# Euroopa Liidu L 266/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.266.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 266 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide9. oktoober 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.266.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 266

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide9. oktoober 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 923/2009, 16. september 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1692/2006 teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 924/2009, 16. september 2009, piiriüleste maksete kohta ühenduses ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2560/2001 (
  1
  ) | 11 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 923/2009, 16. september 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1692/2006 teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II) (
  1
  )

1

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 924/2009, 16. september 2009, piiriüleste maksete kohta ühenduses ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2560/2001 (
  1
  )

1

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 9.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 923/2009,

16. september 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1692/2006 teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1 ja artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 2001. aasta transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõttes 22. juunist 2006 pealkirjaga „Liikumisvõimeline Euroopa – jätkusuutlik liikuvus meie mandril” rõhutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1382/2003 (mis käsitleb ühenduse finantsabi andmist kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo programm) (3) kehtestatud Marco Polo programmi potentsiaali rahastamisallikana, mis võimaldab muude transpordiliikide kasutamisega pakkuda alternatiivi liiklemisele ummistunud maanteedel. Seepärast on Marco Polo programm praeguse transpordipoliitika üks põhiline osa. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 2001. aasta transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõttes 22. juunist 2006 pealkirjaga „Liikumisvõimeline Euroopa – jätkusuutlik liikuvus meie mandril” rõhutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1382/2003 (mis käsitleb ühenduse finantsabi andmist kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo programm) (3) kehtestatud Marco Polo programmi potentsiaali rahastamisallikana, mis võimaldab muude transpordiliikide kasutamisega pakkuda alternatiivi liiklemisele ummistunud maanteedel. Seepärast on Marco Polo programm praeguse transpordipoliitika üks põhiline osa.

| (2) | Kui otsustavaid meetmeid ei võeta, kasvab maanteevedude kogumaht Euroopas 2013. aastaks rohkem kui 60 %. Selle tulemusena suureneks Euroopa Liidu rahvusvaheliste maanteevedude maht aastaks 2013 hinnanguliselt 20,5 miljardi tonnkilomeetri võrra aastas, mille negatiivseks tagajärjeks oleksid lisakulutused maantee infrastruktuurile, liiklusõnnetused, ummikud, kohalik ja ülemaailmne reostus, keskkonnakahjustus ning tarneahela ja logistika töökindlusetus. |
| --- | --- |

(2)

Kui otsustavaid meetmeid ei võeta, kasvab maanteevedude kogumaht Euroopas 2013. aastaks rohkem kui 60 %. Selle tulemusena suureneks Euroopa Liidu rahvusvaheliste maanteevedude maht aastaks 2013 hinnanguliselt 20,5 miljardi tonnkilomeetri võrra aastas, mille negatiivseks tagajärjeks oleksid lisakulutused maantee infrastruktuurile, liiklusõnnetused, ummikud, kohalik ja ülemaailmne reostus, keskkonnakahjustus ning tarneahela ja logistika töökindlusetus.

| (3) | Kaubaveo mahu kasvuga toimetulekuks tuleb praegusest rohkem kasutada lähimerevedu ning raudtee- ja siseveetransporti ning toetada transpordi- ja logistikasektori edasisi kaalukaid algatusi, sealhulgas siseveesadamaid ja teisi platvorme, mis edendaksid transpordiliikide ühitamist, uusi lähenemisviise ja kõigi transpordiliikide ja nende haldamise tehnilisi uuendusi. |
| --- | --- |

(3)

Kaubaveo mahu kasvuga toimetulekuks tuleb praegusest rohkem kasutada lähimerevedu ning raudtee- ja siseveetransporti ning toetada transpordi- ja logistikasektori edasisi kaalukaid algatusi, sealhulgas siseveesadamaid ja teisi platvorme, mis edendaksid transpordiliikide ühitamist, uusi lähenemisviise ja kõigi transpordiliikide ja nende haldamise tehnilisi uuendusi.

| (4) | Euroopa Liidu eesmärgiks on tugevdada keskkonnasõbralikke transpordiliike olenemata sellest, kas see eesmärk toob konkreetselt kaasa maanteekaubaveo ümbersuunamise muudele transpordiliikidele või maanteekaubaveo vältimise. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu eesmärgiks on tugevdada keskkonnasõbralikke transpordiliike olenemata sellest, kas see eesmärk toob konkreetselt kaasa maanteekaubaveo ümbersuunamise muudele transpordiliikidele või maanteekaubaveo vältimise.

| (5) | Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1692/2006 (4) pidi komisjon Marco Polo II programmi (edaspidi „programm”) hindama ja esitama vajaduse korral ettepanekud kõnealuse programmi kohandamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1692/2006 (4) pidi komisjon Marco Polo II programmi (edaspidi „programm”) hindama ja esitama vajaduse korral ettepanekud kõnealuse programmi kohandamiseks.

| (6) | Marco Polo programmi tulemuste välishinnangus jõuti järeldusele, et kõnealune programm ei saavuta ümbersuunamise eesmärke, ning anti teatud soovitusi programmide tõhustamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Marco Polo programmi tulemuste välishinnangus jõuti järeldusele, et kõnealune programm ei saavuta ümbersuunamise eesmärke, ning anti teatud soovitusi programmide tõhustamiseks.

| (7) | Komisjon on analüüsinud välishinnangus pakutud meetmete ja muude programmi tõhustamise meetmete mõju. Kõnealune analüüs tõi ilmsiks vajaduse määruse (EÜ) nr 1692/2006 muutmiseks, et hõlbustada mikro- ja väikeettevõtjate osalemist, madaldada meetmete abikõlblikkuse künniseid, suurendada rahastamise määra ja lihtsustada programmi rakendus- ja haldusmenetlusi. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon on analüüsinud välishinnangus pakutud meetmete ja muude programmi tõhustamise meetmete mõju. Kõnealune analüüs tõi ilmsiks vajaduse määruse (EÜ) nr 1692/2006 muutmiseks, et hõlbustada mikro- ja väikeettevõtjate osalemist, madaldada meetmete abikõlblikkuse künniseid, suurendada rahastamise määra ja lihtsustada programmi rakendus- ja haldusmenetlusi.

| (8) | Mikro- ja väikeettevõtjate osalemist programmis tuleks suurendada, võimaldades toetust taotleda ka üksikettevõtjatel ja madaldades abikõlblikkuse künnist siseveetranspordi ettevõtjate esitatud taotluste puhul. |
| --- | --- |

(8)

Mikro- ja väikeettevõtjate osalemist programmis tuleks suurendada, võimaldades toetust taotleda ka üksikettevõtjatel ja madaldades abikõlblikkuse künnist siseveetranspordi ettevõtjate esitatud taotluste puhul.

| (9) | Rahastamistaotluste abikõlblikkuse künniseid tuleks madaldada ja väljendada aastas ümber suunatud tonnkilomeetrites, v.a ühise õppe meetmete puhul. Kõnealused künnised tuleks arvutada lisas osutatud meetmete kogu rakendamisaja kohta ilma iga-aastast täitmismäära kehtestamata. Liikluse vältimise meetmete puhul ei peaks enam olema edasist vajadust erikünnise kohaldamiseks ning sellist liiki meetmete, katalüsaatormeetmete ja meremagistraalimeetmete jaoks tuleks kehtestada meetme minimaalne kestus. |
| --- | --- |

(9)

Rahastamistaotluste abikõlblikkuse künniseid tuleks madaldada ja väljendada aastas ümber suunatud tonnkilomeetrites, v.a ühise õppe meetmete puhul. Kõnealused künnised tuleks arvutada lisas osutatud meetmete kogu rakendamisaja kohta ilma iga-aastast täitmismäära kehtestamata. Liikluse vältimise meetmete puhul ei peaks enam olema edasist vajadust erikünnise kohaldamiseks ning sellist liiki meetmete, katalüsaatormeetmete ja meremagistraalimeetmete jaoks tuleks kehtestada meetme minimaalne kestus.

| (10) | Rahastamise määra tuleks suurendada, võttes kasutusele „veose” määratluse, et ümbersuunamise arvutamisel saaks arvesse võtta ka veokeid, ja võimaldades meetmete maksimaalset kestust erandkorras pikendada, kui meetme algus on viibinud. Rahastamise määra ajakohastamist ühelt eurolt kahele eurole vastavalt määruse (EÜ) nr 1692/2006 I lisas sätestatud menetlusele tuleks kajastada kõnealuse lisa muudetud tekstis. |
| --- | --- |

(10)

Rahastamise määra tuleks suurendada, võttes kasutusele „veose” määratluse, et ümbersuunamise arvutamisel saaks arvesse võtta ka veokeid, ja võimaldades meetmete maksimaalset kestust erandkorras pikendada, kui meetme algus on viibinud. Rahastamise määra ajakohastamist ühelt eurolt kahele eurole vastavalt määruse (EÜ) nr 1692/2006 I lisas sätestatud menetlusele tuleks kajastada kõnealuse lisa muudetud tekstis.

| (11) | Programmi rakendamise lihtsustamiseks tuleks tunnistada kehtetuks määruse (EÜ) nr 1692/2006 II lisa lisainfrastruktuuri rahastamistingimuste kohta. Samuti tuleks tühistada toetatavate meetmete iga-aastase väljavalimise komiteemenetlus. |
| --- | --- |

(11)

Programmi rakendamise lihtsustamiseks tuleks tunnistada kehtetuks määruse (EÜ) nr 1692/2006 II lisa lisainfrastruktuuri rahastamistingimuste kohta. Samuti tuleks tühistada toetatavate meetmete iga-aastase väljavalimise komiteemenetlus.

| (12) | Tuleks põhjalikumalt välja töötada seos programmi ja meremagistraalide raamistikku kehtestava üleeuroopalise transpordivõrgu (edaspidi „TEN-T”) vahel ning keskkonnakaalutlusi tuleks laiendada nii, et need hõlmaks kõiki meetmetega seotud väliskulusid. |
| --- | --- |

(12)

Tuleks põhjalikumalt välja töötada seos programmi ja meremagistraalide raamistikku kehtestava üleeuroopalise transpordivõrgu (edaspidi „TEN-T”) vahel ning keskkonnakaalutlusi tuleks laiendada nii, et need hõlmaks kõiki meetmetega seotud väliskulusid.

| (13) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1692/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1692/2006 vastavalt muuta.

| (14) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete võimalikult otstarbekaks ja kiireks kohaldamiseks peaks käesolev määrus pärast selle vastuvõtmist jõustuma niipea kui võimalik, |
| --- | --- |

(14)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete võimalikult otstarbekaks ja kiireks kohaldamiseks peaks käesolev määrus pärast selle vastuvõtmist jõustuma niipea kui võimalik,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1692/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 2 lisatakse järgmine punkt:






  „p) | „veos” on maanteelt ümbersuunatud tonnkilomeetri arvutamisel kasutatav näitaja, mis hõlmab transporditavat kaupa ja mitmeliigilist transpordiüksust koos maanteesõidukiga, sealhulgas tühjad mitmeliigilised transpordiüksused ja tühjad maanteesõidukid, juhul kui need on maanteelt ümber suunatud.” |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklisse 2 lisatakse järgmine punkt:

„p)

„veos” on maanteelt ümbersuunatud tonnkilomeetri arvutamisel kasutatav näitaja, mis hõlmab transporditavat kaupa ja mitmeliigilist transpordiüksust koos maanteesõidukiga, sealhulgas tühjad mitmeliigilised transpordiüksused ja tühjad maanteesõidukid, juhul kui need on maanteelt ümber suunatud.”

| 2) | Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Meetmed esitavad liikmesriikides või vastavalt artikli 3 lõigetele 3 ja 4 osalevates riikides asuvad ettevõtjad või konsortsiumid.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Meetmed esitavad liikmesriikides või vastavalt artikli 3 lõigetele 3 ja 4 osalevates riikides asuvad ettevõtjad või konsortsiumid.”

| 3) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | meremagistraalide meetmed: Euroopa Liidus peavad kõnealused meetmed olema kooskõlas prioriteetse meremagistraalide meetmega, mille määratlemisel on lähtutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsusest nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta (5); |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

meremagistraalide meetmed: Euroopa Liidus peavad kõnealused meetmed olema kooskõlas prioriteetse meremagistraalide meetmega, mille määratlemisel on lähtutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsusest nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta (5);

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Rahastamise eritingimused ja muud nõuded erinevate meetmete kohta on sätestatud lisas.” |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Rahastamise eritingimused ja muud nõuded erinevate meetmete kohta on sätestatud lisas.”

| 4) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Riigiabi
  Programmiga hõlmatud meetmetele ühenduse finantsabi andmine ei välista neile meetmetele riigiabi andmist riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil, kui kõnealune abi on kooskõlas asutamislepingus sätestatud riigiabi andmise korraga ning jääb iga konkreetset liiki meetme puhul lisas sätestatud kumulatiivpiiridesse.” |
| --- | --- |

4)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Riigiabi

Programmiga hõlmatud meetmetele ühenduse finantsabi andmine ei välista neile meetmetele riigiabi andmist riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil, kui kõnealune abi on kooskõlas asutamislepingus sätestatud riigiabi andmise korraga ning jääb iga konkreetset liiki meetme puhul lisas sätestatud kumulatiivpiiridesse.”

| 5) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 8
  Meetmete esitamine
  Meetmed esitatakse komisjonile vastavalt artiklile 6 välja antud üksikasjalike eeskirjade kohaselt. Esitatakse kõik andmed, mida komisjon vajab valiku tegemiseks kooskõlas artiklis 9 sätestatud kriteeriumidega.
  Vajadusel pakub komisjon taotlejatele abi, et taotlemist lihtsustada, näiteks veebipõhise kasutajatoe kaudu.” |
| --- | --- |

5)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Meetmete esitamine

Meetmed esitatakse komisjonile vastavalt artiklile 6 välja antud üksikasjalike eeskirjade kohaselt. Esitatakse kõik andmed, mida komisjon vajab valiku tegemiseks kooskõlas artiklis 9 sätestatud kriteeriumidega.

Vajadusel pakub komisjon taotlejatele abi, et taotlemist lihtsustada, näiteks veebipõhise kasutajatoe kaudu.”

| 6) | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 9
  Meetmete valimine finantsabi andmiseks
  Esitatud meetmeid hindab komisjon. Programmi raames finantsabi andmiseks meetmeid valides võtab komisjon arvesse järgmist:






  a) | artiklis 1 nimetatud eesmärke; |
| --- | --- | --- |

6)

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Meetmete valimine finantsabi andmiseks

Esitatud meetmeid hindab komisjon. Programmi raames finantsabi andmiseks meetmeid valides võtab komisjon arvesse järgmist:

a)

artiklis 1 nimetatud eesmärke;

| b) | lisa asjaomases veerus sätestatud tingimusi; |
| --- | --- |

b)

lisa asjaomases veerus sätestatud tingimusi;

| c) | meetmete mõju maanteeummikute vähendamisele; |
| --- | --- |

c)

meetmete mõju maanteeummikute vähendamisele;

| d) | meetmete suhtelist keskkonnamõju ja meetmete suhtelist mõju seoses väliskulude vähendamisega, kaasa arvatud nende mõju negatiivsete keskkonnamõjude vähendamisele, mida on põhjustanud merelühisõidud, raudtee ja siseveeteede transport. Erilist tähelepanu pööratakse meetmetele, mis lähevad kaugemale õiguslikult siduvatest keskkonnanõuetest; |
| --- | --- |

d)

meetmete suhtelist keskkonnamõju ja meetmete suhtelist mõju seoses väliskulude vähendamisega, kaasa arvatud nende mõju negatiivsete keskkonnamõjude vähendamisele, mida on põhjustanud merelühisõidud, raudtee ja siseveeteede transport. Erilist tähelepanu pööratakse meetmetele, mis lähevad kaugemale õiguslikult siduvatest keskkonnanõuetest;

| e) | meetmete igakülgset säästvust. |
| --- | --- |

e)

meetmete igakülgset säästvust.

Komisjon võtab pärast artiklis 10 osutatud komitee teavitamist vastu otsuse finantsabi andmise kohta.

Komisjon teatab oma otsusest abisaajatele.”

| 7) | Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele teatise Marco Polo programmide tulemuste kohta aastatel 2003–2010. Komisjon esitab kõnealuse teatise enne, kui ta töötab välja ettepaneku kolmanda Marco Polo programmi kohta, ja võtab nimetatud ettepaneku väljatöötamisel arvesse teatises esitatud märkusi.”; |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele teatise Marco Polo programmide tulemuste kohta aastatel 2003–2010. Komisjon esitab kõnealuse teatise enne, kui ta töötab välja ettepaneku kolmanda Marco Polo programmi kohta, ja võtab nimetatud ettepaneku väljatöötamisel arvesse teatises esitatud märkusi.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „2 a.   Lõikes 2 osutatud teatises käsitletakse eelkõige järgmist:






  — | käesoleva määruse mõju, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 923/2009 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1692/2006 teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II)) (6); |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2 a.   Lõikes 2 osutatud teatises käsitletakse eelkõige järgmist:

—

käesoleva määruse mõju, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 923/2009 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1692/2006 teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II)) (6);

| — | kogemusi programmi haldamisega Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuse kaudu; |
| --- | --- |

—

kogemusi programmi haldamisega Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuse kaudu;

| — | vajadust teha rahastamise tingimuste määramisel vahet erinevate transpordiliikide vahel, võttes aluseks turvalisuse, keskkonnategevuse tulemuslikkuse ja energiatõhususe; |
| --- | --- |

—

vajadust teha rahastamise tingimuste määramisel vahet erinevate transpordiliikide vahel, võttes aluseks turvalisuse, keskkonnategevuse tulemuslikkuse ja energiatõhususe;

| — | liikluse vältimise meetmete tõhusust; |
| --- | --- |

—

liikluse vältimise meetmete tõhusust;

| — | vajadust luua nõudlusel põhinev tehniline tugi taotluste esitamiseks, võttes arvesse transpordivaldkonna väike- ja mikroettevõtjate vajadusi; |
| --- | --- |

—

vajadust luua nõudlusel põhinev tehniline tugi taotluste esitamiseks, võttes arvesse transpordivaldkonna väike- ja mikroettevõtjate vajadusi;

| — | majanduslanguse tunnustamist erakorralise põhjusena meetmete kestuse pikendamisel; |
| --- | --- |

—

majanduslanguse tunnustamist erakorralise põhjusena meetmete kestuse pikendamisel;

| — | tootepõhiste meetmete abikõlblikkuse künniste langetamist; |
| --- | --- |

—

tootepõhiste meetmete abikõlblikkuse künniste langetamist;

| — | võimalust kavandatavate meetmete minimaalsete soovituslike toetuskünniste esitamiseks lisaks ümbersuunatud tonnkilomeetritele ka energiatõhususe ja keskkonnakasu seisukohalt; |
| --- | --- |

—

võimalust kavandatavate meetmete minimaalsete soovituslike toetuskünniste esitamiseks lisaks ümbersuunatud tonnkilomeetritele ka energiatõhususe ja keskkonnakasu seisukohalt;

| — | transpordiüksuse mõiste „veos” määratlusse kaasamise asjakohasust; |
| --- | --- |

—

transpordiüksuse mõiste „veos” määratlusse kaasamise asjakohasust;

| — | täielike iga-aastaste ülevaadete kättesaadavust kaasrahastatud meetmete kohta; |
| --- | --- |

—

täielike iga-aastaste ülevaadete kättesaadavust kaasrahastatud meetmete kohta;

| — | võimalust tagada programmi, logistika tegevuskava ja üleeuroopalise transpordivõrgu kokkukuuluvus ning rakendada selleks asjakohaseid meetmeid, koordineerimaks ühenduse vahendite kasutamist, eriti meremagistraalide tarbeks; |
| --- | --- |

—

võimalust tagada programmi, logistika tegevuskava ja üleeuroopalise transpordivõrgu kokkukuuluvus ning rakendada selleks asjakohaseid meetmeid, koordineerimaks ühenduse vahendite kasutamist, eriti meremagistraalide tarbeks;

| — | võimalust muuta abikõlblikuks kolmandas riigis kantud kulud, kui need on kandnud mõne liikmesriigi ettevõtjad; |
| --- | --- |

—

võimalust muuta abikõlblikuks kolmandas riigis kantud kulud, kui need on kandnud mõne liikmesriigi ettevõtjad;

| — | vajadust võtta arvesse siseveeteede valdkonna ning selle valdkonna väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate iseärasusi, näiteks eraldi programmiga siseveeteede valdkonna tarbeks; |
| --- | --- |

—

vajadust võtta arvesse siseveeteede valdkonna ning selle valdkonna väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate iseärasusi, näiteks eraldi programmiga siseveeteede valdkonna tarbeks;

| — | võimalust laiendada programmi naaberriikidesse; ja |
| --- | --- |

—

võimalust laiendada programmi naaberriikidesse; ja

| — | võimalust jätkata programmi sobitamist saartel ja saarestikel paiknevate liikmesriikide vajadustega. |
| --- | --- |

—

võimalust jätkata programmi sobitamist saartel ja saarestikel paiknevate liikmesriikide vajadustega.

| 8) | Artikkel 15 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 15
  Kehtetuks tunnistamine
  Määrus (EÜ) nr 1382/2003 tunnistatakse kehtetuks alates 14. detsembrist 2006.
  Määruse (EÜ) nr 1382/2003 raames läbi viidavate meetmetega seotud lepingute täitmine jätkub vastavalt kõnealusele määrusele kuni nende tegevusliku ja rahalise lõpetamiseni.” |
| --- | --- |

8)

Artikkel 15 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1382/2003 tunnistatakse kehtetuks alates 14. detsembrist 2006.

Määruse (EÜ) nr 1382/2003 raames läbi viidavate meetmetega seotud lepingute täitmine jätkub vastavalt kõnealusele määrusele kuni nende tegevusliku ja rahalise lõpetamiseni.”

| 9) | Määruse (EÜ) nr 1692/2006 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

9)

Määruse (EÜ) nr 1692/2006 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

| 10) | Määruse (EÜ) nr 1692/2006 II lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

10)

Määruse (EÜ) nr 1692/2006 II lisa jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 16. september 2009

Euroopa Parlamendi nimel

eesistuja

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

C. MALMSTRÖM

---

(1)  24. märtsi 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 27. juuli 2009. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 196, 2.8.2003, lk 1.

3

(4)  ELT L 328, 24.11.2006, lk 1.

4

(5)  EÜT L 228, 9.9.1996, lk 1.”;

5

(6)  ELT L 266, 9.10.2009, lk 1.”;

6

---

LISA

„LISA

Rahastamistingimused ja -nõuded vastavalt artikli 5 lõikele 2

| Meetme tüüp | A. | Katalüsaator
  Artikli 5 lõike 1 punkt a |
| --- | --- | --- |

Meetme tüüp

A.

Katalüsaator

Artikli 5 lõike 1 punkt a

| B. | Meremagistraalid
  Artikli 5 lõike 1 punkt b |
| --- | --- |

B.

Meremagistraalid

Artikli 5 lõike 1 punkt b

| C. | Ümbersuunamine
  Artikli 5 lõike 1 punkt c |
| --- | --- |

C.

Ümbersuunamine

Artikli 5 lõike 1 punkt c

| D. | Liikluse vältimine
  Artikli 5 lõike 1 punkt d |
| --- | --- |

D.

Liikluse vältimine

Artikli 5 lõike 1 punkt d

| E. | Ühine õpe
  Artikli 5 lõike 1 punkt e |
| --- | --- |

E.

Ühine õpe

Artikli 5 lõike 1 punkt e

| 1. | Rahastamistingimused |
| --- | --- |

1.

Rahastamistingimused

| a) | Katalüsaatormeetme eesmärgid saavutatakse kuni 60-kuulise ajavahemiku jooksul ning realistlikus äriplaanis prognoositakse, et meede on ka pärast selle lõppu elujõuline. |
| --- | --- |

a)

Katalüsaatormeetme eesmärgid saavutatakse kuni 60-kuulise ajavahemiku jooksul ning realistlikus äriplaanis prognoositakse, et meede on ka pärast selle lõppu elujõuline.

| a) | Meremagistraalide meetme eesmärgid saavutatakse kuni 60-kuulise ajavahemiku jooksul ning realistlikus äriplaanis prognoositakse, et meede on ka pärast selle lõppu elujõuline. |
| --- | --- |

a)

Meremagistraalide meetme eesmärgid saavutatakse kuni 60-kuulise ajavahemiku jooksul ning realistlikus äriplaanis prognoositakse, et meede on ka pärast selle lõppu elujõuline.

| a) | Ümbersuunamismeetme eesmärgid saavutatakse kuni 36-kuulise ajavahemiku jooksul ning realistlikus äriplaanis prognoositakse, et meede on ka pärast selle lõppu elujõuline. |
| --- | --- |

a)

Ümbersuunamismeetme eesmärgid saavutatakse kuni 36-kuulise ajavahemiku jooksul ning realistlikus äriplaanis prognoositakse, et meede on ka pärast selle lõppu elujõuline.

| a) | Liikluse vältimise meetme eesmärgid saavutatakse kuni 60-kuulise ajavahemiku jooksul ning realistlikus äriplaanis prognoositakse, et meede on ka pärast selle lõppu elujõuline. |
| --- | --- |

a)

Liikluse vältimise meetme eesmärgid saavutatakse kuni 60-kuulise ajavahemiku jooksul ning realistlikus äriplaanis prognoositakse, et meede on ka pärast selle lõppu elujõuline.

| a) | Meede toob kaasa kaubanduslike teenuste paranemise turul, eelkõige soodustab ja/või lihtsustab see koostöö parandamise ning oskusteabe vahetamise kaudu maanteetranspordi vältimist või selle ümbersuunamist maanteedelt lähimereveole, raudteele ja siseveeteedele; meede vältab kuni 24 kuud. |
| --- | --- |

a)

Meede toob kaasa kaubanduslike teenuste paranemise turul, eelkõige soodustab ja/või lihtsustab see koostöö parandamise ning oskusteabe vahetamise kaudu maanteetranspordi vältimist või selle ümbersuunamist maanteedelt lähimereveole, raudteele ja siseveeteedele; meede vältab kuni 24 kuud.

| b) | Katalüsaatormeede on logistika, tehnoloogia, meetodite, seadmete, toodete, infrastruktuuri või teenuste poolest Euroopa tasandil uuenduslik. |
| --- | --- |

b)

Katalüsaatormeede on logistika, tehnoloogia, meetodite, seadmete, toodete, infrastruktuuri või teenuste poolest Euroopa tasandil uuenduslik.

| b) | Meremagistraalide meede on logistika, tehnoloogia, meetodite, seadmete, toodete, infrastruktuuri või teenuste poolest Euroopa tasandil uuenduslik; arvesse võetakse ka teenuse head kvaliteeti, lihtsustatud protseduure ja inspekteerimisi, vastavust ohutus- ja turvastandarditele, head juurdepääsu sadamatele, tõhusaid tagamaaühendusi ning paindlikke ja tõhusaid sadamateenuseid. |
| --- | --- |

b)

Meremagistraalide meede on logistika, tehnoloogia, meetodite, seadmete, toodete, infrastruktuuri või teenuste poolest Euroopa tasandil uuenduslik; arvesse võetakse ka teenuse head kvaliteeti, lihtsustatud protseduure ja inspekteerimisi, vastavust ohutus- ja turvastandarditele, head juurdepääsu sadamatele, tõhusaid tagamaaühendusi ning paindlikke ja tõhusaid sadamateenuseid.

| b) | Ümbersuunamismeede ei too asjaomastel turgudel eelkõige erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühist huvi. |
| --- | --- |

b)

Ümbersuunamismeede ei too asjaomastel turgudel eelkõige erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühist huvi.

| b) | Liikluse vältimise meede on tootmislogistika ja transpordilogistika ühendamise poolest Euroopa tasandil uuenduslik. |
| --- | --- |

b)

Liikluse vältimise meede on tootmislogistika ja transpordilogistika ühendamise poolest Euroopa tasandil uuenduslik.

| b) | Meede on Euroopa tasandil uuenduslik. |
| --- | --- |

b)

Meede on Euroopa tasandil uuenduslik.

| c) | Eeldatakse, et katalüsaatormeede toob kaasa kaubaveo tegeliku, mõõdetava ja jätkusuutliku ümbersuunamise maanteelt lähimereveole, raudteele ja siseveeteedele. |
| --- | --- |

c)

Eeldatakse, et katalüsaatormeede toob kaasa kaubaveo tegeliku, mõõdetava ja jätkusuutliku ümbersuunamise maanteelt lähimereveole, raudteele ja siseveeteedele.

| c) | Meremagistraalide meetme eesmärk on suuremahulise ja suure sagedusega, mitut kaubaveoliiki ühendava lähimereveoteenuse soodustamine, sh võimaluse korral kombineeritud kauba- ja reisijateveo teenused või kombinatsioon lähimereveoteenustest ja muudest transpordiliikidest, mille puhul maanteeveod on võimalikult lühikesed; meede peaks eelistatavalt sisaldama kombineeritud raudtee ja/või siseveeteede kaudu toimuvaid tagamaa kaubaveoteenuseid. |
| --- | --- |

c)

Meremagistraalide meetme eesmärk on suuremahulise ja suure sagedusega, mitut kaubaveoliiki ühendava lähimereveoteenuse soodustamine, sh võimaluse korral kombineeritud kauba- ja reisijateveo teenused või kombinatsioon lähimereveoteenustest ja muudest transpordiliikidest, mille puhul maanteeveod on võimalikult lühikesed; meede peaks eelistatavalt sisaldama kombineeritud raudtee ja/või siseveeteede kaudu toimuvaid tagamaa kaubaveoteenuseid.

| c) | Ümbersuunamismeetme kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid. |
| --- | --- |

c)

Ümbersuunamismeetme kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid.

| c) | Liikluse vältimise meetme eesmärk on soodustada rahvusvahelise kaubaveo suuremat tõhusust Euroopa turgudel, keskendudes majanduskasvu takistamata tootmis- ja/või turustamisprotsesside muutmisele, et saavutada lühemad vahemaad, kõrgemad laadimistegurid, vähem tühisõite, mahu ja/või kaalu vähenemine või muud tulemused, mis vähendavad oluliselt maanteetransporti, kuid mis ei avalda negatiivset mõju toodangu kvaliteedile või tööjõule. |
| --- | --- |

c)

Liikluse vältimise meetme eesmärk on soodustada rahvusvahelise kaubaveo suuremat tõhusust Euroopa turgudel, keskendudes majanduskasvu takistamata tootmis- ja/või turustamisprotsesside muutmisele, et saavutada lühemad vahemaad, kõrgemad laadimistegurid, vähem tühisõite, mahu ja/või kaalu vähenemine või muud tulemused, mis vähendavad oluliselt maanteetransporti, kuid mis ei avalda negatiivset mõju toodangu kvaliteedile või tööjõule.

| c) | Ühise õppe meede ei too asjaomastel turgudel erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühist huvi. |
| --- | --- |

c)

Ühise õppe meede ei too asjaomastel turgudel erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühist huvi.

| d) | Katalüsaatormeetme kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid ning näidatakse ära vajadus komisjoni juhtimisabi järele. |
| --- | --- |

d)

Katalüsaatormeetme kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid ning näidatakse ära vajadus komisjoni juhtimisabi järele.

| d) | Eeldatakse, et meremagistraalide meede toob kaasa kaubaveo tegeliku, mõõdetava ja jätkusuutliku ümbersuunamise maanteelt lähimereveole, siseveeteedele või raudteele; sellise ümbersuunamise maht peaks suurenema kiiremini kui prognoositav maanteekaubavedu. |
| --- | --- |

d)

Eeldatakse, et meremagistraalide meede toob kaasa kaubaveo tegeliku, mõõdetava ja jätkusuutliku ümbersuunamise maanteelt lähimereveole, siseveeteedele või raudteele; sellise ümbersuunamise maht peaks suurenema kiiremini kui prognoositav maanteekaubavedu.

| d) | Kui ümbersuunamismeede nõuab toetuslepingu kolmandate isikute teenete kasutamist, esitab taotleja tõendid, et asjaomased teenused on valitud läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil. |
| --- | --- |

d)

Kui ümbersuunamismeede nõuab toetuslepingu kolmandate isikute teenete kasutamist, esitab taotleja tõendid, et asjaomased teenused on valitud läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil.

| d) | Ühise õppemeetme kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid ning näidatakse ära vajadus komisjoni juhtimisabi järele. |
| --- | --- |

d)

Ühise õppemeetme kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid ning näidatakse ära vajadus komisjoni juhtimisabi järele.

| e) | Katalüsaatormeede ei too asjaomastel turgudel erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühist huvi. |
| --- | --- |

e)

Katalüsaatormeede ei too asjaomastel turgudel erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühist huvi.

| e) | Meremagistraalide meetmete kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid ning näidatakse ära vajadus komisjoni juhtimisabi järele. |
| --- | --- |

e)

Meremagistraalide meetmete kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid ning näidatakse ära vajadus komisjoni juhtimisabi järele.

| d) | Liikluse vältimise meetme kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid ning näidatakse ära vajadus komisjoni juhtimisabi järele. |
| --- | --- |

d)

Liikluse vältimise meetme kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid ning näidatakse ära vajadus komisjoni juhtimisabi järele.

| f) | Kui katalüsaatormeede nõuab toetuslepingu kolmandate isikute teenete kasutamist, esitab taotleja tõendid, et asjaomased teenused on valitud läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil. |
| --- | --- |

f)

Kui katalüsaatormeede nõuab toetuslepingu kolmandate isikute teenete kasutamist, esitab taotleja tõendid, et asjaomased teenused on valitud läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil.

| f) | Meremagistraalide meede ei too asjaomastel turgudel erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühist huvi. |
| --- | --- |

f)

Meremagistraalide meede ei too asjaomastel turgudel erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühist huvi.

| e) | Liikluse vältimise meede ei too asjaomastel turgudel erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühist huvi. |
| --- | --- |

e)

Liikluse vältimise meede ei too asjaomastel turgudel erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühist huvi.

| g) | Kui meremagistraalide meede nõuab toetuslepingu kolmandate isikute teenete kasutamist, esitab taotleja tõendid, et asjaomased teenused on valitud läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil. |
| --- | --- |

g)

Kui meremagistraalide meede nõuab toetuslepingu kolmandate isikute teenete kasutamist, esitab taotleja tõendid, et asjaomased teenused on valitud läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil.

| f) | Kui liikluse vältimise meede nõuab toetuslepingu kolmandate isikute teenete kasutamist, esitab taotleja tõendid, et asjaomased teenused on valitud läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil. |
| --- | --- |

f)

Kui liikluse vältimise meede nõuab toetuslepingu kolmandate isikute teenete kasutamist, esitab taotleja tõendid, et asjaomased teenused on valitud läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil.

| 2. | Rahastamise määr ja ulatus |
| --- | --- |

2.

Rahastamise määr ja ulatus

| a) | Ühenduse finantsabi katalüsaatormeetmetele on maksimaalselt 35 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme tulemusena. Kõnealuste kulutuste katteks võib taotleda ühenduse finantsabi selles osas, mis on otseselt seotud meetme rakendamisega. Lisainfrastruktuuriga seotud abikõlblikud kulud ei ületa 20 % meetme abikõlblike kulude kogusummast. |
| --- | --- |

a)

Ühenduse finantsabi katalüsaatormeetmetele on maksimaalselt 35 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme tulemusena. Kõnealuste kulutuste katteks võib taotleda ühenduse finantsabi selles osas, mis on otseselt seotud meetme rakendamisega. Lisainfrastruktuuriga seotud abikõlblikud kulud ei ületa 20 % meetme abikõlblike kulude kogusummast.

| a) | Ühenduse finantsabi meremagistraalide meetmetele on maksimaalselt 35 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme tulemusena. Kõnealuste kulutuste katteks võib taotleda ühenduse finantsabi selles osas, mis on otseselt seotud meetme rakendamisega. Lisainfrastruktuuriga seotud abikõlblikud kulud ei ületa 20 % meetme abikõlblike kulude kogusummast. |
| --- | --- |

a)

Ühenduse finantsabi meremagistraalide meetmetele on maksimaalselt 35 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme tulemusena. Kõnealuste kulutuste katteks võib taotleda ühenduse finantsabi selles osas, mis on otseselt seotud meetme rakendamisega. Lisainfrastruktuuriga seotud abikõlblikud kulud ei ületa 20 % meetme abikõlblike kulude kogusummast.

| a) | Ühenduse finantsabi ümbersuunamismeetmetele on maksimaalselt 35 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme tulemusena. Kõnealuste kulutuste katteks võib taotleda ühenduse finantsabi selles osas, mis on otseselt seotud meetme rakendamisega. Lisainfrastruktuuriga seotud abikõlblikud kulud ei ületa 20 % meetme abikõlblike kulude kogusummast. |
| --- | --- |

a)

Ühenduse finantsabi ümbersuunamismeetmetele on maksimaalselt 35 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme tulemusena. Kõnealuste kulutuste katteks võib taotleda ühenduse finantsabi selles osas, mis on otseselt seotud meetme rakendamisega. Lisainfrastruktuuriga seotud abikõlblikud kulud ei ületa 20 % meetme abikõlblike kulude kogusummast.

| a) | Ühenduse finantsabi liikluse vältimise meetmetele on maksimaalselt 35 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme tulemusena. Kõnealuste kulutuste katteks võib taotleda ühenduse finantsabi selles osas, mis on otseselt seotud meetme rakendamisega. Lisainfrastruktuuriga seotud abikõlblikud kulud ei ületa 20 % meetme abikõlblike kulude kogusummast. |
| --- | --- |

a)

Ühenduse finantsabi liikluse vältimise meetmetele on maksimaalselt 35 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme tulemusena. Kõnealuste kulutuste katteks võib taotleda ühenduse finantsabi selles osas, mis on otseselt seotud meetme rakendamisega. Lisainfrastruktuuriga seotud abikõlblikud kulud ei ületa 20 % meetme abikõlblike kulude kogusummast.

| a) | Ühenduse finantsabi ühise õppe meetmetele on maksimaalselt 50 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme tulemusena. Kõnealuste kulutuste katteks võib taotleda ühenduse finantsabi selles osas, mis on otseselt seotud meetme rakendamisega. |
| --- | --- |

a)

Ühenduse finantsabi ühise õppe meetmetele on maksimaalselt 50 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme tulemusena. Kõnealuste kulutuste katteks võib taotleda ühenduse finantsabi selles osas, mis on otseselt seotud meetme rakendamisega.

Valikumenetluses sätestatud taotluse esitamise kuupäeval või pärast seda tehtud kulutuste katteks saab taotleda ühenduse finantsabi, tingimusel, et ühendusepoolne rahastamine kiidetakse lõplikult heaks. Vallasvara maksumuse osalise katmise tingimuseks on kohustus kasutada kõnealust vara abi andmise ajal peaasjalikult meetme huvides, nagu see on toetuslepingus määratletud.

Valikumenetluses sätestatud taotluse esitamise kuupäeval või pärast seda tehtud kulutuste katteks saab taotleda ühenduse finantsabi, tingimusel, et ühendusepoolne rahastamine kiidetakse lõplikult heaks. Vallasvara maksumuse osalise katmise tingimuseks on kohustus kasutada kõnealust vara abi andmise ajal peaasjalikult meetme huvides, nagu see on toetuslepingus määratletud.

Valikumenetluses sätestatud taotluse esitamise kuupäeval või pärast seda tehtud kulutuste katteks saab taotleda ühenduse finantsabi, tingimusel, et ühendusepoolne rahastamine kiidetakse lõplikult heaks. Vallasvara maksumuse osalise katmise tingimuseks on kohustus kasutada kõnealust vara abi andmise ajal peaasjalikult meetme huvides, nagu see on toetuslepingus määratletud.

Valikumenetluses sätestatud taotluse esitamise kuupäeval või pärast seda tehtud kulutuste katteks saab taotleda ühenduse finantsabi, kui ühendusepoolne rahastamine kiidetakse lõplikult heaks. Vallasvara maksumuse osalise katmise tingimuseks on kohustus kasutada kõnealust vara abi andmise ajal peaasjalikult meetme huvides, nagu see on toetuslepingus määratletud.

Valikumenetluses sätestatud taotluse esitamise kuupäeval või pärast seda tehtud kulutuste katteks saab taotleda ühenduse finantsabi, tingimusel, et ühendusepoolne rahastamine kiidetakse lõplikult heaks.

| b) | Ühenduse finantsabi liikluse vältimise meetmetele ei tohi kasutada sellise äri- või tootmistegevuse toetamiseks, millel puudub otsene seos transpordi või turustamisega. |
| --- | --- |

b)

Ühenduse finantsabi liikluse vältimise meetmetele ei tohi kasutada sellise äri- või tootmistegevuse toetamiseks, millel puudub otsene seos transpordi või turustamisega.

| b) | Ühenduse finantsabi, mille komisjon määrab kindlaks tonnkilomeetrite alusel, mis suunatakse ümber maanteelt lähimereveole, raudteele ja siseveeteedele, on algselt kaks eurot ümbersuunatud maanteeveoste 500 tonnkilomeetri kohta. Seda soovituslikku summat võib kohandada, eelkõige vastavalt meetme kvaliteedile või tegelikule keskkonnakasule. |
| --- | --- |

b)

Ühenduse finantsabi, mille komisjon määrab kindlaks tonnkilomeetrite alusel, mis suunatakse ümber maanteelt lähimereveole, raudteele ja siseveeteedele, on algselt kaks eurot ümbersuunatud maanteeveoste 500 tonnkilomeetri kohta. Seda soovituslikku summat võib kohandada, eelkõige vastavalt meetme kvaliteedile või tegelikule keskkonnakasule.

| b) | Ühenduse finantsabi, mille komisjon määrab kindlaks tonnkilomeetrite alusel, mis suunatakse ümber maanteelt lähimereveole, raudteele ja siseveeteedele, on algselt kaks eurot ümbersuunatud maanteeveoste 500 tonnkilomeetri kohta. Seda soovituslikku summat võib kohandada, eelkõige vastavalt meetme kvaliteedile või tegelikule keskkonnakasule. |
| --- | --- |

b)

Ühenduse finantsabi, mille komisjon määrab kindlaks tonnkilomeetrite alusel, mis suunatakse ümber maanteelt lähimereveole, raudteele ja siseveeteedele, on algselt kaks eurot ümbersuunatud maanteeveoste 500 tonnkilomeetri kohta. Seda soovituslikku summat võib kohandada, eelkõige vastavalt meetme kvaliteedile või tegelikule keskkonnakasule.

| b) | Ühenduse finantsabi, mille komisjon määrab kindlaks tonnkilomeetrite alusel, mis suunatakse ümber maanteelt lähimereveole, raudteele ja siseveeteedele, on algselt kaks eurot ümbersuunatud maanteeveoste 500 tonnkilomeetri kohta. Seda soovituslikku summat võib kohandada, eelkõige vastavalt meetme kvaliteedile või tegelikule keskkonnakasule. |
| --- | --- |

b)

Ühenduse finantsabi, mille komisjon määrab kindlaks tonnkilomeetrite alusel, mis suunatakse ümber maanteelt lähimereveole, raudteele ja siseveeteedele, on algselt kaks eurot ümbersuunatud maanteeveoste 500 tonnkilomeetri kohta. Seda soovituslikku summat võib kohandada, eelkõige vastavalt meetme kvaliteedile või tegelikule keskkonnakasule.

| c) | Ühenduse finantsabi on algselt kaks eurot 500 tonnkilomeetri või 25 veokilomeetri vältimise eest. Seda soovituslikku summat võib kohandada, eelkõige vastavalt meetme kvaliteedile või tegelikule keskkonnakasule. |
| --- | --- |

c)

Ühenduse finantsabi on algselt kaks eurot 500 tonnkilomeetri või 25 veokilomeetri vältimise eest. Seda soovituslikku summat võib kohandada, eelkõige vastavalt meetme kvaliteedile või tegelikule keskkonnakasule.

| c) | Komisjon võib artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras vajaduse korral aeg-ajalt üle vaadata arengusuunad, mis seonduvad kõnealuse arvutuse aluseks olevate asjaoludega, ning kui vaja, ühenduse finantsabi suurust vastavalt muuta. |
| --- | --- |

c)

Komisjon võib artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras vajaduse korral aeg-ajalt üle vaadata arengusuunad, mis seonduvad kõnealuse arvutuse aluseks olevate asjaoludega, ning kui vaja, ühenduse finantsabi suurust vastavalt muuta.

| c) | Komisjon võib artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras vajaduse korral aeg-ajalt üle vaadata arengusuunad, mis seonduvad kõnealuse arvutuse aluseks olevate asjaoludega, ning kui vaja, ühenduse finantsabi suurust vastavalt muuta. |
| --- | --- |

c)

Komisjon võib artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras vajaduse korral aeg-ajalt üle vaadata arengusuunad, mis seonduvad kõnealuse arvutuse aluseks olevate asjaoludega, ning kui vaja, ühenduse finantsabi suurust vastavalt muuta.

| c) | Komisjon võib artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras vajaduse korral aeg-ajalt üle vaadata arengusuunad, mis seonduvad kõnealuse arvutuse aluseks olevate asjaoludega, ning kui vaja, ühenduse finantsabi suurust vastavalt muuta. |
| --- | --- |

c)

Komisjon võib artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras vajaduse korral aeg-ajalt üle vaadata arengusuunad, mis seonduvad kõnealuse arvutuse aluseks olevate asjaoludega, ning kui vaja, ühenduse finantsabi suurust vastavalt muuta.

| c) | Komisjon võib artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras vajaduse korral aeg-ajalt üle vaadata arengusuunad, mis seonduvad kõnealuse arvutuse aluseks olevate asjaoludega, ning kui vaja, ühenduse finantsabi suurust vastavalt muuta. |
| --- | --- |

c)

Komisjon võib artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras vajaduse korral aeg-ajalt üle vaadata arengusuunad, mis seonduvad kõnealuse arvutuse aluseks olevate asjaoludega, ning kui vaja, ühenduse finantsabi suurust vastavalt muuta.

| 3. | Toetuslepingu vorm ja kestus |
| --- | --- |

3.

Toetuslepingu vorm ja kestus

Ühenduse finantsabi katalüsaatormeetmetele antakse toetuslepingute alusel, mis sisaldavad nõuetekohaseid sätteid juhtimise ja järelevalve kohta. Üldiselt kestavad kõnealused lepingud maksimaalselt 62 ja minimaalselt 36 kuud. Lepingu rakendamise erakorraliste, näiteks erandlikust majanduslangusest tingitud viivituste puhul, mida toetusesaaja piisavalt põhjendab, võib lepingut erandkorras pikendada 6 kuu võrra.

Ühenduse finantsabi meremagistraalide meetmetele antakse toetuslepingute alusel, mis sisaldavad nõuetekohaseid sätteid juhtimise ja järelevalve kohta. Üldiselt kestavad kõnealused lepingud maksimaalselt 62 ja minimaalselt 36 kuud. Lepingu rakendamise erakorraliste, näiteks erandlikust majanduslangusest tingitud viivituste puhul, mida toetusesaaja piisavalt põhjendab, võib lepingut erandkorras pikendada 6 kuu võrra.

Ühenduse finantsabi ümbersuunamismeetmetele antakse toetuslepingute alusel. Üldiselt kestavad kõnealused lepingud maksimaalselt 38 kuud. Lepingu rakendamise erakorraliste, näiteks erandlikust majanduslangusest tingitud viivituste puhul, mida toetusesaaja piisavalt põhjendab, võib lepingut erandkorras pikendada 6 kuu võrra.

Ühenduse finantsabi liikluse vältimise meetmetele antakse toetuslepingute alusel, mis sisaldavad nõuetekohaseid sätteid juhtimise ja järelevalve kohta. Üldiselt kestavad kõnealused lepingud maksimaalselt 62 ja minimaalselt 36 kuud. Lepingu rakendamise erakorraliste, näiteks erandlikust majanduslangusest tingitud viivituste puhul, mida toetusesaaja piisavalt põhjendab, võib lepingut erandkorras pikendada 6 kuu võrra.

Ühenduse finantsabi ühistele õppemeetmetele antakse toetuslepingute alusel, mis sisaldavad nõuetekohaseid sätteid juhtimise ja järelevalve kohta. Üldiselt ei ületa nende lepingute kestus 26 kuud, mida võib esialgse eelarve piires toetusesaaja taotlusel pikendada veel 26 kuu võrra, kui esimese 12 tegevuskuu jooksul on saavutatud positiivseid tulemusi.

Pärast ettenähtud 62-kuulise (erandjuhul 68-kuulise) maksimumperioodi lõppu ei tohi ühenduse finantsabi pikendada.

Pärast ettenähtud 62-kuulise (erandjuhul 68-kuulise) maksimumperioodi lõppu ei tohi ühenduse finantsabi pikendada.

Pärast ettenähtud 38-kuulise (erandjuhul 44-kuulise) maksimumperioodi lõppu ei tohi ühenduse finantsabi pikendada.

Pärast ettenähtud 62-kuulise (erandjuhul 68-kuulise) maksimumperioodi lõppu ei tohi ühenduse finantsabi pikendada.

Pärast ettenähtud 52-kuulise maksimumperioodi lõppu ei tohi ühenduse finantsabi pikendada.

| 4. | Lepingu väärtuskünnis |
| --- | --- |

4.

Lepingu väärtuskünnis

Minimaalne soovituslik toetuskünnis katalüsaatormeetme kohta on aastas 30 miljonit ümbersuunatud või välditud tonnkilomeetrit või selle mahuekvivalent, mida rakendatakse kogu toetuslepingu kehtivusaja jooksul.

Minimaalne soovituslik toetuskünnis meremagistraalide meetme kohta on aastas 200 miljonit ümbersuunatud tonnkilomeetrit või selle mahuekvivalent, mida rakendatakse kogu toetuslepingu kehtivusaja jooksul.

Minimaalne soovituslik toetuskünnis ümbersuunamismeetme kohta on aastas 60 miljonit ümbersuunatud tonnkilomeetrit või selle mahuekvivalent, mida rakendatakse kogu toetuslepingu kehtivusaja jooksul. Meetmete suhtes, mille eesmärk on suunata transporti ümber siseveeteedele, kohaldatakse erikünnist, mis on 13 miljonit ümbersuunatud tonnkilomeetrit või selle mahuekvivalent, mida rakendatakse kogu toetuslepingu kehtivusaja jooksul.

Minimaalne soovituslik toetuskünnis liikluse vältimise meetme kohta on aastas 80 miljonit välditud tonnkilomeetrit või 4 miljonit veokilomeetrit, mida rakendatakse kogu toetuslepingu kehtivusaja jooksul.

Minimaalne soovituslik toetuskünnis on 250 000 eurot ühise õppe meetme kohta.

| 5. | Levitamine |
| --- | --- |

5.

Levitamine

Katalüsaatormeetmete tulemusi ja meetodeid levitatakse ning parimate tavade vahetamist toetatakse vastavalt levitamiskavale, et aidata saavutada käesoleva määruse eesmärke.

Meremagistraalide meetmete tulemusi ja meetodeid levitatakse ning parimate tavade vahetamist toetatakse vastavalt levitamiskavale, et aidata saavutada käesoleva määruse eesmärke.

Erimeetmeid ümbersuunamismeetmete levitamiseks pole ette nähtud.

Liikluse vältimise meetme tulemusi ja meetodeid levitatakse ning parimate tavade vahetamist toetatakse vastavalt levitamiskavale, et aidata saavutada käesoleva määruse eesmärke.

Ühise õppe meetmete tulemusi ja meetodeid levitatakse ning parimate tavade vahetamist toetatakse vastavalt levitamiskavale, et aidata saavutada käesoleva määruse eesmärke.”

---

| 9.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/11

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 924/2009,

16. september 2009,

piiriüleste maksete kohta ühenduses ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2560/2001

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 95 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Siseturu nõuetekohaseks toimimiseks ja selleks, et lihtsustada ühenduses piiriülest kaubandust, on oluline, et eurodes tehtavate piiriüleste maksete ja neile vastavate riigisiseste maksete tasud on võrdsed. Ühesuuruste teenustasude põhimõte on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2560/2001 (eurodes tehtavate välismaksete kohta), (4) mida kohaldatakse eurodes ja Rootsi kroonides tehtavate piiriüleste maksete suhtes, mis ei ületa 50 000 eurot või sellega võrduvat summat. |
| --- | --- |

(1)

Siseturu nõuetekohaseks toimimiseks ja selleks, et lihtsustada ühenduses piiriülest kaubandust, on oluline, et eurodes tehtavate piiriüleste maksete ja neile vastavate riigisiseste maksete tasud on võrdsed. Ühesuuruste teenustasude põhimõte on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2560/2001 (eurodes tehtavate välismaksete kohta), (4) mida kohaldatakse eurodes ja Rootsi kroonides tehtavate piiriüleste maksete suhtes, mis ei ületa 50 000 eurot või sellega võrduvat summat.

| (2) | Komisjoni 11. veebruari 2008. aasta aruandes, milles käsitletakse eurodes tehtavaid piiriüleseid makseid käsitleva määruse (EÜ) nr 2560/2001 kohaldamist, on kinnitatud, et kõnealuse määruse kohaldamine on vähendanud eurodes tehtavate piiriüleste maksete teenustasusid liikmesriikides kehtivate teenustasude tasemele ning see on julgustanud Euroopa makseteenuste sektorit tegema vajalikke jõupingutusi kogu ühendust hõlmava makseteenuste infrastruktuuri rajamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 11. veebruari 2008. aasta aruandes, milles käsitletakse eurodes tehtavaid piiriüleseid makseid käsitleva määruse (EÜ) nr 2560/2001 kohaldamist, on kinnitatud, et kõnealuse määruse kohaldamine on vähendanud eurodes tehtavate piiriüleste maksete teenustasusid liikmesriikides kehtivate teenustasude tasemele ning see on julgustanud Euroopa makseteenuste sektorit tegema vajalikke jõupingutusi kogu ühendust hõlmava makseteenuste infrastruktuuri rajamiseks.

| (3) | Komisjoni aruandes analüüsiti määruse (EÜ) nr 2560/2001 rakendamisega seotud praktilisi probleeme. Selle tulemusena tehti mitu muudatusettepanekut, et lahendada läbivaatamise käigus tuvastatud probleeme. Kõnealused probleemid hõlmavad makseteenuste siseturu häireid, mis on tingitud statistilise aruandluse kohustuste erinevustest; määruse (EÜ) nr 2560/2001 rakendamist, kuna määratud pädevaid liikmesriikide asutusi on vähe; selliste kohtuväliste vaidluste lahendamise ja kahju hüvitamise organite puudumist, kes tegeleksid kõnealuse määrusega seotud vaidlustega, ning asjaolu, et määrust ei kohaldata otsearvelduste suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni aruandes analüüsiti määruse (EÜ) nr 2560/2001 rakendamisega seotud praktilisi probleeme. Selle tulemusena tehti mitu muudatusettepanekut, et lahendada läbivaatamise käigus tuvastatud probleeme. Kõnealused probleemid hõlmavad makseteenuste siseturu häireid, mis on tingitud statistilise aruandluse kohustuste erinevustest; määruse (EÜ) nr 2560/2001 rakendamist, kuna määratud pädevaid liikmesriikide asutusi on vähe; selliste kohtuväliste vaidluste lahendamise ja kahju hüvitamise organite puudumist, kes tegeleksid kõnealuse määrusega seotud vaidlustega, ning asjaolu, et määrust ei kohaldata otsearvelduste suhtes.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta direktiiviga 2007/64/EÜ (makseteenuste kohta siseturul) (5) on loodud kaasaegne õiguslik alus kogu ühendust hõlmava makseteenuste siseturu loomisele. Selleks et tagada mõlema õigusakti õiguslik kooskõla, on soovitav muuta määruse (EÜ) nr 2560/2001 asjaomaseid sätteid, eelkõige mõisteid. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta direktiiviga 2007/64/EÜ (makseteenuste kohta siseturul) (5) on loodud kaasaegne õiguslik alus kogu ühendust hõlmava makseteenuste siseturu loomisele. Selleks et tagada mõlema õigusakti õiguslik kooskõla, on soovitav muuta määruse (EÜ) nr 2560/2001 asjaomaseid sätteid, eelkõige mõisteid.

| (5) | Määruses (EÜ) nr 2560/2001 käsitletakse kreeditkorraldusega tehtavaid piiriüleseid makseid ning elektroonilisi piiriüleseid makseid. Kooskõlas direktiivi 2007/64/EÜ eesmärgiga muuta piiriülesed otsearveldused võimalikuks, on soovitav laiendada määruse (EÜ) nr 2560/2001 reguleerimisala. Peamiselt või üksnes paberipõhiste makseviiside, nt tšekkide puhul ei ole veel soovitav kohaldada ühesuuruste teenustasude põhimõtet, kuna nende olemuse tõttu ei saa neid töödelda sama tõhusalt kui elektroonilisi makseid. |
| --- | --- |

(5)

Määruses (EÜ) nr 2560/2001 käsitletakse kreeditkorraldusega tehtavaid piiriüleseid makseid ning elektroonilisi piiriüleseid makseid. Kooskõlas direktiivi 2007/64/EÜ eesmärgiga muuta piiriülesed otsearveldused võimalikuks, on soovitav laiendada määruse (EÜ) nr 2560/2001 reguleerimisala. Peamiselt või üksnes paberipõhiste makseviiside, nt tšekkide puhul ei ole veel soovitav kohaldada ühesuuruste teenustasude põhimõtet, kuna nende olemuse tõttu ei saa neid töödelda sama tõhusalt kui elektroonilisi makseid.

| (6) | Ühesuuruste teenustasude põhimõtet tuleks kohaldada maksete suhtes, mida on algatatud või lõpetatud paberil või sularahas, mida maksete teostamise ahela jooksul töödeldakse elektrooniliselt, välja arvatud tšekid, ning kõikide otseselt või kaudselt maksetehinguga seotud teenustasude suhtes, sealhulgas lepingutasud ning välja arvatud konverteerimise tasud. Kaudsed teenustasud on näiteks püsimaksekäsundi vormistamise tasu või maksekaardi või deebet- või krediitkaardi kasutamise tasud, mis peaksid riigisiseste ja piiriüleste maksete korral olema ühenduses samad. |
| --- | --- |

(6)

Ühesuuruste teenustasude põhimõtet tuleks kohaldada maksete suhtes, mida on algatatud või lõpetatud paberil või sularahas, mida maksete teostamise ahela jooksul töödeldakse elektrooniliselt, välja arvatud tšekid, ning kõikide otseselt või kaudselt maksetehinguga seotud teenustasude suhtes, sealhulgas lepingutasud ning välja arvatud konverteerimise tasud. Kaudsed teenustasud on näiteks püsimaksekäsundi vormistamise tasu või maksekaardi või deebet- või krediitkaardi kasutamise tasud, mis peaksid riigisiseste ja piiriüleste maksete korral olema ühenduses samad.

| (7) | Selleks et vältida makseteenuste turgude killustumist, on asjakohane kohaldada ühesuuruste teenustasude põhimõtet. Seepärast tuleks määrata kindlaks igale piiriülese makse kategooriale vastav riigisisene makse, millel on piiriülese maksega samad või väga sarnased omadused. Piiriülesele maksele vastava riigisisese makse kindlaksmääramiseks võib muu hulgas kasutada järgmisi kriteeriume: makse algatamise, teostamise ja lõpetamise kanal, automatiseerituse tase, maksetagatis, kliendi staatus ja suhe makseteenuse pakkujaga, või kasutatud makseviis, nagu on sätestatud direktiivi 2007/64/EÜ artikli 4 punktis 23. Nende kriteeriumide loetelu ei ole täielik. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et vältida makseteenuste turgude killustumist, on asjakohane kohaldada ühesuuruste teenustasude põhimõtet. Seepärast tuleks määrata kindlaks igale piiriülese makse kategooriale vastav riigisisene makse, millel on piiriülese maksega samad või väga sarnased omadused. Piiriülesele maksele vastava riigisisese makse kindlaksmääramiseks võib muu hulgas kasutada järgmisi kriteeriume: makse algatamise, teostamise ja lõpetamise kanal, automatiseerituse tase, maksetagatis, kliendi staatus ja suhe makseteenuse pakkujaga, või kasutatud makseviis, nagu on sätestatud direktiivi 2007/64/EÜ artikli 4 punktis 23. Nende kriteeriumide loetelu ei ole täielik.

| (8) | Pädevad asutused peaksid andma välja suunised välismaksetele vastavate riigisiseste maksete kindlaksmääramiseks, kui nad peavad seda vajalikuks. Komisjon, keda vajaduse korral abistab maksete komitee, peaks andma asjakohaseid juhiseid ja pädevaid asutusi abistama. |
| --- | --- |

(8)

Pädevad asutused peaksid andma välja suunised välismaksetele vastavate riigisiseste maksete kindlaksmääramiseks, kui nad peavad seda vajalikuks. Komisjon, keda vajaduse korral abistab maksete komitee, peaks andma asjakohaseid juhiseid ja pädevaid asutusi abistama.

| (9) | Oluline on lihtsustada makseteenuse pakkujate jaoks piiriüleste maksete sooritamist. Selle suhtes tuleks edendada standardimist, eelkõige rahvusvahelise pangakontonumbri (IBAN) ja panga tunnuskoodi (BIC) kasutamist. Seepärast on asjakohane anda makseteenuste kasutajatele piisavalt teavet kõnealuse pangakonto IBAN-numbri ja BIC-koodi kohta. |
| --- | --- |

(9)

Oluline on lihtsustada makseteenuse pakkujate jaoks piiriüleste maksete sooritamist. Selle suhtes tuleks edendada standardimist, eelkõige rahvusvahelise pangakontonumbri (IBAN) ja panga tunnuskoodi (BIC) kasutamist. Seepärast on asjakohane anda makseteenuste kasutajatele piisavalt teavet kõnealuse pangakonto IBAN-numbri ja BIC-koodi kohta.

| (10) | Erinevad maksebilansistatistika aruandlusega seotud kohustused, mida kohaldatakse üksnes piiriüleste maksetehingute suhtes, takistavad makseteenuste lõimunud turu arengut eelkõige ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) raames. SEPA raames on soovitatav 31. oktoobriks 2011 ümber hinnata kõnealuste arvelduspõhiste aruandluskohustuste kaotamise asjakohasus. Selleks et tagada maksebilansistatistika järjepidev, õigeaegne ja tõhus esitamine, tuleks tagada, et jätkuvalt võib koguda hõlpsasti kättesaadavaid andmeid maksete kohta, nt IBAN-number, BIC-kood ja tehingute arv või koondatud baasandmed maksete kohta eri makseviiside lõikes, kui andmete kogumise protsess ei häiri maksete automaatset töötlemist ning on täielikult automatiseeritav. Käesolev määrus ei mõjuta aruandluskohustusi, mis teenivad muid poliitikaeesmärke, näiteks rahapesu ja terroristide rahastamise tõkestamine, või maksustamise eesmärke. |
| --- | --- |

(10)

Erinevad maksebilansistatistika aruandlusega seotud kohustused, mida kohaldatakse üksnes piiriüleste maksetehingute suhtes, takistavad makseteenuste lõimunud turu arengut eelkõige ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) raames. SEPA raames on soovitatav 31. oktoobriks 2011 ümber hinnata kõnealuste arvelduspõhiste aruandluskohustuste kaotamise asjakohasus. Selleks et tagada maksebilansistatistika järjepidev, õigeaegne ja tõhus esitamine, tuleks tagada, et jätkuvalt võib koguda hõlpsasti kättesaadavaid andmeid maksete kohta, nt IBAN-number, BIC-kood ja tehingute arv või koondatud baasandmed maksete kohta eri makseviiside lõikes, kui andmete kogumise protsess ei häiri maksete automaatset töötlemist ning on täielikult automatiseeritav. Käesolev määrus ei mõjuta aruandluskohustusi, mis teenivad muid poliitikaeesmärke, näiteks rahapesu ja terroristide rahastamise tõkestamine, või maksustamise eesmärke.

| (11) | Praegu kasutatakse kehtivates riigisisestes otsearveldussüsteemides eri ärimudeleid. SEPA otsearveldussüsteemi juurutamise hõlbustamiseks on vaja kehtestada ühtne ärimudel ja tagada mitmepoolsete vahendustasude suurem õiguslik selgus. Piiriüleste otsearvelduste puhul saab selle erandlikult saavutada nii, et üleminekuperioodiks kehtestatakse mitmepoolse vahendustasu maksimaalne summa tehingu kohta. Mitmepoolse kokkuleppe osapooled võiksid siiski vabalt määrata madalama summa või leppida kokku mitmepoolses vahendustasus, mille väärtus on null. Riigisiseste SEPA otsearvelduste puhul võib kasutada sedasama vahendustasu või muud pankadevahelist tasukokkulepet saaja makseteenuse pakkuja ja maksja makseteenuse pakkuja vahel, mis kehtis riigisiseselt enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva. Kui riigisisest mitmepoolset vahendustasu või muud tasukokkulepet üleminekuperioodil vähendatakse või see kaotatakse, näiteks konkurentsiõiguse kohaldamise tulemusena, siis tuleb üleminekuperioodil kohaldada riigisiseste SEPA otsearvelduste suhtes seda muudetud korda. Kui aga otsearveldustehing tuleneb kahepoolsest kokkuleppest, peaksid kahepoolse kokkuleppe tingimused olema mitmepoolse vahendustasu või muu pankadevahelise tasu suhtes ülimuslikud. Pangandussektor võib üleminekuperioodil pakutavat õiguskindlust kasutada selleks, et töötada SEPA otsearvelduste toimimiseks välja ühtne pikaajaline ärimudel ning selles kokku leppida. Üleminekuperioodi lõpul peaks olema olemas SEPA otsearvelduste ärimudeli pikaajaline lahendus, mis vastab EÜ konkurentsiõigusele ja ühenduse reguleerivale raamistikule. Komisjon kavatseb pangandussektoriga peetavate pidevate dialoogide raames ning asjaomaste turuosaliste panusele tuginedes kiirendatud korras välja anda suunised selle kohta, millised on objektiivsed ja mõõdetavad kriteeriumid kõnealuste mitmepoolsete pankadevaheliste tasude (mille hulka võivad kuuluda mitmepoolsed vahendustasud) kokkusobivuse kohta ühenduse konkurentsiõiguse ja reguleeriva raamistikuga. |
| --- | --- |

(11)

Praegu kasutatakse kehtivates riigisisestes otsearveldussüsteemides eri ärimudeleid. SEPA otsearveldussüsteemi juurutamise hõlbustamiseks on vaja kehtestada ühtne ärimudel ja tagada mitmepoolsete vahendustasude suurem õiguslik selgus. Piiriüleste otsearvelduste puhul saab selle erandlikult saavutada nii, et üleminekuperioodiks kehtestatakse mitmepoolse vahendustasu maksimaalne summa tehingu kohta. Mitmepoolse kokkuleppe osapooled võiksid siiski vabalt määrata madalama summa või leppida kokku mitmepoolses vahendustasus, mille väärtus on null. Riigisiseste SEPA otsearvelduste puhul võib kasutada sedasama vahendustasu või muud pankadevahelist tasukokkulepet saaja makseteenuse pakkuja ja maksja makseteenuse pakkuja vahel, mis kehtis riigisiseselt enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva. Kui riigisisest mitmepoolset vahendustasu või muud tasukokkulepet üleminekuperioodil vähendatakse või see kaotatakse, näiteks konkurentsiõiguse kohaldamise tulemusena, siis tuleb üleminekuperioodil kohaldada riigisiseste SEPA otsearvelduste suhtes seda muudetud korda. Kui aga otsearveldustehing tuleneb kahepoolsest kokkuleppest, peaksid kahepoolse kokkuleppe tingimused olema mitmepoolse vahendustasu või muu pankadevahelise tasu suhtes ülimuslikud. Pangandussektor võib üleminekuperioodil pakutavat õiguskindlust kasutada selleks, et töötada SEPA otsearvelduste toimimiseks välja ühtne pikaajaline ärimudel ning selles kokku leppida. Üleminekuperioodi lõpul peaks olema olemas SEPA otsearvelduste ärimudeli pikaajaline lahendus, mis vastab EÜ konkurentsiõigusele ja ühenduse reguleerivale raamistikule. Komisjon kavatseb pangandussektoriga peetavate pidevate dialoogide raames ning asjaomaste turuosaliste panusele tuginedes kiirendatud korras välja anda suunised selle kohta, millised on objektiivsed ja mõõdetavad kriteeriumid kõnealuste mitmepoolsete pankadevaheliste tasude (mille hulka võivad kuuluda mitmepoolsed vahendustasud) kokkusobivuse kohta ühenduse konkurentsiõiguse ja reguleeriva raamistikuga.

| (12) | Otsearveldustehingu teostamiseks peab olema juurdepääs maksja kontole. Seetõttu on SEPA otsearvelduste edukaks juurutamiseks ülioluline, et juurdepääsetavad oleksid kõik maksjate kontod, mis eurodes tehtavate siseriiklike otsearvelduste jaoks on juba juurdepääsetavad, sest muidu ei saa maksja ja saaja piiriülese otsearvelduse võimalust kasutada. Kui maksja konto ei ole SEPA otsearveldussüsteemis juurdepääsetav, ei saa maksja (võlgnik) ja saaja (võlausaldaja) uusi otsearveldusmaksete võimalusi kasutada. See on eriti oluline siis, kui saaja algatab otsearvelduste alusel debiteerimise maksejuhiste kogumina, näiteks igakuiselt või kord kvartalis elektriarvete või muude kommunaalmaksete sissenõudmiseks, ega debiteeri iga kliendi kontot eraldi. Kui võlausaldaja ei oma juurdepääsu kõigile võlgnikele ühe tehingu käigus, on vaja täiendavalt manuaalselt sekkuda, mis tõenäoliselt suurendab kulusid. Seetõttu ei saavutata juhul, kui makseteenuse pakkujal puudub kohustuslik juurdepääs maksja kontole, otsearvelduse alusel debiteerimises täielikku tõhusust ning üle-euroopaline konkurents jääb piiratuks. Kuid arvestades otsearvelduste erijooni ettevõtjate vahel, tuleks seda sätet kohaldada ainult SEPA üldise otsearveldussüsteemi suhtes ning mitte SEPA ettevõtjatevahelise otsearveldussüsteemi suhtes. Juurdepääsetavuse kohustus hõlmab makseteenuse pakkuja õigust mitte täita otsearveldustehingut vastavalt otsearveldussüsteemi eeskirjadele, mis käsitlevad näiteks tehingu tagasilükkamist, sellest keeldumist või makse tagastamist. Peale selle ei tohiks juurdepääsetavuse kohustust kohaldada makseteenuse pakkujatele, kellele on antud volitused osutada ja teostada otsearveldustehinguid, kuid kes äriliselt selle tegevusega ei tegele. |
| --- | --- |

(12)

Otsearveldustehingu teostamiseks peab olema juurdepääs maksja kontole. Seetõttu on SEPA otsearvelduste edukaks juurutamiseks ülioluline, et juurdepääsetavad oleksid kõik maksjate kontod, mis eurodes tehtavate siseriiklike otsearvelduste jaoks on juba juurdepääsetavad, sest muidu ei saa maksja ja saaja piiriülese otsearvelduse võimalust kasutada. Kui maksja konto ei ole SEPA otsearveldussüsteemis juurdepääsetav, ei saa maksja (võlgnik) ja saaja (võlausaldaja) uusi otsearveldusmaksete võimalusi kasutada. See on eriti oluline siis, kui saaja algatab otsearvelduste alusel debiteerimise maksejuhiste kogumina, näiteks igakuiselt või kord kvartalis elektriarvete või muude kommunaalmaksete sissenõudmiseks, ega debiteeri iga kliendi kontot eraldi. Kui võlausaldaja ei oma juurdepääsu kõigile võlgnikele ühe tehingu käigus, on vaja täiendavalt manuaalselt sekkuda, mis tõenäoliselt suurendab kulusid. Seetõttu ei saavutata juhul, kui makseteenuse pakkujal puudub kohustuslik juurdepääs maksja kontole, otsearvelduse alusel debiteerimises täielikku tõhusust ning üle-euroopaline konkurents jääb piiratuks. Kuid arvestades otsearvelduste erijooni ettevõtjate vahel, tuleks seda sätet kohaldada ainult SEPA üldise otsearveldussüsteemi suhtes ning mitte SEPA ettevõtjatevahelise otsearveldussüsteemi suhtes. Juurdepääsetavuse kohustus hõlmab makseteenuse pakkuja õigust mitte täita otsearveldustehingut vastavalt otsearveldussüsteemi eeskirjadele, mis käsitlevad näiteks tehingu tagasilükkamist, sellest keeldumist või makse tagastamist. Peale selle ei tohiks juurdepääsetavuse kohustust kohaldada makseteenuse pakkujatele, kellele on antud volitused osutada ja teostada otsearveldustehinguid, kuid kes äriliselt selle tegevusega ei tegele.

| (13) | Peale selle on juurdepääsetavuse tehnilisi nõudeid arvestades tähtis, et maksja makseteenuse pakkujal oleks piisavalt aega valmistuda kohustusliku juurdepääsetavuse nõude täitmiseks. Makseteenuse pakkujatele tuleks seetõttu anda maksimaalselt ühe aasta pikkune üleminekuperiood pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva, et nad saaksid seda kohustust täita. Kuna väljaspool euroala asuvate liikmesriikide makseteenuse pakkujatel on vaja teha rohkem ettevalmistusi, tuleks nende makseteenuse pakkujate puhul lükata kohustusliku juurdepääsetavuse nõude täitmise tähtaeg edasi kõige enam viis aastat alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast. Makseteenuse pakkujatelt, kes asuvad liikmesriigis, kus euro võetakse kasutusele riigi omavääringuna nelja aasta jooksul alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast, tuleks nõuda kohustusliku juurdepääsetavuse nõude täitmist hiljemalt ühe aasta jooksul alates kõnealuse liikmesriigi euroalaga liitumise kuupäevast. |
| --- | --- |

(13)

Peale selle on juurdepääsetavuse tehnilisi nõudeid arvestades tähtis, et maksja makseteenuse pakkujal oleks piisavalt aega valmistuda kohustusliku juurdepääsetavuse nõude täitmiseks. Makseteenuse pakkujatele tuleks seetõttu anda maksimaalselt ühe aasta pikkune üleminekuperiood pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva, et nad saaksid seda kohustust täita. Kuna väljaspool euroala asuvate liikmesriikide makseteenuse pakkujatel on vaja teha rohkem ettevalmistusi, tuleks nende makseteenuse pakkujate puhul lükata kohustusliku juurdepääsetavuse nõude täitmise tähtaeg edasi kõige enam viis aastat alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast. Makseteenuse pakkujatelt, kes asuvad liikmesriigis, kus euro võetakse kasutusele riigi omavääringuna nelja aasta jooksul alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast, tuleks nõuda kohustusliku juurdepääsetavuse nõude täitmist hiljemalt ühe aasta jooksul alates kõnealuse liikmesriigi euroalaga liitumise kuupäevast.

| (14) | Pädevatel asutustel peaksid olema volitused võtta oma järelevalvekohustuste tõhusaks täitmiseks kõik vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse järgimine makseteenuse pakkujate poolt. |
| --- | --- |

(14)

Pädevatel asutustel peaksid olema volitused võtta oma järelevalvekohustuste tõhusaks täitmiseks kõik vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse järgimine makseteenuse pakkujate poolt.

| (15) | Selleks et tagada käesoleva määruse ebaõigest kohaldamisest tingitud kahju hüvitamine, peaksid liikmesriigid kehtestama piisavad ja tõhusad kaebe- või hagimenetlused, et lahendada makseteenuse kasutaja ja makseteenuse pakkuja vahelisi vaidlusi. Samuti on oluline, et määratakse pädevad asutused ja kohtuvälised vaidluste lahendamise organid, määrates selleks kas olemasolevad organid, kui see on asjakohane, või asutades selleks uued organid. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et tagada käesoleva määruse ebaõigest kohaldamisest tingitud kahju hüvitamine, peaksid liikmesriigid kehtestama piisavad ja tõhusad kaebe- või hagimenetlused, et lahendada makseteenuse kasutaja ja makseteenuse pakkuja vahelisi vaidlusi. Samuti on oluline, et määratakse pädevad asutused ja kohtuvälised vaidluste lahendamise organid, määrates selleks kas olemasolevad organid, kui see on asjakohane, või asutades selleks uued organid.

| (16) | Oluline on tagada, et ühenduse pädevad asutused ja kohtuvälised vaidluste lahendamise organid teevad ühenduses aktiivselt koostööd, et lahendada käesoleva määrusega seotud piiriülesed vaidlused sujuvalt ja mõistliku aja jooksul. Kõnealune koostöö peaks olema võimalik eri jurisdiktsioonide õigust või õiguspraktikat käsitleva teabe vahetamise vormis või vajaduse korral kaebuste lahendamise ja kahju hüvitamise menetluste üleandmise või ülevõtmise vormis. |
| --- | --- |

(16)

Oluline on tagada, et ühenduse pädevad asutused ja kohtuvälised vaidluste lahendamise organid teevad ühenduses aktiivselt koostööd, et lahendada käesoleva määrusega seotud piiriülesed vaidlused sujuvalt ja mõistliku aja jooksul. Kõnealune koostöö peaks olema võimalik eri jurisdiktsioonide õigust või õiguspraktikat käsitleva teabe vahetamise vormis või vajaduse korral kaebuste lahendamise ja kahju hüvitamise menetluste üleandmise või ülevõtmise vormis.

| (17) | Oluline on, et liikmesriigid sätestavad riigisiseses õiguses tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused juhuks, kui ei täideta käesolevat määrust. |
| --- | --- |

(17)

Oluline on, et liikmesriigid sätestavad riigisiseses õiguses tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused juhuks, kui ei täideta käesolevat määrust.

| (18) | Käesoleva määruse reguleerimisala laiendamine riikide omavääringutele, mis ei ole euro, oleks selgelt kasulik, kuna määrust kohaldataks suurema arvu maksete suhtes. Seepärast tuleks kehtestada teatamise kord, et ka liikmesriigid, kus euro ei ole omavääringuks, saaksid laiendada käesoleva määruse kohaldamist oma riigi vääringus tehtavatele piiriülestele maksetele. Tuleks siiski tagada, et liikmesriigid, kes on kõnealust teatamise korda juba kohaldanud, ei pea uut teadet esitama. |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva määruse reguleerimisala laiendamine riikide omavääringutele, mis ei ole euro, oleks selgelt kasulik, kuna määrust kohaldataks suurema arvu maksete suhtes. Seepärast tuleks kehtestada teatamise kord, et ka liikmesriigid, kus euro ei ole omavääringuks, saaksid laiendada käesoleva määruse kohaldamist oma riigi vääringus tehtavatele piiriülestele maksetele. Tuleks siiski tagada, et liikmesriigid, kes on kõnealust teatamise korda juba kohaldanud, ei pea uut teadet esitama.

| (19) | Komisjon peaks esitama aruande riigisiseste arvelduspõhiste aruandluskohustuste kaotamise asjakohasuse kohta. Samuti on asjakohane, et komisjon esitab aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta, andes eelkõige hinnangu IBAN-numbri ja BIC-koodi kasutamise kohta, et lihtsustada ühendusesiseseid makseid, ning otsearveldustehinguid käsitlevate sätete kohaldamisel ilmnevate turusuundumuste kohta. SEPA arengu jaoks on samuti soovitav, et sellises aruandes hinnataks ülemmäära, 50 000 euro asjakohasust, mida praegu kohaldatakse ühesuuruste teenustasude põhimõttele. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon peaks esitama aruande riigisiseste arvelduspõhiste aruandluskohustuste kaotamise asjakohasuse kohta. Samuti on asjakohane, et komisjon esitab aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta, andes eelkõige hinnangu IBAN-numbri ja BIC-koodi kasutamise kohta, et lihtsustada ühendusesiseseid makseid, ning otsearveldustehinguid käsitlevate sätete kohaldamisel ilmnevate turusuundumuste kohta. SEPA arengu jaoks on samuti soovitav, et sellises aruandes hinnataks ülemmäära, 50 000 euro asjakohasust, mida praegu kohaldatakse ühesuuruste teenustasude põhimõttele.

| (20) | Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks määrus (EÜ) nr 2560/2001 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(20)

Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks määrus (EÜ) nr 2560/2001 kehtetuks tunnistada.

| (21) | Selleks et tagada käesoleva määruse ja direktiivi 2007/64/EÜ õiguslik kooskõla, eelkõige seoses makseteenuste tingimuste läbipaistvuse ja teabenõuetega ning seoses makseteenuste pakkumise ja kasutamisega seotud õiguste ja kohustustega, on asjakohane kohaldada käesolevat määrust alates 1. novembrist 2009. Käesoleva määruse sätete rikkumise eest määratavate karistuste kehtestamiseks on asjakohane jätta liikmesriikidele aega kuni 1. juunini 2010. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et tagada käesoleva määruse ja direktiivi 2007/64/EÜ õiguslik kooskõla, eelkõige seoses makseteenuste tingimuste läbipaistvuse ja teabenõuetega ning seoses makseteenuste pakkumise ja kasutamisega seotud õiguste ja kohustustega, on asjakohane kohaldada käesolevat määrust alates 1. novembrist 2009. Käesoleva määruse sätete rikkumise eest määratavate karistuste kehtestamiseks on asjakohane jätta liikmesriikidele aega kuni 1. juunini 2010.

| (22) | Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetmete ulatuse ja mõju tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(22)

Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetmete ulatuse ja mõju tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad ühenduses tehtavate piiriüleste maksete kohta tagamaks, et ühenduses tehtavate piiriüleste maksete eest võetavad tasud ja samas vääringus tehtavate liikmesriigisiseste maksete tasud on võrdsed.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse kooskõlas direktiiviga 2007/64/EÜ piiriüleste maksete suhtes, mis on tehtud eurodes või nende liikmesriikide omavääringutes, kes on vastavalt artiklile 14 teatanud oma otsusest laiendada määruse kohaldamist oma riigi vääringule.

3.   Käesolevat määrust ei kohaldata makseteenuse pakkujate enda kulul või teiste makseteenuse pakkujate eest tehtavate maksete suhtes.

4.   Artiklites 6, 7 ja 8 sätestatakse eeskirjad, mis käsitlevad saaja makseteenuse pakkuja ja maksja makseteenuse pakkuja vahel eurodes tehtavaid otsearveldustehinguid.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „piiriülene makse”– elektrooniliselt töödeldav maksetehing, mis on algatatud maksja või saaja poolt või saaja kaudu ning mille korral maksja makseteenuse pakkuja ja saaja makseteenuse pakkuja asuvad eri liikmesriigis;

2)   „riigisisene makse”– elektrooniliselt töödeldav maksetehing, mis on algatatud maksja või saaja poolt või saaja kaudu ning mille korral nii maksja makseteenuse pakkuja kui saaja makseteenuse pakkuja asuvad samas liikmesriigis;

3)   „maksja”– füüsiline või juriidiline isik, kes on maksekonto haldaja ja kes teeb maksekäsundi antud maksekontolt makse tegemiseks või kui maksekontot ei ole, füüsiline või juriidiline isik, kes teeb maksekäsundi;

4)   „saaja”– füüsiline või juriidiline isik, kes peaks olema maksetehinguga ülekantava raha saaja;

5)   „makseteenuse pakkuja”– direktiivi 2007/64/EÜ artikli 1 lõikes 1 osutatud mis tahes kategooriasse kuuluv juriidiline isik ning kõnealuse direktiivi artiklis 26 osutatud füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine)) (6) artiklis 2 loetletud asutused, kelle suhtes liikmesriigid kohaldavad direktiivi 2007/64/EÜ artikli 2 lõike 3 kohast erandit;

6)   „makseteenuse kasutaja”– füüsiline või juriidiline isik, kes kasutab makseteenust maksja või saaja või mõlemana;

7)   „maksetehing”– maksja või saaja poolt või saaja kaudu algatatud raha sissemakse, ülekandmine või väljanõudmine, mis ei olene makse aluseks olevatest mis tahes kohustustest maksja ja saaja vahel;

8)   „maksekäsund”– makseteenuse pakkujale maksja või saaja antud juhis maksetehingu täitmiseks;

9)   „tasu”– mis tahes tasu, mida makseteenuse pakkuja võtab makseteenuse kasutajalt ning mis on otseselt või kaudselt seotud maksetehinguga;

10)   „raha”– pangatähed ja mündid, elektroonsel kujul edastatav raha ja elektronraha, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/46/EÜ (elektronrahaasutuste asutamise ja tegevuse kohta ning usaldatavusnormatiivide täitmise üle peetava järelevalve kohta) (7) artikli 1 lõike 3 punktis b;

11)   „tarbija”– füüsiline isik, kes tegutseb eesmärkidel, mis ei seondu tema kaubandus-, äri- või kutsetegevusega;

12)   „mikroettevõtja”– ettevõtja, mis makseteenuse lepingu sõlmimise ajal on komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse 2003/361/EÜ (mis käsitleb mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtete mõistet) (8) lisa artiklis 1 ning artikli 2 lõigetes 1 ja 3 määratletud ettevõte;

13)   „vahendustasu”– maksja makseteenuse pakkuja ja saaja makseteenuse pakkuja vahel makstav tasu iga otsearveldustehingu eest;

14)   „otsearveldus”– makseteenus, mille eesmärk on debiteerida maksja maksekontot, kui maksetehingu on algatanud makse saaja volituse alusel, mille maksja on andnud saajale, saaja makseteenuse pakkujale või maksja makseteenuse pakkujale;

15)   „otsearveldussüsteem”– makseteenuse pakkujate vahel otsearveldustehingute teostamiseks kokku lepitud ühtsed eeskirjad, tavad ja nõuded.

Artikkel 3

Piiriüleste maksete ja nendele vastavate riigisiseste maksete tasud

1.   Makseteenuse pakkuja võtab makseteenuse kasutajalt kuni 50 000 euro suuruste piiriüleste maksete eest sama suurt tasu kui see, mida ta võtab makseteenuse kasutajatelt sama väärtusega ja samas vääringus riigisiseste maksete eest.

2.   Selleks et hinnata lõike 1 kohaldamise eesmärgil piiriüleste maksete tasude suurust, määrab makseteenuse pakkuja piiriülesele maksele vastava riigisisese makse.

Kui pädevad asutused seda vajalikuks peavad, annavad nad välja suunised välismaksetele vastavate riigisiseste maksete kindlaksmääramise kohta. Pädevad asutused teevad aktiivselt koostööd direktiivi 2007/64/EÜ artikli 85 lõike 1 alusel loodud maksete komiteega, et tagada välismaksetele vastavaid riigisiseseid makseid käsitlevate suuniste järjepidevus.

3.   Kui liikmesriik on teatanud oma otsusest laiendada käesoleva määruse reguleerimisala omavääringule kooskõlas artikliga 14, võib asjaomase liikmesriigi vääringus tehtud riigisiseseid makseid selles liikmesriigis käsitada eurodes tehtud piiriülestele maksetele vastavatena.

4.   Käesolevat määrust ei kohaldata konverteerimistasudele.

Artikkel 4

Maksete automatiseerimise lihtsustamise meetmed

1.   Makseteenuse pakkuja teatab vajaduse korral makseteenuse kasutajale makseteenuse kasutaja IBAN-numbri ja makseteenuse pakkuja BIC-koodi.

Peale selle märgib makseteenuse pakkuja makseteenuse kasutaja konto väljavõttel või selle lisal makseteenuse kasutaja IBAN-numbri ja makseteenuse pakkuja BIC-koodi.

Makseteenuse pakkuja annab käesoleva lõike alusel nõutava teabe makseteenuse kasutajale tasuta.

2.   Sõltuvalt asjaomase maksetehingu laadist

| a) | teatab maksja tema poolt algatatud tehingute puhul nõudmise korral oma makseteenuse pakkujale saaja IBAN-numbri ja saaja makseteenuse pakkuja BIC-koodi; |
| --- | --- |

a)

teatab maksja tema poolt algatatud tehingute puhul nõudmise korral oma makseteenuse pakkujale saaja IBAN-numbri ja saaja makseteenuse pakkuja BIC-koodi;

| b) | teatab saaja tema poolt algatatud tehingute puhul nõudmise korral oma makseteenuse pakkujale maksja IBAN-numbri ja maksja makseteenuse pakkuja BIC-koodi. |
| --- | --- |

b)

teatab saaja tema poolt algatatud tehingute puhul nõudmise korral oma makseteenuse pakkujale maksja IBAN-numbri ja maksja makseteenuse pakkuja BIC-koodi.

3.   Makseteenuse pakkuja võib makseteenuse kasutajalt nõuda täiendavat tasu, mis lisandub artikli 3 lõike 1 kohaselt nõutavatele tasudele, kui kasutaja annab makseteenuse pakkujale juhise täita maksetehing, ilma et ta oleks talle käesoleva artikli lõike 2 kohaselt teatanud IBAN-numbrit ja BIC-koodi. Nimetatud tasu on kohane ja vastab kuludele. Tasu lepitakse kokku makseteenuse pakkuja ja makseteenuse kasutaja vahel. Makseteenuse pakkuja teatab makseteenuse kasutajale täiendava tasu summa aegsasti enne seda, kui selline kokkulepe makseteenuse kasutajale siduvaks muutub.

4.   Sõltuvalt asjaomase maksetehingu liigist teatab kaupade ja teenuste tarnija, kes esitab ühenduses arveid kaupade ja teenuste eest ning võtab vastu käesoleva määrusega hõlmatud makseid, oma klientidele oma IBAN-numbri ja oma makseteenuse pakkuja BIC-koodi.

Artikkel 5

Maksebilansi aruandluse kohustus

1.   Liikmesriigid vabastavad 1. jaanuarist 2010 makseteenuse pakkujad riigisisesest arvelduspõhisest aruandluskohustusest esitada oma klientide kuni 50 000 euro suuruste maksetehingute kohta maksebilansistatistikat.

2.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võivad liikmesriigid jätkata koondandmete või muu asjaomase kergesti kättesaadava teabe kogumist, eeldusel et selline kogumine ei mõjuta maksete automaatset töötlemist ja et makseteenuse pakkujad saavad sellise kogumise täielikult automatiseerida.

Artikkel 6

Vahendustasu piiriüleste otsearveldustehingute eest

Kui saaja makseteenuse pakkuja ja maksja makseteenuse pakkuja vahel ei ole kahepoolset kokkulepet, kohaldatakse igale enne 1. novembrit 2012 teostatud piiriülesele otsearveldustehingule mitmepoolset vahendustasu 0,088 eurot, mille saaja makseteenuse pakkuja maksab maksja makseteenuse pakkujale, välja arvatud juhul, kui asjaomaste makseteenuse pakkujate vahel on kokku lepitud madalam mitmepoolne vahendustasu.

Artikkel 7

Vahendustasu riigisiseste otsearveldustehingute eest

1.   Ilma et see piiraks lõigete 2 ja 3 kohaldamist, kui saaja makseteenuse pakkuja ja maksja makseteenuse pakkuja vahel rakendatakse enne 1. novembrit 2009 teostatud riigisisese otsearveldustehingu puhul mitmepoolset vahendustasu või muud tasukokkulepet, kohaldatakse kõnealust mitmepoolsest vahendustasu või muud tasukokkulepet enne 1. novembrit 2012 teostatud riigisisestele otsearveldustehingutele.

2.   Kui sellist mitmepoolset vahendustasu või muud tasukokkulepet vähendatakse või kui see tühistatakse enne 1. novembrit 2012, kohaldatakse sellist vähendamist või tühistamist kõikidele enne seda kuupäeva teostatud riigisisestele otsearveldustehingutele.

3.   Kui riigisisese otsearveldustehingu saaja makseteenuse pakkuja ja maksja makseteenuse pakkuja vahel on kahepoolne kokkulepe, ei kohaldata enne 1. novembrit 2012 teostatud riigisestele otsearveldustehingutele lõikeid 1 ja 2.

Artikkel 8

Juurdepääs otsearveldustehingute eesmärgil

1.   Maksja makseteenuse pakkuja, kes võimaldab kõnealuse maksja maksekontol sooritada eurodes tehtavaid riigisiseseid otsearveldustehinguid, peab otsearveldussüsteemi raames samuti võimaldama eurodes tehtavaid otsearveldustehinguid, mis on algatatud saaja poolt mis tahes liikmesriigis asuva makseteenuse pakkuja vahendusel.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse ainult nendele otsearveldustehingutele, mis on tarbijatele kättesaadavad otsearveldussüsteemi raames.

3.   Makseteenuse pakkujad täidavad lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuded 1. novembriks 2010.

4.   Olenemata lõikest 3, täidavad makseteenuse pakkujad, kes asuvad liikmesriigis, kus euro ei ole omavääringuks, lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuded eurodes tehtavate otsearveldustehingute puhul 1. novembriks 2014. Kui sellises liikmesriigis võetakse euro omavääringuna kasutusele enne 1. novembrit 2013, täidab kõnealuses liikmesriigis asuv makseteenuse pakkuja lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuded ühe aasta jooksul alates kuupäevast, mil kõnealune liikmesriik liitus euroalaga.

Artikkel 9

Pädevad asutused

Liikmesriigid määravad pädevad asutused, kes vastutavad käesoleva määruse järgimise tagamise eest.

Nad teatavad komisjonile kõnealustest pädevatest asutustest hiljemalt 29. aprillil 2010. Nad teatavad komisjonile viivitamata kõigist kõnealuste asutustega seotud olulistest muutustest.

Liikmesriigid võivad määrata olemasolevad organid tegutsema pädevate asutustena.

Liikmesriigid kohustavad pädevaid asutusi teostama tõhusat järelevalvet määruse täitmise üle ning võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada selle täitmine.

Artikkel 10

Kaebemenetlused käesoleva määruse väidetava rikkumise korral

1.   Liikmesriigid kehtestavad menetlused, mis võimaldavad makseteenuse kasutajatel ja teistel huvitatud isikutel esitada pädevatele asutustele kaebusi, mis tulenevad käesoleva määruse väidetavatest rikkumistest makseteenuse pakkuja poolt.

Liikmesriigid võivad sellel eesmärgil kasutada või laiendada olemasolevaid menetlusi.

2.   Kui see on asjakohane ning ilma et see piiraks riigisisese menetlusõiguse kohast õigust esitada hagi kohtusse, teavitavad pädevad asutused kaebuse esitajat artikli 11 kohaselt kehtestatud kohtuvälistest kaebuste lahendamise ja kahju hüvitamise menetlustest.

Artikkel 11

Kohtuväline kaebuste lahendamise ja kahju hüvitamise menetlus

1.   Liikmesriigid kehtestavad piisava ja tõhusa kohtuvälise kaebuste lahendamise ja kahju hüvitamise menetluse, et lahendada makseteenuse kasutajate ja makseteenuse pakkujate vahelisi vaidlusi, mis käsitlevad käesolevast määrusest tulenevaid õigusi ja kohustusi. Selle jaoks määravad liikmesriigid olemasolevad organid, kui see on asjakohane, või asutavad uued organid.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile kõnealustest organitest hiljemalt 29. aprillil 2010. Nad teatavad komisjonile viivitamata kõik kõnealuste asutustega seotud edasised muutused.

3.   Liikmesriigid võivad sätestada, et käesolevat artiklit kohaldatakse ainult nendele makseteenuse kasutajatele, kes on tarbijad või mikroettevõtjad. Sellistel juhtudel teavitab liikmesriik sellest komisjoni.

Artikkel 12

Piiriülene koostöö

Artiklites 9 ja 11 osutatud eri liikmesriikide pädevad asutused ja kohtuvälise kaebuste lahendamise ja kahju hüvitamise menetluse eest vastutavad organid teevad piiriüleste vaidluste lahendamisel tihedat ja tõrgeteta koostööd. Liikmesriigid tagavad sellise koostöö toimumise.

Artikkel 13

Karistused

Ilma et see piiraks artikli 17 kohaldamist, kehtestavad liikmesriigid 1. juuniks 2010 eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende kohaldamise tagamiseks. Kõnealused karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni nimetatud sätetest hiljemalt 29. oktoobril 2010 ning teavitavad edaspidi viivitamata kõigist muudatustest, mis neid mõjutavad.

Artikkel 14

Kohaldamine muude omavääringute kui euro suhtes

1.   Liikmesriik, kus euro ei ole omavääringuks ja kes otsustab laiendada käesoleva määruse, välja arvatud artiklite 6, 7 ja 8 kohaldamist omavääringule, teatab sellest komisjonile. Kõnealune teade avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Käesoleva määruse laiendatud kohaldamine jõustub 14 päeva pärast kõnealust avaldamist.

2.   Liikmesriik, kus euro ei ole omavääringuks ja kes otsustab laiendada artiklite 6, 7 või 8 kohaldamist või nende artiklite mis tahes kombinatsiooni kohaldamist oma vääringule, teatab sellest komisjonile. Kõnealune teade avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Artiklite 6, 7 ja 8 laiendatud kohaldamine jõustub 14. päeval pärast kõnealust avaldamist.

3.   Liikmesriikidelt, kes 29. oktoobriks 2009 on juba otsusest teatanud vastavalt määruse (EÜ) nr 2560/2001 artiklile 9, ei nõuta käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teate esitamist.

Artikkel 15

Läbivaatamine

1.   Komisjon esitab 31. oktoobriks 2011 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Euroopa Keskpangale aruande riigisiseste arvelduspõhiste aruandluskohustuste kaotamise asjakohasuse kohta. Vajaduse korral lisatakse aruandele ettepanek.

2.   Komisjon esitab 31. oktoobriks 2012 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Euroopa Keskpangale aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta ning lisab aruandele vajaduse korral ettepaneku. Aruanne hõlmab eelkõige järgmisi punkte:

| a) | IBAN-numbri ja BIC-koodi kasutamine seoses maksete automatiseerimisega; |
| --- | --- |

a)

IBAN-numbri ja BIC-koodi kasutamine seoses maksete automatiseerimisega;

| b) | artikli 3 lõikes 1 sätestatud maksimummäära asjakohasus ja |
| --- | --- |

b)

artikli 3 lõikes 1 sätestatud maksimummäära asjakohasus ja

| c) | turu areng seoses artiklite 6, 7 ja 8 kohaldamisega. |
| --- | --- |

c)

turu areng seoses artiklite 6, 7 ja 8 kohaldamisega.

Artikkel 16

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 2560/2001 tunnistatakse kehtetuks alates 1. novembrist 2009.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. novembrist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 16. september 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

C. MALMSTRÖM

---

(1)  24. märtsi 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT C 21, 28.1.2009, lk 1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 27. juuli 2009. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 13.

4

(5)  ELT L 319, 5.12.2007, lk 1.

5

(6)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.

6

(7)  EÜT L 275, 27.10.2000, lk 39.

7

(8)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

8

---