtu zaměstnanců a přeskupení zaměstnanců, projednání nové kolektivní smlouvy, reorganizaci činnosti zařízení ve snaze nalézt optimální řešení, zásadní modernizaci technického vybavení a informačních technologií, investice do obchodního oddělení týkající se zaměstnanců a kampaní zaměřených na uvádění výrobků na trh, vytvoření nových distribučních sítí, obnovení rovnováhy mezi disponibilním a základním kapitálem podniku, snížení zadlužení a dosažení minimální výše hotovosti.

| (62) | Uvedené intervence se v rámci plánu řídí různými předpoklady a vymezují různé varianty řešení: nejoptimističtější, nejméně optimistickou a neutrální; zdá se, že realistickou finanční prognózu představuje přijetí neutrální varianty týkající se 75 % produktivity a úrovně prodeje odpovídající úrovním, které podnik vykázal v roce 2002. Hlavní číselné údaje jsou v tomto ohledu uvedeny v tabulce 1 a v současné době byly skutečně dosaženy.

  Tabulka 1












  (v milionech EUR) |
| --- | --- |
| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Obrat | 2,7 | 4,4 | 6,5 | 7,5 | 9,3 | 10,6 |
| Kapitál | –7,1 | –7,9 | –7,2 | –5,8 | –2,9 | 0,9 |
| Provozní náklady | –5,5 | –5,4 | –5,5 | –5,2 | –5,3 | –5,6 |
| Mzdové náklady | –3,2 | –3,2 | –3,2 | –3,1 | –3,2 | –3,3 |
| Finanční aktiva | 0,4 | 0,01 | 0,1 | 0,07 | 0,1 | 0,2 |
| Čistý hospodářský výsledek z obchodní činnosti | –1,9 | –0,2 | 1,4 | 2,0 | 3,5 | 4,6 |

(62)

Uvedené intervence se v rámci plánu řídí různými předpoklady a vymezují různé varianty řešení: nejoptimističtější, nejméně optimistickou a neutrální; zdá se, že realistickou finanční prognózu představuje přijetí neutrální varianty týkající se 75 % produktivity a úrovně prodeje odpovídající úrovním, které podnik vykázal v roce 2002. Hlavní číselné údaje jsou v tomto ohledu uvedeny v tabulce 1 a v současné době byly skutečně dosaženy.

Tabulka 1

(v milionech EUR)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Obrat

2,7

4,4

6,5

7,5

9,3

10,6

Kapitál

–7,1

–7,9

–7,2

–5,8

–2,9

0,9

Provozní náklady

–5,5

–5,4

–5,5

–5,2

–5,3

–5,6

Mzdové náklady

–3,2

–3,2

–3,2

–3,1

–3,2

–3,3

Finanční aktiva

0,4

0,01

0,1

0,07

0,1

0,2

Čistý hospodářský výsledek z obchodní činnosti

–1,9

–0,2

1,4

2,0

3,5

4,6

| (63) | Zatřetí je nutno zabránit nepřípustnému narušení hospodářské soutěže. Vzhledem k tomu, že „podpora malým a středním podnikům ovlivňuje zpravidla obchodní podmínky méně než podpora velkým podnikům“, „schválení podpory (...) není obvykle podmiňováno kompenzačními opatřeními“ (bod 55 pokynů z roku 1999). V tomto ohledu je zapotřebí uvést, že Pickman je středním podnikem se 137 zaměstnanci a objemem prodejů ve výši 2 milionů EUR v roce 2003. Podíl tohoto podniku na trhu v rámci Společenství je nízký. Rovněž je nutné zdůraznit, že v případě Porcelanas del Principado, středního podniku působícího ve stejném odvětví, Komise nevyžadovala uplatnění kompenzačních opatření. Řídíme-li se touto praxí, pak platí, že riziko narušení hospodářské soutěže vyplývající z podpory poskytnuté podniku Pickman není tak vysoké, aby bylo požadováno přijetí kompenzačních opatření. |
| --- | --- |

(63)

Zatřetí je nutno zabránit nepřípustnému narušení hospodářské soutěže. Vzhledem k tomu, že „podpora malým a středním podnikům ovlivňuje zpravidla obchodní podmínky méně než podpora velkým podnikům“, „schválení podpory (...) není obvykle podmiňováno kompenzačními opatřeními“ (bod 55 pokynů z roku 1999). V tomto ohledu je zapotřebí uvést, že Pickman je středním podnikem se 137 zaměstnanci a objemem prodejů ve výši 2 milionů EUR v roce 2003. Podíl tohoto podniku na trhu v rámci Společenství je nízký. Rovněž je nutné zdůraznit, že v případě Porcelanas del Principado, středního podniku působícího ve stejném odvětví, Komise nevyžadovala uplatnění kompenzačních opatření. Řídíme-li se touto praxí, pak platí, že riziko narušení hospodářské soutěže vyplývající z podpory poskytnuté podniku Pickman není tak vysoké, aby bylo požadováno přijetí kompenzačních opatření.

| (64) | V případě podniku Pickman se kromě toho zdá, že i) se nepředpokládá zvýšení kapacity jako důsledek uplatnění plánu restrukturalizace, ii) reorganizace v personální oblasti bude provedena snižováním stavu zaměstnanců v některých zařízeních a investicemi do oblasti obchodu a informatiky, iii) velikost podniku je omezená, což umožňuje poskytování podpor, iv) podíl podniku na trhu je velmi nízký a v poměru k ostatním soutěžitelům byl ještě nižší během roku 2003 (viz výše uvedený průzkum trhu) a konečně v) podle mapy regionální podpory pro Španělsko na období 2000–2006 (15) byla Andalusie oblastí NUTS II a vzhledem k tomu, že HDP/standard kupní síly na obyvatele byl v jejím případě nižší než 60 % průměru Společenství, lze se řídit ustanoveními čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(64)

V případě podniku Pickman se kromě toho zdá, že i) se nepředpokládá zvýšení kapacity jako důsledek uplatnění plánu restrukturalizace, ii) reorganizace v personální oblasti bude provedena snižováním stavu zaměstnanců v některých zařízeních a investicemi do oblasti obchodu a informatiky, iii) velikost podniku je omezená, což umožňuje poskytování podpor, iv) podíl podniku na trhu je velmi nízký a v poměru k ostatním soutěžitelům byl ještě nižší během roku 2003 (viz výše uvedený průzkum trhu) a konečně v) podle mapy regionální podpory pro Španělsko na období 2000–2006 (15) byla Andalusie oblastí NUTS II a vzhledem k tomu, že HDP/standard kupní síly na obyvatele byl v jejím případě nižší než 60 % průměru Společenství, lze se řídit ustanoveními čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES.

| (65) | Na základě všech těchto důvodů, zejména závazku podniku Pickman nezvyšovat produkční kapacitu a dále skutečností, že příjemce podpory spadá do definice malých a středních podniků, že je jeho soutěžní postavení omezeno a že se jeho sídlo nachází v podporované oblasti, je Komise v souladu se svou obvyklou praxí přesvědčena, že třetí podmínka byla splněna, neboť riziko narušení hospodářské soutěže v důsledku uvedených opatření je nízké a zcela jistě nedosahuje míry, která by mohla být v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(65)

Na základě všech těchto důvodů, zejména závazku podniku Pickman nezvyšovat produkční kapacitu a dále skutečností, že příjemce podpory spadá do definice malých a středních podniků, že je jeho soutěžní postavení omezeno a že se jeho sídlo nachází v podporované oblasti, je Komise v souladu se svou obvyklou praxí přesvědčena, že třetí podmínka byla splněna, neboť riziko narušení hospodářské soutěže v důsledku uvedených opatření je nízké a zcela jistě nedosahuje míry, která by mohla být v rozporu se společným zájmem.

| (66) | Začtvrté, výše a intenzita podpory musí být omezena na úplné minimum, které je k restrukturalizaci potřebné, s ohledem na stávající finanční zdroje daného podniku. Očekává se, že se příjemce podpory bude na plánu restrukturalizace významně podílet svými vlastními zdroji, což se považuje za projev důvěry trhů v možnost obnovení jeho životaschopnosti. |
| --- | --- |

(66)

Začtvrté, výše a intenzita podpory musí být omezena na úplné minimum, které je k restrukturalizaci potřebné, s ohledem na stávající finanční zdroje daného podniku. Očekává se, že se příjemce podpory bude na plánu restrukturalizace významně podílet svými vlastními zdroji, což se považuje za projev důvěry trhů v možnost obnovení jeho životaschopnosti.

| (67) | Na druhou stranu, podpora, kterou španělské orgány podniku Pickman poskytly, dosáhla celkové výše 4,46 milionu EUR. Značnou část podpory bylo nutné použít k úhradě plateb krátkodobým věřitelům („Inversiones Jara S.A“ a „Faïencerie de Bouskoura“); dotace byly určeny na mzdové náklady, a především na investice, které bylo nutno v průběhu let provést (viz tabulka 2).

  Tabulka 2












  (v milionech EUR) |
| --- | --- |
| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Hmotné a nehmotné investice (16) | 1,3 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 |

(67)

Na druhou stranu, podpora, kterou španělské orgány podniku Pickman poskytly, dosáhla celkové výše 4,46 milionu EUR. Značnou část podpory bylo nutné použít k úhradě plateb krátkodobým věřitelům („Inversiones Jara S.A“ a „Faïencerie de Bouskoura“); dotace byly určeny na mzdové náklady, a především na investice, které bylo nutno v průběhu let provést (viz tabulka 2).

Tabulka 2

(v milionech EUR)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Hmotné a nehmotné investice (16)

1,3

0,06

0,06

0,06

0,06

0,06

| (68) | Pickman se však na obnovení své životaschopnosti sám rovněž podílel, a to částkou 6,24 milionu EUR. Tato částka pocházela ze soukromých úvěrů, které získal nový vlastník za tržních podmínek a bez jakékoliv veřejné podpory. Tato částka představuje 58,3 % celkového financování, takže lze říci, že podnik Pickman „významně přispěl“, a dodržel tak plně ustanovení obsažená v pokynech z roku 1999. Údaje o finančních aktivech podniku, uvedené v tabulce 1, navíc jasně svědčí o tom, že není plánována žádná nadměrná hotovost jakožto důsledek plánu restrukturalizace. Komise má tedy za to, že daná podpora se omezuje na minimum nutné k obnovení životaschopnosti podniku. |
| --- | --- |

(68)

Pickman se však na obnovení své životaschopnosti sám rovněž podílel, a to částkou 6,24 milionu EUR. Tato částka pocházela ze soukromých úvěrů, které získal nový vlastník za tržních podmínek a bez jakékoliv veřejné podpory. Tato částka představuje 58,3 % celkového financování, takže lze říci, že podnik Pickman „významně přispěl“, a dodržel tak plně ustanovení obsažená v pokynech z roku 1999. Údaje o finančních aktivech podniku, uvedené v tabulce 1, navíc jasně svědčí o tom, že není plánována žádná nadměrná hotovost jakožto důsledek plánu restrukturalizace. Komise má tedy za to, že daná podpora se omezuje na minimum nutné k obnovení životaschopnosti podniku.

| (69) | S ohledem na výše uvedené úvahy dospěla Komise k závěru, že opatření 3 až 6 stanovená v plánu restrukturalizace podniku Pickman splňují podmínky, které pro malé a střední podniky stanoví pokyny z roku 1999, a je tedy na místě je považovat za slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(69)

S ohledem na výše uvedené úvahy dospěla Komise k závěru, že opatření 3 až 6 stanovená v plánu restrukturalizace podniku Pickman splňují podmínky, které pro malé a střední podniky stanoví pokyny z roku 1999, a je tedy na místě je považovat za slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES.

8.   ZÁVĚR

| (70) | S ohledem na výše uvedené úvahy dospěla Komise k závěru, že






  a) | opatření 2 nepředstavuje státní podporu, neboť správa sociálního zabezpečení jednala s náležitou péčí, jaká se očekává od hypotetického věřitele v podmínkách tržního hospodářství; |
| --- | --- | --- |

(70)

S ohledem na výše uvedené úvahy dospěla Komise k závěru, že

a)

opatření 2 nepředstavuje státní podporu, neboť správa sociálního zabezpečení jednala s náležitou péčí, jaká se očekává od hypotetického věřitele v podmínkách tržního hospodářství;

| b) | opatření 3 až 6 představují státní podporu slučitelnou se společným trhem, v souladu s pokyny z roku 1999; |
| --- | --- |

b)

opatření 3 až 6 představují státní podporu slučitelnou se společným trhem, v souladu s pokyny z roku 1999;

| c) | opatření 7 obsahuje prvek státní podpory, který se nachází pod prahem de minimis platným v okamžiku poskytnutí tohoto opatření, |
| --- | --- |

c)

opatření 7 obsahuje prvek státní podpory, který se nachází pod prahem de minimis platným v okamžiku poskytnutí tohoto opatření,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Podpora, kterou Španělsko poskytlo prostřednictvím opatření 2, které spočívalo v odpisu z nedoplatku na sociálním pojištění, provedeném na základě zvláštní dohody jiného druhu, než je obecné vyrovnání s věřiteli, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, neboť je v souladu se zásadou soukromého věřitele v podmínkách tržního hospodářství.

Podpora, kterou Španělsko poskytlo prostřednictvím opatření 3, 4, 5 a 6, týkajících se sdružených půjček a dotací, které poskytla andaluská regionální vláda v rámci plánu restrukturalizace, který byl předložen pouze na vnitrostátní úrovni, představuje protiprávní státní podporu, která je podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES slučitelná se společným trhem.

Podpora poskytnutá Španělskem prostřednictvím opatření 7, která spočívá v záruce andaluské regionální vlády ve výši 1,3 milionu EUR na úvěr ve výši 1,6 milionu EUR, představuje podporu de minimis, jež nespadá do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.

V Bruselu dne 13. května 2009.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 239, 11.10.2007, s. 12.

1

(2)  Podle doporučení Komise ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36).

2

(3)  Údaje jsou převzaty z internetových stránek Evropského průmyslu keramických výrobků www.cerameunie.eu a stránek Eurostatu http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=1073,46587259&_dad=portal&_schema=PORTAL&p_product_code=KS-BW-07-001.

3

(4)  Z důvodu přehlednosti je v tomto rozhodnutí použito stejné číslování jako v rozhodnutí o zahájení řízení.

4

(5)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

5

(6)  Úř. věst. C 71, 11.3.2000, s. 14.

6

(7)  N 507/2000 Režim regionálních podpor investic a zaměstnanosti, týkající se investic a malých a středních podniků.

7

(8)  Úř. věst. C 288, 9.10.1999, s. 2.

8

(9)  Rozhodnutí Komise 2004/32/ES (Úř. věst. L 11, 16.1.2004, s. 1).

9

(10)  Viz královský zákonodárný dekret č. 1/1994 ze dne 20. června 1994 o schválení pozměněného znění obecného zákona o sociálním zabezpečení, který odkazuje na čl. 1924 odst. 1 občanského zákoníku a na čl. 913 odst. 1D obchodního zákoníku.

10

(11)  Rozsudek Soudního dvora Evropských společenství ve věci C-342/96, Španělsko v. Komise (Tubacex), Recueil 1996, s. I-2459.

11

Španělsko v. Komise

(12)  Viz např. věc N 512/07 (Úř. věst. C 12, 17.1.2009, s. 1).

12

(13)  Nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis (Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 30).

13

de minimis

(14)  Viz rozhodnutí Komise 2004/32/ES (Úř. věst. L 11, 16.1.2004, s. 1).

14

(15)  Viz rozhodnutí Komise ve věci N 773/1999, Mapa regionální podpory na období 2000–2006 (Úř. věst. C 184, 1.7.2000, s. 22).

15

(16)  Investice spočívají v pokrytí nákladů na počítačová zařízení a software (45 %), výstavbu (1,5 %), technická zařízení (12 %) a jiná zařízení (3 %).

16

---