# Az Európai Unió L 331/2009

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2009.331.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 331 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. december 16. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2009.331.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 331

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. december 16.

---

| Tartalom | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Tanács |
| | | 2009/940/EK |
| | * | A Tanács határozata (2009. november 30.) a 2007. február 23-án Luxembourgban elfogadott, a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség részéről történő aláírásáról | 1 |
| | | 2009/941/EK |
| | * | A Tanács határozata (2009. november 30.) a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2007. november 23-i hágai jegyzőkönyvnek az Európai Közösség általi megkötéséről | 17 |
| | | 2009/942/EK |
| | * | A Tanács határozata (2009. november 30.) a 2006/325/EK határozatnak az Európai Közösség és a Dán Királyság között a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról létrejött megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárás létrehozása érdekében történő módosításáról | 24 |
| | | 2009/943/EK |
| | * | A Tanács határozata (2009. november 30.) a 2006/326/EK határozatnak az Európai Közösség és a Dán Királyság között a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárás létrehozása érdekében történő módosításáról | 26 |

Tartalom

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Oldal

HATÁROZATOK

Tanács

2009/940/EK

*

A Tanács határozata (2009. november 30.) a 2007. február 23-án Luxembourgban elfogadott, a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség részéről történő aláírásáról

1

2009/941/EK

*

A Tanács határozata (2009. november 30.) a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2007. november 23-i hágai jegyzőkönyvnek az Európai Közösség általi megkötéséről

17

2009/942/EK

*

A Tanács határozata (2009. november 30.) a 2006/325/EK határozatnak az Európai Közösség és a Dán Királyság között a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról létrejött megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárás létrehozása érdekében történő módosításáról

24

2009/943/EK

*

A Tanács határozata (2009. november 30.) a 2006/326/EK határozatnak az Európai Közösség és a Dán Királyság között a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárás létrehozása érdekében történő módosításáról

26

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

| 16.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 331/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 331/1

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2009. november 30.)

a 2007. február 23-án Luxembourgban elfogadott, a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség részéről történő aláírásáról

(2009/940/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 61. cikke c) pontjára, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Közösség a bírósági határozatok kölcsönös elismerésének elvén alapuló, közös igazságügyi térség létrehozására törekszik. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Közösség a bírósági határozatok kölcsönös elismerésének elvén alapuló, közös igazságügyi térség létrehozására törekszik.

| (2) | A mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv) – amelyet 2007. február 23-án Luxembourgban fogadtak el – a területén hasznos hozzájárulást jelent a nemzetközi szintű szabályozáshoz. Ezért kívánatos, hogy a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozó kérdésekre vonatkozó ezen jogi okmány rendelkezéseit a lehető leghamarabb alkalmazzák. |
| --- | --- |

(2)

A mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv) – amelyet 2007. február 23-án Luxembourgban fogadtak el – a területén hasznos hozzájárulást jelent a nemzetközi szintű szabályozáshoz. Ezért kívánatos, hogy a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozó kérdésekre vonatkozó ezen jogi okmány rendelkezéseit a lehető leghamarabb alkalmazzák.

| (3) | A Közösség nevében a Bizottság folytatta le a tárgyalásokat a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv kizárólagos közösségi hatáskörbe tartozó részeiről. |
| --- | --- |

(3)

A Közösség nevében a Bizottság folytatta le a tárgyalásokat a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv kizárólagos közösségi hatáskörbe tartozó részeiről.

| (4) | A sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv XXII. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azok a regionális gazdasági integrációs szervezetek, amelyek hatáskörrel rendelkeznek a jegyzőkönyv által szabályozott egyes kérdésekben, aláírhatják azt. |
| --- | --- |

(4)

A sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv XXII. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azok a regionális gazdasági integrációs szervezetek, amelyek hatáskörrel rendelkeznek a jegyzőkönyv által szabályozott egyes kérdésekben, aláírhatják azt.

| (5) | A sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv a hatálybalépéséig írható alá. |
| --- | --- |

(5)

A sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv a hatálybalépéséig írható alá.

| (6) | A sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendeletben (1), a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendelet (2), a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (Róma I) (3), a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2008. június 17-i 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (átdolgozott szöveg) (4), valamint az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. április 29-i 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (ügynökségi rendelet) (5) szabályozott egyes kérdésekkel is foglalkozik. |
| --- | --- |

(6)

A sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendeletben (1), a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendelet (2), a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (Róma I) (3), a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2008. június 17-i 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (átdolgozott szöveg) (4), valamint az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. április 29-i 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (ügynökségi rendelet) (5) szabályozott egyes kérdésekkel is foglalkozik.

| (7) | A Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv által szabályozott egyes kérdésekben, míg a tagállamok rendelkeznek hatáskörrel az e jogi okmány által szabályozott más kérdésekben. |
| --- | --- |

(7)

A Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv által szabályozott egyes kérdésekben, míg a tagállamok rendelkeznek hatáskörrel az e jogi okmány által szabályozott más kérdésekben.

| (8) | Ezért a Közösségnek alá kell írnia a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyvet. |
| --- | --- |

(8)

Ezért a Közösségnek alá kell írnia a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyvet.

| (9) | A sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv XXII. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a regionális gazdasági integrációs szervezet az aláíráskor, elfogadáskor, jóváhagyáskor, illetve a csatlakozáskor nyilatkozatot tesz, amelyben megjelöli azokat a jegyzőkönyvben szabályozott kérdéseket, amelyek vonatkozásában a szervezet tagállamai hatáskört ruháztak a szervezetre. A Közösségnek ezért a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv aláírásakor ilyen nyilatkozatot kell tennie. |
| --- | --- |

(9)

A sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv XXII. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a regionális gazdasági integrációs szervezet az aláíráskor, elfogadáskor, jóváhagyáskor, illetve a csatlakozáskor nyilatkozatot tesz, amelyben megjelöli azokat a jegyzőkönyvben szabályozott kérdéseket, amelyek vonatkozásában a szervezet tagállamai hatáskört ruháztak a szervezetre. A Közösségnek ezért a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv aláírásakor ilyen nyilatkozatot kell tennie.

| (10) | Az Egyesült Királyság és Írország részt vesz e határozat elfogadásában és alkalmazásában. |
| --- | --- |

(10)

Az Egyesült Királyság és Írország részt vesz e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

| (11) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, és az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, |
| --- | --- |

(11)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, és az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 2007. február 23-án Luxemburgban elfogadott, a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyv (a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv) aláírását – annak megkötésére figyelemmel – az Európai Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.

A sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyvnek a Közösség részéről történő, a 3. cikkben meghatározott feltétel melletti aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

A Közösség a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv aláírásakor – a jegyzőkönyv XXII. cikkének (2) bekezdésével összhangban – a mellékletben foglalt nyilatkozatot teszi.

Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

a Tanács részéről

az elnök

B. ASK

---

(1)  HL L 12., 2001.1.16., 1. o.

1

(2)  HL L 160., 2000.6.30., 1. o.

2

(3)  HL L 177., 2008.7.4., 6. o.

3

(4)  HL L 191., 2008.7.18., 1. o.

4

(5)  HL L 220., 2004.6.21., 3. o.

5

---

MELLÉKLET

A XXII. cikk (2) bekezdése értelmében teendő nyilatkozat az Európai Közösségnek a 2007. február 23-án Luxemburgban elfogadott, a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv) által szabályozott azon kérdések vonatkozásában fennálló hatásköréről, amelyek tekintetében a tagállamok hatáskörüket a Közösségre ruházták

| 1. | A sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv XXII. cikke előírja, hogy a szuverén államok által alapított olyan regionális gazdasági integrációs szervezetek, amelyeknek a jegyzőkönyvben szabályozott egyes kérdések a hatáskörükbe tartoznak, aláírhatják azt azzal a feltétellel, hogy megteszik a XXII. cikk (2) bekezdésében említett nyilatkozatot. A Közösség döntött a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv aláírásáról, és ennek megfelelően megteszi ezt a nyilatkozatot. |
| --- | --- |

1.

A sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv XXII. cikke előírja, hogy a szuverén államok által alapított olyan regionális gazdasági integrációs szervezetek, amelyeknek a jegyzőkönyvben szabályozott egyes kérdések a hatáskörükbe tartoznak, aláírhatják azt azzal a feltétellel, hogy megteszik a XXII. cikk (2) bekezdésében említett nyilatkozatot. A Közösség döntött a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv aláírásáról, és ennek megfelelően megteszi ezt a nyilatkozatot.

| 2. | Az Európai Közösség tagállamai jelenleg a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, az Észt Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Francia Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Holland Királyság, Írország, a Lengyel Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar Köztársaság, Málta, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Olasz Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Spanyol Királyság, a Svéd Királyság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Közösség tagállamai jelenleg a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, az Észt Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Francia Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Holland Királyság, Írország, a Lengyel Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar Köztársaság, Málta, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Olasz Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Spanyol Királyság, a Svéd Királyság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság.

| 3. | Ez a nyilatkozat azonban nem vonatkozik a Dán Királyságra, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében. |
| --- | --- |

3.

Ez a nyilatkozat azonban nem vonatkozik a Dán Királyságra, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében.

| 4. | Ez a nyilatkozat nem vonatkozik azokra a tagállami területekre, amelyekre az Európai Közösséget létrehozó szerződés nem vonatkozik, és nem sérti az e területek nevében és érdekében az érintett tagállamok által a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv alapján esetlegesen elfogadott ilyen aktusokat vagy álláspontokat. |
| --- | --- |

4.

Ez a nyilatkozat nem vonatkozik azokra a tagállami területekre, amelyekre az Európai Közösséget létrehozó szerződés nem vonatkozik, és nem sérti az e területek nevében és érdekében az érintett tagállamok által a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv alapján esetlegesen elfogadott ilyen aktusokat vagy álláspontokat.

| 5. | Az Európai Közösség tagállamai hatáskörüket átruházták a Közösségre a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendeletet (1), a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendeletet (2), a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (Róma I) (3), a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2008. június 17-i 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (átdolgozott szöveg) (4), valamint az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. április 29-i 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (ügynökségi rendelet) (5) érintő kérdések vonatkozásában. |
| --- | --- |

5.

Az Európai Közösség tagállamai hatáskörüket átruházták a Közösségre a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendeletet (1), a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendeletet (2), a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (Róma I) (3), a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2008. június 17-i 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (átdolgozott szöveg) (4), valamint az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. április 29-i 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (ügynökségi rendelet) (5) érintő kérdések vonatkozásában.

| 6. | A járművek számozási rendszerét illetően, a Közösség 2006/920/EK határozatával (a Bizottság 2006. augusztus 11-i határozata a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer forgalmi szolgálati és forgalomirányítási alrendszerével kapcsolatos kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó műszaki előírásokról) olyan számozási rendszert fogadott el, amely alkalmas a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv V. cikkének (2) bekezdésében említett, sínpályához kötött járművek azonosítására.
  Továbbá, a Közösség tagállamai és a nemzetközi nyilvántartás közötti adatcserét illetően, a Közösség 2007/756/EK határozatának elfogadásával (a Bizottság 2007. november 9-i határozata a 96/48/EK és a 2001/16/EK irányelv 14. cikkének (4) és (5) bekezdésében előírt nemzeti járműnyilvántartás közös előírásainak elfogadásáról) jelentős előrehaladást ért el. Az említett határozat szerint a Közösség tagállamai működtetik a nemzeti járműnyilvántartásokat, továbbá el kell kerülni a nemzetközi nyilvántartáshoz képest történő kettős adatrögzítést. |
| --- | --- |

6.

A járművek számozási rendszerét illetően, a Közösség 2006/920/EK határozatával (a Bizottság 2006. augusztus 11-i határozata a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer forgalmi szolgálati és forgalomirányítási alrendszerével kapcsolatos kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó műszaki előírásokról) olyan számozási rendszert fogadott el, amely alkalmas a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv V. cikkének (2) bekezdésében említett, sínpályához kötött járművek azonosítására.

Továbbá, a Közösség tagállamai és a nemzetközi nyilvántartás közötti adatcserét illetően, a Közösség 2007/756/EK határozatának elfogadásával (a Bizottság 2007. november 9-i határozata a 96/48/EK és a 2001/16/EK irányelv 14. cikkének (4) és (5) bekezdésében előírt nemzeti járműnyilvántartás közös előírásainak elfogadásáról) jelentős előrehaladást ért el. Az említett határozat szerint a Közösség tagállamai működtetik a nemzeti járműnyilvántartásokat, továbbá el kell kerülni a nemzetközi nyilvántartáshoz képest történő kettős adatrögzítést.

| 7. | Azon hatáskörök gyakorlása, amelyeket a tagállamok az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően a Közösségre ruháztak, jellegénél fogva folyamatosan változik. A Szerződés keretében az illetékes intézmények hozhatnak a Közösség hatáskörének mértékét meghatározó határozatokat. A Közösség ezért fenntartja a jogot arra, hogy ezt a nyilatkozatot megfelelően módosítsa, anélkül, hogy ez előfeltétele lenne a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyvben szabályozott kérdések tekintetében fennálló hatásköre gyakorlásának. |
| --- | --- |

7.

Azon hatáskörök gyakorlása, amelyeket a tagállamok az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően a Közösségre ruháztak, jellegénél fogva folyamatosan változik. A Szerződés keretében az illetékes intézmények hozhatnak a Közösség hatáskörének mértékét meghatározó határozatokat. A Közösség ezért fenntartja a jogot arra, hogy ezt a nyilatkozatot megfelelően módosítsa, anélkül, hogy ez előfeltétele lenne a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyvben szabályozott kérdések tekintetében fennálló hatásköre gyakorlásának.

---

(1)  HL L 12., 2001.1.16., 1. o.

1

(2)  HL L 160., 2000.6.30., 1. o.

2

(3)  HL L 177., 2008.7.4., 6. o.

3

(4)  HL L 191., 2008.7.18., 1. o.

4

(5)  HL L 220., 2004.6.21., 3. o.

5

---

FORDÍTÁS

LUXEMBURGI JEGYZŐKÖNYV A MOBIL BERENDEZÉSEKKEL KAPCSOLATOS NEMZETKÖZI ÉRDEKEKRŐL SZÓLÓ EGYEZMÉNY SÍNPÁLYÁHOZ KÖTÖTT JÁRMŰVEKKEL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEIRŐL

Preambulum

I. FEJEZET   HATÁLY ÉS ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEKICATION AND GENERAL PROVISIONS

| I. cikk | Meghatározott fogalmak |
| --- | --- |

I. cikk

| II. cikk | Az egyezmény alkalmazása sínpályához kötött járművekre |
| --- | --- |

II. cikk

| III. cikk | Eltérés |
| --- | --- |

III. cikk

| IV. cikk | A képviselő jogosultsága |
| --- | --- |

IV. cikk

| V. cikk | A sínpályához kötött járművek azonosítása a megállapodásban |
| --- | --- |

V. cikk

| VI. cikk | Jogválasztás |
| --- | --- |

VI. cikk

II. FEJEZET   MULASZTÁSOK ORVOSLÁSA, ELSŐBBSÉGEK ÉS ÁTRUHÁZÁSOK

| VII. cikk | A mulasztások orvoslására vonatkozó rendelkezések módosítása |
| --- | --- |

VII. cikk

| VIII. cikk | A jogerős döntésig igénybe vehető jogorvoslatokra vonatkozó rendelkezések módosítása |
| --- | --- |

VIII. cikk

| IX. cikk | Intézkedések fizetésképtelenség esetén |
| --- | --- |

IX. cikk

| X. cikk | Fizetésképtelenségi segítségnyújtás |
| --- | --- |

X. cikk

| XI. cikk | Az adósra vonatkozó rendelkezések |
| --- | --- |

XI. cikk

III. FEJEZET   A SÍNPÁLYÁHOZ KÖTÖTT JÁRMŰVEKKEL KAPCSOLATOS NEMZETKÖZI ÉRDEKEK BEJEGYZÉSÉRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

| XII. cikk | A felügyelő hatóság és a hivatalvezető |
| --- | --- |

XII. cikk

| XIII. cikk | Kijelölt bejegyzési pontok |
| --- | --- |

XIII. cikk

| XIV. cikk | A sínpályához kötött jármű bejegyeztetés céljából történő azonosítása |
| --- | --- |

XIV. cikk

| XV. cikk | A bejegyzéssel kapcsolatos rendelkezések további módosításai |
| --- | --- |

XV. cikk

| XVI. cikk | Nemzetközi bejegyzési díjak |
| --- | --- |

XVI. cikk

| XVII. cikk | Értékesítési felhívások |
| --- | --- |

XVII. cikk

IV. FEJEZET   JOGHATÓSÁG

| XVIII. cikk | A szuverén mentelmi jog megvonása |
| --- | --- |

XVIII. cikk

V. FEJEZET   KAPCSOLAT MÁS EGYEZMÉNYEKKEL

| XIX. cikk | Kapcsolat a nemzetközi pénzügyi lízingről szóló Unidroit-egyezménnyel |
| --- | --- |

XIX. cikk

| XX. cikk | Kapcsolat a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezménnyel (COTIF) |
| --- | --- |

XX. cikk

VI. FEJEZET   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| XXI. cikk | Aláírás, megerősítés, elfogadás, jóváhagyás vagy csatlakozás |
| --- | --- |

XXI. cikk

| XXII. cikk | Regionális gazdasági integrációs szervezet |
| --- | --- |

XXII. cikk

| XXIII. cikk | Hatálybalépés |
| --- | --- |

XXIII. cikk

| XXIV. cikk | Földrajzi egység |
| --- | --- |

XXIV. cikk

| XXV. cikk | Sínpályához kötött közszolgálati jármű |
| --- | --- |

XXV. cikk

| XXVI. cikk | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

XXVI. cikk

| XXVII. cikk | Egyes rendelkezésekkel kapcsolatos nyilatkozatok |
| --- | --- |

XXVII. cikk

| XXVIII. cikk | Fenntartások és nyilatkozatok |
| --- | --- |

XXVIII. cikk

| XXIX. cikk | Az egyezmény alapján tett nyilatkozatok |
| --- | --- |

XXIX. cikk

| XXX. cikk | Későbbi nyilatkozatok |
| --- | --- |

XXX. cikk

| XXXI. cikk | A nyilatkozatok visszavonása |
| --- | --- |

XXXI. cikk

| XXXII. cikk | Felmondási eljárás |
| --- | --- |

XXXII. cikk

| XXXIII. cikk | Felülvizsgálati konferenciák, módosítások és kapcsolódó kérdések |
| --- | --- |

XXXIII. cikk

| XXXIV. cikk | A letéteményes és feladatai |
| --- | --- |

XXXIV. cikk

LUXEMBURGI JEGYZŐKÖNYV A MOBIL BERENDEZÉSEKKEL KAPCSOLATOS NEMZETKÖZI ÉRDEKEKRŐL SZÓLÓ EGYEZMÉNY SÍNPÁLYÁHOZ KÖTÖTT JÁRMŰVEKKEL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEIRŐL

A JEGYZŐKÖNYVET ALÁÍRÓ RÉSZES ÁLLAMOK

SZÜKSÉGESNEK ÍTÉLVE a mobil berendezésekkel kapcsolatos érdekekről szóló egyezmény (a továbbiakban: az „egyezmény”) átültetését a sínpályához kötött járművekre is, figyelemmel az egyezmény preambulumában megállapított célokra,

SZEM ELŐTT TARTVA annak szükségességét, hogy az egyezményt a sínpályához kötött járművek és azok finanszírozásának sajátos követelményeihez igazítsák,

MEGÁLLAPODTAK a sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos következő rendelkezésekben:

I.   FEJEZET

HATÁLY ÉS ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

I. cikk

Meghatározott fogalmak

1.   Az ezen jegyzőkönyvben használt kifejezések jelentése megegyezik az egyezményben megállapított jelentéssel, kivéve, ha a szöveg más jelentést tesz indokolttá.

2.   Az ebben a jegyzőkönyvben használt alábbi kifejezések jelentése a következő:

a)   „garanciaszerződés”: egy személy mint garantőr által kötött szerződés;

b)   „garantőr”: az a személy, aki abból a célból, hogy valamely, hitelbiztosítási megállapodással biztosított vagy más megállapodás alapján fennálló kötelezettségnek a hitelező javára történő teljesítését biztosítsa, feltétel nélküli garanciát, készenléti akkreditívet vagy más hitelbiztosítékot vállal, illetve bocsát ki;

c)   „fizetésképtelenség bekövetkezésével kapcsolatos esemény”:

| i. | a fizetésképtelenségi eljárás megindítása; vagy |
| --- | --- |

i.

a fizetésképtelenségi eljárás megindítása; vagy

| ii. | az adós kinyilvánított szándéka a fizetések felfüggesztésére, illetve a fizetések tényleges felfüggesztése, amenynyiben jogszabály vagy állami intézkedés megakadályozza vagy felfüggeszti a hitelező adóssal szembeni fizetésképtelenségi eljárás megindításához való jogának gyakorlását vagy az egyezmény szerinti intézkedések igénybevételét; |
| --- | --- |

ii.

az adós kinyilvánított szándéka a fizetések felfüggesztésére, illetve a fizetések tényleges felfüggesztése, amenynyiben jogszabály vagy állami intézkedés megakadályozza vagy felfüggeszti a hitelező adóssal szembeni fizetésképtelenségi eljárás megindításához való jogának gyakorlását vagy az egyezmény szerinti intézkedések igénybevételét;

d)   „elsődleges fizetésképtelenségi hatáskör”: az a Szerződő Állam, amelyben az adós elsődleges érdekeinek helye található, amely ezen egyezmény alkalmazásában – eltérő rendelkezés hiányában – az adós létesítő okirat szerinti székhelye, illetve – ennek hiányában – az a hely, ahol az adóst bejegyezték vagy ahol az adós megalakult;

e)   „sínpályához kötött jármű”: az a gépjármű, amely rögzített vasúti sínen, vagy közvetlenül pályán, pálya fölött vagy pálya alatt mozgatható, azokkal a vontatási rendszerekkel, motorokkal, fékművekkel, tengelyekkel, forgóvázakkal, áramszedőkkel, kiegészítőkkel és más elemekkel, felszerelésekkel és alkatrészekkel együtt, amelyeket a gépjárműbe minden esetben beszereltek vagy beépítettek, valamint az ezekre vonatkozó összes adattal, kézikönyvvel és tanúsítvánnyal együtt.

II. cikk

Az egyezmény alkalmazása sínpályához kötött járművekre

1.   Az egyezmény az ebben a jegyzőkönyvben foglalt feltételekkel alkalmazandó sínpályához kötött járművekre.

2.   Az egyezmény és ez a jegyzőkönyv a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekre alkalmazandó szabályokat tartalmazza.

III. cikk

Eltérés

A felek írásbeli megállapodással kizárhatják a IX. cikk alkalmazását, és egymás közötti jogviszonyukban – a VII. cikk (3) és (4) bekezdése kivételével – eltérhetnek e jegyzőkönyv rendelkezéseitől, illetve megváltoztathatják azok hatását.

IV. cikk

A képviselő jogosultsága

A személy megbízottként, vagyonkezelőként vagy képviselői minőségében a sínpályához kötött járművek vonatkozásában megállapodást köthet, az egyezmény 16. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak alapján bejegyzést tehet, továbbá jogosult az egyezmény értelmében jogokat és érdekeltséget követelni.

V. cikk

A sínpályához kötött járművek azonosítása a megállapodásban

1.   Az egyezmény 7. cikkének c) pontja és ezen jegyzőkönyv XVIII. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában a sínpályához kötött jármű leírása elégséges a sínpályához kötött jármű azonosításához, ha az tartalmazza a következőket:

| a) | a sínpályához kötött jármű tételes leírását; |
| --- | --- |

a)

a sínpályához kötött jármű tételes leírását;

| b) | a sínpályához kötött jármű típus szerinti leírását; |
| --- | --- |

b)

a sínpályához kötött jármű típus szerinti leírását;

| c) | nyilatkozatot arról, hogy a megállapodás magában foglal minden jelenlegi és jövőbeli sínpályához kötött járművet; vagy |
| --- | --- |

c)

nyilatkozatot arról, hogy a megállapodás magában foglal minden jelenlegi és jövőbeli sínpályához kötött járművet; vagy

| d) | nyilatkozatot arról, hogy a megállapodás meghatározott tételeket vagy típusokat kivéve magában foglal minden jelenlegi és jövőbeli sínpályához kötött járművet. |
| --- | --- |

d)

nyilatkozatot arról, hogy a megállapodás meghatározott tételeket vagy típusokat kivéve magában foglal minden jelenlegi és jövőbeli sínpályához kötött járművet.

2.   Az egyezmény 7. cikke alkalmazásában az előző bekezdésnek megfelelően azonosított jövőbeli sínpályához kötött járműben való érdek nemzetközi érdeknek minősül, amint az adós, a feltételes eladó vagy a lízingbe adó jogosulttá válik a sínpályához kötött járművel rendelkezni, anélkül, hogy új átruházó okiratra lenne szükség.

VI. cikk

Jogválasztás

1.   Ez a cikk kizárólag akkor alkalmazandó, ha a Szerződő Állam nyilatkozatot tett a XXVII. cikk szerint.

2.   A megállapodásban, illetőleg az erre vonatkozó garanciaszerződésben vagy hátrasorolási megállapodásban szereplő felek megállapodhatnak arról a jogról, amely szerződéses jogaikat és kötelezettségeiket – teljes egészében vagy részben – szabályozza.

3.   Eltérő megállapodás hiányában az előző bekezdésben foglalt, a felek által választott jogra való hivatkozás a megnevezett állam hazai jogi rendelkezéseit, vagy ha az adott állam több területi egységből áll, a megnevezett területi egység hazai jogát jelenti.

II.   FEJEZET

MULASZTÁSOK ORVOSLÁSA, ELSŐBBSÉGEK ÉS ÁTRUHÁZÁSOK

VII. cikk

A mulasztások orvoslására vonatkozó rendelkezések módosítása

1.   Az egyezmény III. fejezetében meghatározott intézkedéseken kívül a hitelező, az adós korábbi beleegyezésétől és a III. fejezetben meghatározott körülményektől függően, exportálhatja a sínpályához kötött járművet arról a területről, ahol a termék található, és fizikailag is átruházhatja azt.

2.   A hitelező a vele szemben elsőbbséget élvező bejegyzett érdek jogosultjának előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül nem veheti igénybe az előző bekezdésben említett intézkedéseket.

3.   Az egyezmény 8. cikkének (3) bekezdése nem alkalmazandó a sínpályához kötött járművekre. Az egyezmény által a sínpályához kötött járművekre vonatkozóan nyújtott intézkedést üzleti szempontból ésszerűen kell igénybe venni. A jogorvoslat akkor minősül üzleti szempontból ésszerűen igénybe vettnek, ha a megállapodás rendelkezésének megfelelően élnek vele – kivéve, ha a rendelkezés nyilvánvalóan ésszerűtlen.

4.   Az az előnyös kielégítésre jogosított hitelező, aki az egyezmény 8. cikkének (4) bekezdésében előírt tizennégy naptári nappal előre értesíti az érdekelteket a jövőbeli értékesítésről vagy lízingről, úgy tekintendő, mint aki teljesítette az egyezmény 8. cikkének (4) bekezdésében előírt „ésszerű idővel korábban” történő értesítés követelményét. Nincs azonban akadálya annak, hogy az előnyös kielégítésre jogosított hitelező és az adós vagy a garantőr hosszabb értesítési határidőben állapodjanak meg.

5.   A Szerződő Állam – a vonatkozó biztonsági jogszabályok és előírások betartásával – gondoskodik arról, hogy az illetékes közigazgatási hatóságok gyorsan együttműködjenek a hitelezővel, és az 1. bekezdésben meghatározott intézkedések igénybevételéhez a szükséges mértékben segítséget nyújtsanak számára.

6.   A sínpályához kötött jármű (1) bekezdés szerinti exportját nem bírósági végzés alapján javasoló jogosított hitelező köteles ésszerű idővel korábban írásbeli értesítést küldeni a tervezett exportról a következőknek:

| a) | az egyezmény 1. cikke (m) bekezdésének (i) és (ii) pontjában meghatározott érdekeltek részére; és |
| --- | --- |

a)

az egyezmény 1. cikke (m) bekezdésének (i) és (ii) pontjában meghatározott érdekeltek részére; és

| b) | az egyezmény 1. cikke (m) bekezdésének (iii) pontjában meghatározott érdekeltek részére, akik az export előtt ésszerű idővel értesítésben tájékoztatták az előnyös kielégítésre jogosított hitelezőt jogaikról. |
| --- | --- |

b)

az egyezmény 1. cikke (m) bekezdésének (iii) pontjában meghatározott érdekeltek részére, akik az export előtt ésszerű idővel értesítésben tájékoztatták az előnyös kielégítésre jogosított hitelezőt jogaikról.

VIII. cikk

A jogerős döntésig igénybe vehető jogorvoslatokra vonatkozó rendelkezések módosítása

1.   Ez a cikk kizárólag olyan Szerződő Államban – és olyan mértékben, amelyet a felek az alább említett nyilatkozatban meghatároznak – alkalmazandó, amelyik nyilatkozatot tett a XXVII. cikk szerint.

2.   Az egyezmény 13. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában a „gyorsított” szó a jogorvoslat megszerzésével kapcsolatban azt jelenti, hogy a jogorvoslati kérelem benyújtásának napjától számított annyi naptári napon belül, amelyet a Szerződő Állam abban a nyilatkozatban meghatároz, amelyben a kérelmet benyújtotta.

3.   Az egyezmény 13. cikkének (1) bekezdése a közvetlenül a d) pont után beillesztett alábbi kiegészítésekkel alkalmazandó:

| „e) | ha az adós és a hitelező bármikor kifejezetten így állapodnak meg, a tárgy értékesítése és az abból származó jövedelem felhasználása”, |
| --- | --- |

„e)

ha az adós és a hitelező bármikor kifejezetten így állapodnak meg, a tárgy értékesítése és az abból származó jövedelem felhasználása”,

továbbá a 43. cikk (2) bekezdése a „13. cikk (1) bekezdésének d) pontjában” szavak után az „és e) pontjában” szavakkal egészül ki.

4.   Az adós tulajdonjoga vagy más érdekeltsége vonatkozásában, amely az előző bekezdés szerinti értékesítéssel száll át, nem létezik olyan egyéb érdekeltség, amellyel szemben az előnyös kielégítésre jogosított hitelező nemzetközi érdeke az egyezmény 29. cikkének rendelkezései alapján elsőbbséget élvez.

5.   A hitelező és az adós vagy más érdekelt személy írásban megállapodhat egymással az egyezmény 13. cikke (2) bekezdése alkalmazásának kizárásáról.

6.   A VII. cikk (1) bekezdésében foglalt intézkedésekre vonatkozóan:

| a) | az intézkedéseket a Szerződő Államban működő közigazgatási hatóságok legfeljebb hét naptári nappal azt követően kötelesek elérhetővé tenni, hogy a hitelező értesíti őket a VII. cikk (1) bekezdésében meghatározott jogorvoslatok megítéléséről, illetőleg – külföldi bíróság által megítélt jogorvoslat esetén – arról, hogy az adott Szerződő Állam bírósága elismerte az intézkedést, és a hitelező jogosult azt az egyezménynek megfelelően igénybe venni; és |
| --- | --- |

a)

az intézkedéseket a Szerződő Államban működő közigazgatási hatóságok legfeljebb hét naptári nappal azt követően kötelesek elérhetővé tenni, hogy a hitelező értesíti őket a VII. cikk (1) bekezdésében meghatározott jogorvoslatok megítéléséről, illetőleg – külföldi bíróság által megítélt jogorvoslat esetén – arról, hogy az adott Szerződő Állam bírósága elismerte az intézkedést, és a hitelező jogosult azt az egyezménynek megfelelően igénybe venni; és

| b) | a vonatkozó hatóságok kötelesek gyorsan együttműködni a hitelezővel, és a vonatkozó biztonsági jogszabályokkal és előírásokkal összhangban segítséget nyújtani számára az említett intézkedések igénybevételéhez. |
| --- | --- |

b)

a vonatkozó hatóságok kötelesek gyorsan együttműködni a hitelezővel, és a vonatkozó biztonsági jogszabályokkal és előírásokkal összhangban segítséget nyújtani számára az említett intézkedések igénybevételéhez.

7.   A (2) és (6) bekezdés nem érinti az alkalmazandó biztonsági jogszabályokat és előírásokat.

IX. cikk

Intézkedések fizetésképtelenség esetén

1.   Ez a cikk kizárólag akkor alkalmazandó, ha az a Szerződő Állam, amely az elsődleges fizetésképtelenségi hatáskörrel rendelkezik, nyilatkozatot tett a XXVII. cikk szerint.

2.   Az ebben a cikkben említett „felszámoló” az adott személyre hivatalos minőségében, nem pedig személyében utal.

3.   A fizetésképtelenséggel kapcsolatos esemény bekövetkezésekor a felszámoló vagy az adós – figyelemmel a (7) bekezdésre – köteles legkésőbb az alábbi időpontok közül a korábbi időpontban a hitelező birtokába adni a sínpályához kötött járművet:

| a) | a fizetési haladék lejártának időpontja; és |
| --- | --- |

a)

a fizetési haladék lejártának időpontja; és

| b) | az a nap, amikor a hitelező abban az esetben jogosult a sínpályához kötött jármű birtokba vételére, ha ez a cikk nem volna alkalmazandó. |
| --- | --- |

b)

az a nap, amikor a hitelező abban az esetben jogosult a sínpályához kötött jármű birtokba vételére, ha ez a cikk nem volna alkalmazandó.

4.   E cikk alkalmazásában „fizetési haladék” az az időszak, amelyet az elsődleges fizetésképtelenségi hatáskörrel rendelkező Szerződő Állam nyilatkozatban megjelölt.

5.   Ha és amíg a hitelező lehetőséget kap a (3) bekezdésben említett birtokbavételre:

| a) | a felszámoló vagy az adós köteles megőrizni a sínpályához kötött járművet, köteles továbbá karbantartani a járművet és megőrizni értékét a megállapodásnak megfelelően; és |
| --- | --- |

a)

a felszámoló vagy az adós köteles megőrizni a sínpályához kötött járművet, köteles továbbá karbantartani a járművet és megőrizni értékét a megállapodásnak megfelelően; és

| b) | a hitelező jogosult az alkalmazandó jog szerint igénybe vehető más ideiglenes jogorvoslatért folyamodni. |
| --- | --- |

b)

a hitelező jogosult az alkalmazandó jog szerint igénybe vehető más ideiglenes jogorvoslatért folyamodni.

6.   Az előző bekezdés a) pontja nem zárja ki a sínpályához kötött jármű olyan megállapodás alapján történő használatát, amely a sínpályához kötött jármű megőrzése, valamint a jármű karbantartására és értékének fenntartására irányul.

7.   A felszámoló vagy az adós birtokában tarthatja a sínpályához kötött járművet, ha a (3) bekezdésben meghatározott időre valamennyi mulasztását orvosolta – a fizetésképtelenségi eljárás megindulásához vezető mulasztást kivéve –, és a megállapodás és az azzal kapcsolatos tranzakciós okmányok alapján fennálló jövőbeli kötelezettségek teljesítésére is kötelezettséget vállalt. Az említett jövőbeli kötelezettségek teljesítése során bekövetkező mulasztásra vonatkozóan második teljesítési haladék nem adható.

8.   A VII. cikk (1) bekezdésében foglalt intézkedésekre vonatkozóan:

| a) | az intézkedéseket a Szerződő Államban működő közigazgatási hatóságok legfeljebb hét naptári nappal azt követően kötelesek elérhetővé tenni, hogy a hitelező értesíti őket arról, hogy az egyezménynek megfelelően jogosult az említett intézkedések igénybevételére; és |
| --- | --- |

a)

az intézkedéseket a Szerződő Államban működő közigazgatási hatóságok legfeljebb hét naptári nappal azt követően kötelesek elérhetővé tenni, hogy a hitelező értesíti őket arról, hogy az egyezménynek megfelelően jogosult az említett intézkedések igénybevételére; és

| b) | a vonatkozó hatóságok kötelesek gyorsan együttműködni a hitelezővel, és a vonatkozó biztonsági jogszabályokkal és előírásokkal összhangban segítséget nyújtani számára az említett intézkedések igénybevételéhez. |
| --- | --- |

b)

a vonatkozó hatóságok kötelesek gyorsan együttműködni a hitelezővel, és a vonatkozó biztonsági jogszabályokkal és előírásokkal összhangban segítséget nyújtani számára az említett intézkedések igénybevételéhez.

9.   Az egyezmény vagy ezen jegyzőkönyv által engedélyezett intézkedések igénybevétele a (3) bekezdésben meghatározott időpontot követően nem akadályozható meg vagy késleltethető.

10.   Az adósnak a megállapodás alapján fennálló kötelezettségei a hitelező hozzájárulása nélkül nem módosíthatók.

11.   Az előző bekezdés egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az érinti a felszámolónak az alkalmazandó jog értelmében fennálló felhatalmazását a megállapodás megszüntetésére.

12.   A felszámolási eljárásban egyetlen jog vagy érdek – az egyezmény 39. cikkének (1) bekezdése szerinti nyilatkozatban szereplő kategóriába tartozó jogszabályon vagy bírósági határozaton alapuló jogok vagy érdekek kivételével – sem élvez elsőbbséget a bejegyzett érdekekkel szemben.

13.   Az ezen jegyzőkönyv VII. és XXV. cikkével módosított egyezmény alkalmazandó az e cikk alapján rendelkezésre álló intézkedések igénybevételére.

3.   A fizetésképtelenséggel kapcsolatos esemény bekövetkezésekor a felszámoló vagy az adós – a hitelező kérésére – köteles a Szerződő Államnak a XXVII. cikk szerinti nyilatkozatában meghatározott időn belül értesíteni a hitelezőt, hogy:

| a) | orvosolja a mulasztásokat – a fizetésképtelenségi eljárás megindításához vezető mulasztást kivéve –, és kötelezettséget vállal a megállapodás és az azzal kapcsolatos tranzakciós okmányok alapján fennálló valamennyi jövőbeli kötelezettség teljesítésére; vagy |
| --- | --- |

a)

orvosolja a mulasztásokat – a fizetésképtelenségi eljárás megindításához vezető mulasztást kivéve –, és kötelezettséget vállal a megállapodás és az azzal kapcsolatos tranzakciós okmányok alapján fennálló valamennyi jövőbeli kötelezettség teljesítésére; vagy

| b) | lehetőséget biztosít a hitelezőnek a sínpályához kötött jármű birtokba vételére az alkalmazandó jog szabályainak megfelelően. |
| --- | --- |

b)

lehetőséget biztosít a hitelezőnek a sínpályához kötött jármű birtokba vételére az alkalmazandó jog szabályainak megfelelően.

4.   Az előző bekezdés b) pontjában említett alkalmazandó jog értelmében a bíróság további lépéseket rendelhet el, illetve elrendelheti kiegészítő garancia nyújtását.

5.   A hitelező köteles igazolni követelését, és bizonyítani, hogy nemzetközi érdekét bejegyezték.

6.   Ha a felszámoló vagy az adós nem küld értesítést a (3) bekezdésben foglaltaknak megfelelően, vagy ha a felszámoló vagy az adós kinyilvánította, hogy lehetőséget biztosít a hitelezőnek a sínpályához kötött jármű birtokba vételére, azonban mégsem így jár el, a bíróság engedélyezheti, hogy a hitelező a bíróság által meghatározott feltételekkel birtokba vegye a sínpályához kötött járművet, és további lépéseket rendelhet el, illetve elrendelheti kiegészítő garancia nyújtását.

7.   A sínpályához kötött jármű a követeléssel és a nemzetközi érdekkel kapcsolatban hozott bírósági határozat meghozataláig nem értékesíthető.

3.   A fizetésképtelenséggel kapcsolatos esemény bekövetkezésekor a felszámoló vagy az adós az orvoslási időszakon belül:

| a) | orvosolja a mulasztásokat – a fizetésképtelenségi eljárás megindulásához vezető mulasztást kivéve –, és kötelezettséget vállal a megállapodás és az azzal kapcsolatos tranzakciós okmányok alapján fennálló valamennyi jövőbeli kötelezettség teljesítésére; vagy |
| --- | --- |

a)

orvosolja a mulasztásokat – a fizetésképtelenségi eljárás megindulásához vezető mulasztást kivéve –, és kötelezettséget vállal a megállapodás és az azzal kapcsolatos tranzakciós okmányok alapján fennálló valamennyi jövőbeli kötelezettség teljesítésére; vagy

| b) | lehetőséget biztosít a hitelezőnek a sínpályához kötött jármű birtokba vételére az alkalmazandó jog szabályainak megfelelően. |
| --- | --- |

b)

lehetőséget biztosít a hitelezőnek a sínpályához kötött jármű birtokba vételére az alkalmazandó jog szabályainak megfelelően.

4.   Az orvoslási időszak lejárta előtt a felszámoló vagy az adós az orvoslási időszak lejártától kezdődő és legfeljebb a megállapodás vagy annak megújítása lejártáig tartó időtartam alatt, a bíróság által igazságosnak tartott feltételek mellett, az előző bekezdés b) pontja alapján a kötelezettségét felfüggesztő bírósági végzésért folyamodhat („felfüggesztési idő”). Az ilyen végzés kötelezi, hogy a felfüggesztési idő alatt a hitelezőnek esedékes minden összeget az esedékessé válásig a fizetésképtelenségi eljárás hatálya alá tartozó vagyonból megfizetik vagy az adós megfizeti, valamint a felszámoló vagy az adós a felfüggesztési idő alatt keletkező minden más kötelezettséget teljesít.

5.   Ha az előző bekezdés alapján kérelmet nyújtanak be a bírósághoz, a hitelező a bírósági végzésig nem veheti birtokba a sínpályához kötött járművet. Amennyiben a bíróság a kérelemnek nem ad helyt a jogorvoslati kérelem benyújtásának napjától számított annyi naptári napon belül, amelyet a Szerződő Állam abban a nyilatkozatban meghatároz, amelyben a kérelmet benyújtotta, a kérelem visszavontnak tekintendő, kivéve, ha a hitelező és a felszámoló, vagy az adós, másként megegyezik.

6.   Ha és amíg a hitelező lehetőséget kap a (3) bekezdésben említett birtokbavételre:

| a) | a felszámoló vagy az adós köteles megőrizni a sínpályához kötött járművet, köteles továbbá karbantartani a járművet és megőrizni értékét a megállapodásnak megfelelően; és |
| --- | --- |

a)

a felszámoló vagy az adós köteles megőrizni a sínpályához kötött járművet, köteles továbbá karbantartani a járművet és megőrizni értékét a megállapodásnak megfelelően; és

| b) | a hitelező jogosult az alkalmazandó jog szerint igénybe vehető más ideiglenes jogorvoslatért folyamodni. |
| --- | --- |

b)

a hitelező jogosult az alkalmazandó jog szerint igénybe vehető más ideiglenes jogorvoslatért folyamodni.

7.   Az előző bekezdés a) pontja nem zárja ki a sínpályához kötött jármű olyan megállapodás alapján történő használatát, amely a jármű megőrzésére, valamint karbantartására és értékének fenntartására irányul.

8.   Amennyiben az orvoslási időszak vagy a felfüggesztési idő alatt a felszámoló vagy az adós valamennyi mulasztását orvosolta – a fizetésképtelenségi eljárás megindulásához vezető mulasztást kivéve – és a megállapodás, illetve az azzal kapcsolatos tranzakciós okmányok alapján fennálló jövőbeli kötelezettségek teljesítésére is kötelezettséget vállal, a felszámoló vagy az adós birtokában tarthatja a sínpályához kötött járművet, valamint a (4) bekezdés alapján hozott végzés hatálya megszűnik. Az említett jövőbeli kötelezettségek teljesítése során bekövetkező mulasztásra vonatkozóan második orvoslási időszak nem adható.

9.   A VII. cikk (1) bekezdésében foglalt intézkedésekre vonatkozóan:

| a) | a jogorvoslatokat a Szerződő Államban működő közigazgatási hatóságok legfeljebb hét naptári nappal azt követően kötelesek elérhetővé tenni, hogy a hitelező értesíti őket arról, hogy az egyezménynek megfelelően jogosult az említett intézkedések igénybevételére; és |
| --- | --- |

a)

a jogorvoslatokat a Szerződő Államban működő közigazgatási hatóságok legfeljebb hét naptári nappal azt követően kötelesek elérhetővé tenni, hogy a hitelező értesíti őket arról, hogy az egyezménynek megfelelően jogosult az említett intézkedések igénybevételére; és

| b) | a vonatkozó hatóságok kötelesek gyorsan együttműködni a hitelezővel, és a vonatkozó biztonsági jogszabályokkal és előírásokkal összhangban segítséget nyújtani számára az említett intézkedések igénybevételéhez. |
| --- | --- |

b)

a vonatkozó hatóságok kötelesek gyorsan együttműködni a hitelezővel, és a vonatkozó biztonsági jogszabályokkal és előírásokkal összhangban segítséget nyújtani számára az említett intézkedések igénybevételéhez.

10.   A (4), (5) és (8) bekezdésre is figyelemmel, az egyezmény által engedélyezett intézkedések igénybevétele az orvoslási időszakot követően nem akadályozható meg vagy késleltethető.

11.   A (4), (5) és (8) bekezdésre is figyelemmel, a fizetésképtelenségi eljárások során az adósnak a megállapodás és azzal kapcsolatos tranzakciós okmányok alapján fennálló kötelezettségei a hitelező hozzájárulása nélkül nem módosíthatók.

12.   Az előző bekezdés egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az érinti a felszámolónak az alkalmazandó jog értelmében fennálló felhatalmazását a megállapodás megszüntetésére.

13.   A felszámolási eljárásban egyetlen jog vagy érdek – az egyezmény 39. cikkének (1) bekezdése szerinti nyilatkozatban szereplő kategóriába tartozó jogszabályon vagy bírósági határozaton alapuló jogok vagy érdekek kivételével – sem élvez elsőbbséget a bejegyzett érdekekkel szemben.

14.   Az ezen jegyzőkönyv VII. és XXV. cikkével módosított egyezmény alkalmazandó az e cikk alapján rendelkezésre álló intézkedések igénybevételére.

15.   E cikk alkalmazásában „orvoslási időszak” az a fizetésképtelenséggel kapcsolatos esemény napjával kezdődő időszak, amelyet az elsődleges fizetésképtelenségi hatáskörrel rendelkező Szerződő Állam nyilatkozatban megjelölt.

X. cikk

Fizetésképtelenségi segítségnyújtás

1.   Ez a cikk kizárólag abban a Szerződő Államban alkalmazandó, amelyik nyilatkozatot tett a XXVII. cikk (1) bekezdése szerint.

2.   Azon Szerződő Állam bíróságai, amelyben a sínpályához kötött jármű található, a Szerződő Állam joga szerint kötelesek a lehető legnagyobb mértékben együttműködni a külföldi bíróságokkal és a külföldi felszámolókkal a IX. cikk rendelkezéseinek teljesítésében.

XI. cikk

Az adósra vonatkozó rendelkezések

1.   Az egyezmény 11. cikkében meghatározott mulasztás hiányában az adós jogosult a sínpályához kötött jármű – a megállapodásnak megfelelő – zavartalan birtoklására és használatára az alábbiakkal szemben:

| a) | hitelezője és azon érdek jogosultja, amelyből az adós az egyezmény 29. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerint szabadon részesedik – az adós eltérő megállapodásának hiányában és e megállapodás mértékéig; és |
| --- | --- |

a)

hitelezője és azon érdek jogosultja, amelyből az adós az egyezmény 29. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerint szabadon részesedik – az adós eltérő megállapodásának hiányában és e megállapodás mértékéig; és

| b) | azon érdek jogosultja, amelytől az adós joga vagy érdeke az egyezmény 29. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint függ, azonban kizárólag az említett jogosult beleegyezésének mértékéig. |
| --- | --- |

b)

azon érdek jogosultja, amelytől az adós joga vagy érdeke az egyezmény 29. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint függ, azonban kizárólag az említett jogosult beleegyezésének mértékéig.

2.   Az egyezmény vagy ezen jegyzőkönyv egyetlen rendelkezése sem érinti a hitelezőnek a megállapodás megszegéséért az alkalmazandó jog szerint fennálló felelősségét, amennyiben az adott megállapodás sínpályához kötött járművel kapcsolatos.

III.   FEJEZET

A SÍNPÁLYÁHOZ KÖTÖTT JÁRMŰVEKKEL KAPCSOLATOS NEMZETKÖZI ÉRDEKEK BEJEGYZÉSÉRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

XII. cikk

A felügyelő hatóság és a hivatalvezető

1.   A felügyelő hatóság képviselőkből álló szerv, amelybe egy-egy képviselőt nevez ki:

| a) | minden Részes Állam; |
| --- | --- |

a)

minden Részes Állam;

| b) | a Nemzetközi Intézet a Magánjog Egységesítéséért (Unidroit) által kijelölt legfeljebb három másik állam; és |
| --- | --- |

b)

a Nemzetközi Intézet a Magánjog Egységesítéséért (Unidroit) által kijelölt legfeljebb három másik állam; és

| c) | a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) által kijelölt legfeljebb három másik állam. |
| --- | --- |

c)

a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) által kijelölt legfeljebb három másik állam.

2.   Az előző bekezdés b) és c) pontjában említett államok kijelölésekor tekintettel kell lenni annak szükségességére, hogy széles földrajzi eloszlásról gondoskodjanak.

3.   Az (1) bekezdés b) és c) pontja értelmében kinevezett képviselők megbízatásának időtartama annyi időre szól, amennyit a kijelölő szervezetek meghatároznak. Azon képviselők megbízatása, akik hivatalban vannak azon a napon, amikor e jegyzőkönyv a tizedik Részes Államban hatályba lép, legkésőbb két évvel e napot követően lejár.

4.   A felügyelő hatóság eljárási alapszabályzatát az (1) bekezdésben említett képviselők elfogadják. Az elfogadáshoz a következők megállapodása szükséges:

| a) | valamennyi képviselő többsége; és |
| --- | --- |

a)

valamennyi képviselő többsége; és

| b) | az (1) bekezdés a) pontja alapján kinevezett képviselők többsége. |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdés a) pontja alapján kinevezett képviselők többsége.

5.   A felügyelő hatóság szakértői bizottságot hozhat létre, amely a következőkből áll:

| a) | az Aláíró és Szerződő Államok által kijelölt, a szükséges képesítéssel és gyakorlattal rendelkező személyekből; és |
| --- | --- |

a)

az Aláíró és Szerződő Államok által kijelölt, a szükséges képesítéssel és gyakorlattal rendelkező személyekből; és

| b) | szükség esetén más szakértőkből, |
| --- | --- |

b)

szükség esetén más szakértőkből,

valamint megbízhatja a bizottságot azzal a feladattal, hogy segítse a felügyelő hatóságot feladatainak teljesítésében.

6.   A felügyelő hatóság irányítása alapján, a felügyelő hatóságot feladatainak teljesítésében titkárság (a továbbiakban: a titkárság) segíti. A titkárság szerepét az OTIF tölti be.

7.   Abban az esetben, ha a titkárság képtelenné válik, vagy nem hajlandó a feladatait teljesíteni, a felügyelő hatóság másik titkárságot jelöl ki.

8.   A titkárság, amennyiben megbizonyosodik arról, hogy a nemzetközi hivatal teljes mértékben működőképes, a letéteményesnél azonnal ilyen értelmű igazolást helyez letétbe.

9.   A titkárság jogi személlyé válik, amennyiben még nem lenne jogi személy, illetőleg az egyezmény és ezen jegyzőkönyv szerinti feladataival kapcsolatosan ugyanazon mentességeket élvezi, mint amelyeket az egyezmény 27. cikkének (3) bekezdése alapján a felügyelő hatóság számára, illetőleg az egyezmény 27. cikkének (4) bekezdése alapján a nemzetközi hivatal számára biztosítanak.

10.   A felügyelő hatóság azt az intézkedést, amely csak valamely Részes Állam vagy a Részes Államok egy csoportjának érdekeit érinti, akkor hozza meg, ha e Részes Állam vagy e Részes Államok csoportjának többsége is jóváhagyja az intézkedést. Az olyan intézkedés, amely hátrányosan érintheti valamely Részes Állam vagy a Részes Államok egy csoportjának érdekeit akkor lép hatályba a Részes Államban vagy a Részes Államok csoportjában, ha a Részes Állam vagy a Részes Államok csoportjának többsége is jóváhagyja az intézkedést.

11.   Az első hivatalvezetőt legalább öt és legfeljebb tíz éves időtartamra nevezik ki. Ezt követően a hivatalvezetőt egyenként tíz évet meg nem haladó, egymást követő időszakokra nevezik ki, illetve hosszabbítják meg a kinevezését.

XIII. cikk

Kijelölt bejegyzési pontok

1.   A Szerződő Állam nyilatkozatával bejegyzési pont vagy pontok céljára bármikor kijelölhet egy vagy több jogalanyt, amelyeken keresztül a bejegyzéshez szükséges adatokat – egy másik állam joga szerint fennálló nemzeti érdek, illetve az egyezmény 40. cikke szerinti jog vagy érdek közlésének bejegyzését kivéve – a nemzetközi hivatalhoz kell vagy lehet továbbítani. A különböző területeken működő bejegyzési pontokat legalább a szokásos munkaidőben működtetni kell.

2.   Az előző bekezdés szerinti kijelölés engedélyezheti, de nem teheti kötelezővé a kijelölt bejegyzési pont vagy pontok információszerzésre történő igénybevételét az értékesítési felhívások bejegyeztetéséhez szükséges információk vonatkozásában.

XIV. cikk

A sínpályához kötött jármű bejegyeztetés céljából történő azonosítása

1.   Az előírások az egyezmény 18. cikke (1) bekezdése a) pontjának alkalmazásában a hivatalvezető számára az azonosítószámok kiosztásához olyan rendszert írnak elő, amely a sínpályához kötött járműből álló tételek egyedi azonosítását lehetővé teszik. Az azonosítószámot:

| a) | a sínpályához kötött járműből álló tételen fel kell tüntetni; |
| --- | --- |

a)

a sínpályához kötött járműből álló tételen fel kell tüntetni;

| b) | a nemzetközi hivatalnál az így megjelölt tételt a gyártó nevével és a gyártó azonosítószámával kapcsolatba kell hozni; vagy |
| --- | --- |

b)

a nemzetközi hivatalnál az így megjelölt tételt a gyártó nevével és a gyártó azonosítószámával kapcsolatba kell hozni; vagy

| c) | a nemzetközi hivatalnál az így feltüntetett azonosítószámot nemzeti vagy regionális azonosítószámmal kell kapcsolatba hozni. |
| --- | --- |

c)

a nemzetközi hivatalnál az így feltüntetett azonosítószámot nemzeti vagy regionális azonosítószámmal kell kapcsolatba hozni.

2.   Az előző bekezdés alkalmazásában a Szerződő Állam nyilatkozatával a nemzeti vagy regionális azonosítószámokra vonatkozó rendszert jelölhet meg, amelyet azon, sínpályához kötött járműből álló tételekre tekintettel alkalmaznak, amelyekre olyan nemzetközi érdek vonatkozik, amelyet a Szerződő Államban található adós – a megállapodás megkötésekor – megállapodás által keletkeztet vagy amelyik megállapodás rendelkezéseinek tárgyát képezi, illetőleg amelyet megállapodás által szándékozik keletkeztetni vagy amelyről megállapodásban szándékozik rendelkezni. Ez a nemzeti vagy regionális azonosító-rendszer – a felügyelő hatóság és a nyilatkozatot tevő Szerződő Állam megállapodásától függően – biztosítja minden egyes, sínpályához kötött járműből álló olyan tétel egyedi azonosítását, amelyre a rendszer alkalmazható.

3.   A Szerződő Állam előző bekezdés szerinti nyilatkozata a nemzeti vagy regionális azonosító-rendszer működéséről részletes információkat tartalmaz.

4.   Azon sínpályához kötött járműből álló tétel bejegyzésére vonatkozóan, amelyről a 2. bekezdés értelmében nyilatkozatot tettek, a bejegyzés érvényessége érdekében valamennyi olyan nemzeti vagy regionális azonosítószámot meg kell határozni, amely ezen jegyzőkönyv hatálybalépése óta, a XXIII. cikk (1) bekezdés alapján a tételre vonatkozott, valamint azt az időtartamot, amíg az egyes számok a tételre alkalmazhatóak voltak.

XV. cikk

A bejegyzéssel kapcsolatos rendelkezések további módosításai

1.   Az egyezmény 19. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában a nemzetközi hivatalnál a keresési szempontokat az előírások határozzák meg.

2.   Az egyezmény 25. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában és az ott leírt körülmények között a bejegyzett jövőbeli nemzetközi érdek vagy a nemzetközi érdek bejegyzett jövőbeli átruházásának jogosultja legkésőbb a fenti bekezdésben megjelölt kérés kézhezvételétől számított tíz naptári napon belül köteles megtenni a hatáskörében engedélyezett lépéseket a bejegyzés törlése iránt.

3.   Amennyiben hátrasorolást jegyeztek be és az adósnak a hátrasorolás kedvezményezettje felé való kötelezettségeit törölték, a kedvezményezett köteles – legkésőbb tíz naptári nappal azt követően, hogy a hátrasorolt fél írásbeli kérését kézbesítették vagy átvették a kedvezményezett bejegyzésben megjelölt címén – eljárni a bejegyzés törlése iránt.

4.   A nemzetközi hivatal centralizált feladatait a hivatalvezető látja el és irányítja éjjel-nappali munkarendben.

5.   A hivatalvezető az egyezmény 28. cikkének (1) bekezdése alapján felel az okozott veszteségért, annak a sínpályához kötött járműnek az értékét meg nem haladó összeg erejéig, amelyikkel a veszteség kapcsolatos. Az előző mondat ellenére, a hivatalvezető felelőssége – bármely naptári évben – nem haladhatja meg az 5 millió különleges lehívási jogot, vagy azt az ennél nagyobb összeget, aminek a kiszámítását a felügyelő hatóság időről időre előírásaiban meghatározhat.

6.   Az előző bekezdés a hivatalvezető felelősségét nem korlátozza a saját maga, valamint tisztségviselői és alkalmazottai által súlyos gondatlansággal vagy szándékosan okozott veszteség kártérítéséért.

7.   Az egyezmény 28. cikkének (4) bekezdésében említett biztosítás vagy pénzügyi garancia összege nem lehet kevesebb a felügyelő hatóság által megfelelőként meghatározott összegnél, miután tekintettel volt a hivatalvezető jövőbeli felelősségére.

8.   Az egyezmény egyetlen rendelkezése sem zárhatja ki, hogy a hivatalvezető biztosítást kössön vagy pénzügyi garanciát szerezzen be olyan eseményekre vonatkozóan, amelyekért a hivatalvezető az egyezmény 28. cikke alapján nem felelős.

XVI. cikk

Nemzetközi bejegyzési díjak

1.   A felügyelő hatóság az előírásaival összhangban megállapítja és időről időre módosíthatja a bejegyzésekkel, bejelentésekkel, keresésekkel és más, a nemzetközi hivatal által nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatosan fizetendő díjakat.

2.   Az előző bekezdésben említett díjakat úgy kell meghatározni, hogy azok a szükséges mértékben fedezzék a nemzetközi hivatal megalakításával, végrehajtásával és működtetésével kapcsolatos ésszerű mértékű költségeket, valamint a titkárságnak a feladatai teljesítésével kapcsolatos ésszerű mértékű költségeit. E bekezdés egyetlen rendelkezése sem zárja ki, hogy a hivatalvezető ésszerű nyereség megszerzése érdekében működjön.

XVII. cikk

Értékesítési felhívások

Az előírások a sínpályához kötött járművek értékesítési felhívásainak a nemzetközi hivatalnál történő bejegyzését engedélyezik. E fejezet és az egyezmény V. fejezetének rendelkezései, amenynyiben vonatkoznak, a bejegyzésekre alkalmazandók. Az értékesítési felhívásra tekintettel kiadott igazolás vagy keresés, valamint bejegyzés azonban kizárólag tájékoztatás célját szolgálja és nem érinti más személyek jogait, illetve az egyezmény vagy ezen jegyzőkönyv alapján nincs más hatással.

IV.   FEJEZET

JOGHATÓSÁG

XVIII. cikk

A szuverén mentelmi jog megvonása

1.   A (2) bekezdésre is figyelemmel, a szuverén mentelmi jog kivonása az egyezmény 42. vagy 43. cikkében meghatározott bíróságok joghatósága alól, illetve a sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos, az egyezmény alapján fennálló jogok és érdekek érvényesítéséről való lemondás kötelező erejű, és – az említett joghatóság vagy jogérvényesítés egyéb feltételeinek teljesülése esetén – a joghatóság megállapítása és a jogérvényesítés szempontjából hatályos.

2.   Az előző bekezdésben említett jogról való lemondást írásba kell foglalni; a lemondásnak tartalmaznia kell a sínpályához kötött jármű ezen jegyzőkönyv V. cikkének (1) bekezdésében meghatározott leírását.

V.   FEJEZET

KAPCSOLAT MÁS EGYEZMÉNYEKKEL

XIX. cikk

Kapcsolat a nemzetközi pénzügyi lízingről szóló Unidroit-egyezménnyel

Amennyiben ellentmondás merül fel, az egyezmény az irányadó a nemzetközi pénzügyi lízingről szóló, 1988. május 28-án Ottawában kötött Unidroit–egyezménnyel szemben.

XX. cikk

Kapcsolat a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezménnyel (COTIF)

Amennyiben ellentmondás merül fel, az egyezmény az irányadó a 1980. május 9-i Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF) 1999. június 3-i módosító jegyzőkönyv szerinti változatával szemben.

VI.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

XXI. cikk

Aláírás, megerősítés, elfogadás, jóváhagyás vagy csatlakozás

1.   Ez a jegyzőkönyv Luxemburgban, 2007. február 23-án nyílik meg aláírásra a mobil berendezésekkel kapcsolatos érdekekről szóló egyezmény vasúti jegyzőkönyvének elfogadása céljából 2007. február 12. és 23. között Luxemburgban rendezett diplomáciai konferencián részt vevő államok számára. 2007. február 23. után az egyezmény – a XXIII. cikknek megfelelően történő hatálybalépéséig – valamennyi állam számára nyitva áll aláírásra Rómában, az Unidroit székhelyén.

2.   Ezen jegyzőkönyvet az azt aláíró államoknak meg kell erősíteniük, el kell fogadniuk vagy jóvá kell hagyniuk.

3.   Az az állam, amelyik ezt a jegyzőkönyvet nem írja alá, ahhoz bármikor csatlakozhat.

4.   A megerősítést, elfogadást, jóváhagyást vagy csatlakozást egy ilyen célú hivatalos okiratnak a letéteményesnél történő letétbe helyezésével lehet végrehajtani.

5.   Az az állam, amely az egyezménynek nem Részes Állama vagy nem válik Részes Államává, nem csatlakozhat ehhez a jegyzőkönyvhöz.

XXII. cikk

Regionális gazdasági integrációs szervezet

1.   Az a szuverén államok által alapított regionális gazdasági integrációs szervezet, amelynek az ebben a jegyzőkönyvben szabályozott egyes kérdések a hatáskörébe tartoznak, a fentiekhez hasonlóan aláírhatja, elfogadhatja, jóváhagyhatja ezt a jegyzőkönyvet, illetve csatlakozhat hozzá. A regionális gazdasági integrációs szervezet ilyen esetben a Szerződő Államot megillető jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik, amilyen mértékben az adott szervezetnek az ebben a jegyzőkönyvben szabályozott kérdések a hatáskörébe tartoznak. Ha ennek a jegyzőkönyvnek a szempontjából a Szerződő Államok számának jelentősége van, a regionális gazdasági integrációs szervezet nem számít újabb Szerződő Államnak a szervezet azon tagállamain felül, amelyek Szerződő Államok.

2.   A regionális gazdasági integrációs szervezet az aláírás, elfogadás, jóváhagyás vagy csatlakozás időpontjában köteles nyilatkozatot tenni a letéteményes felé, amelyben megjelöli azokat az ebben a jegyzőkönyvben szabályozott kérdéseket, amelyek vonatkozásában a szervezet tagállamai hatáskört ruháztak a szervezetre. A regionális gazdasági integrációs szervezet köteles haladéktalanul értesíteni a letéteményest, ha a hatáskör megosztásával kapcsolatban változás áll be, újabb hatáskörök átruházását is beleértve, amelyről az ebben a bekezdésben említett nyilatkozat rendelkezik.

3.   Ha ez a jegyzőkönyv a „Szerződő Államot” vagy „Szerződő Államokat”, illetve „Részes Államot” vagy „Részes Államokat” említ, az – amennyiben a szövegösszefüggés úgy kívánja – a regionális gazdasági integrációs szervezetre is ugyanúgy vonatkozik.

XXIII. cikk

Hatálybalépés

1.   Ez a jegyzőkönyv az alábbiak közül a későbbi napon lép hatályba azon államok között, amelyek az a) pontban említett okmányokat letétbe helyezték:

| a) | a negyedik megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okirat letétbe helyezésének napját követő harmadik hónap utáni hónap első napja, vagy |
| --- | --- |

a)

a negyedik megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okirat letétbe helyezésének napját követő harmadik hónap utáni hónap első napja, vagy

| b) | a titkárság által, a letéteményesnél a nemzetközi hivatal teljes körű működőképességét megerősítő igazolás letétbe helyezésének napja. |
| --- | --- |

b)

a titkárság által, a letéteményesnél a nemzetközi hivatal teljes körű működőképességét megerősítő igazolás letétbe helyezésének napja.

2.   Más államok számára ez a jegyzőkönyv a következők közül a későbbi utáni hónap első napján lép hatályba:

| a) | a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okirat letétbe helyezésének napját követő harmadik hónap; és |
| --- | --- |

a)

a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okirat letétbe helyezésének napját követő harmadik hónap; és

| b) | az előző bekezdés b) pontjában említett nap. |
| --- | --- |

b)

az előző bekezdés b) pontjában említett nap.

XXIV. cikk

Földrajzi egység

1.   Ha egy Szerződő Államban olyan területi egységek vannak, amelyekben különböző jogrendszerek alkalmazandók az ebben a jegyzőkönyvben szabályozott kérdésekre, a Szerződő Állam a ratifikáláskor, elfogadáskor, jóváhagyáskor vagy csatlakozáskor kinyilváníthatja, hogy ez a jegyzőkönyv valamennyi területi egységére kiterjed, vagy azok közül csak egyre vagy néhányra, és ezt a nyilatkozatot bármikor módosíthatja egy másik nyilatkozat benyújtásával.

2.   Az említett nyilatkozatról a letéteményest értesíteni kell és abban kifejezetten meg kell nevezni azokat a területi egységeket, amelyekre ez a jegyzőkönyv alkalmazandó.

3.   Ha a Szerződő Állam nem tett az (1) bekezdésben említett nyilatkozatot, ez a jegyzőkönyv az adott állam valamennyi területi egységére alkalmazandó.

4.   Ha a Szerződő Állam egy vagy több területi egységére kiterjeszti ezen jegyzőkönyv alkalmazhatóságát, a jegyzőkönyvben lehetővé tett nyilatkozatok egyes területi egységenként is megtehetők, és az egyik területi egységre vonatkozóan tett nyilatkozatok eltérhetnek a másik területi egységre vonatkozóan tett nyilatkozatoktól.

5.   Ha ez a jegyzőkönyv az (1) bekezdés alapján tett nyilatkozat erejénél fogva a Szerződő Állam egy vagy több területi egységére kiterjed:

| a) | az adós kizárólag akkor minősül egy Szerződő Állam területén lévőnek, ha olyan területi egységben jegyezték be vagy alakult a területi egység hatályos joga szerint, amelyre az egyezmény és ez a jegyzőkönyv alkalmazandó, vagy ha bejegyzett székhelye vagy létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése vagy szokásos tartózkodási helye olyan területi egységben található, amelyre az egyezmény és ez a jegyzőkönyv alkalmazandó; |
| --- | --- |

a)

az adós kizárólag akkor minősül egy Szerződő Állam területén lévőnek, ha olyan területi egységben jegyezték be vagy alakult a területi egység hatályos joga szerint, amelyre az egyezmény és ez a jegyzőkönyv alkalmazandó, vagy ha bejegyzett székhelye vagy létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése vagy szokásos tartózkodási helye olyan területi egységben található, amelyre az egyezmény és ez a jegyzőkönyv alkalmazandó;

| b) | a sínpályához kötött jármű – a Szerződő Államban lévő – helyének említése a sínpályához kötött járműnek olyan területi egységben található helyére is vonatkozik, amelyre az egyezmény és ez a jegyzőkönyv alkalmazandó; és |
| --- | --- |

b)

a sínpályához kötött jármű – a Szerződő Államban lévő – helyének említése a sínpályához kötött járműnek olyan területi egységben található helyére is vonatkozik, amelyre az egyezmény és ez a jegyzőkönyv alkalmazandó; és

| c) | az adott Szerződő Állam közigazgatási hatóságainak említése úgy értelmezendő, hogy az abban a területi egységben hatáskörrel rendelkező közigazgatási hatóságokra is vonatkozik, amelyre az egyezmény és ez a jegyzőkönyv alkalmazandó. |
| --- | --- |

c)

az adott Szerződő Állam közigazgatási hatóságainak említése úgy értelmezendő, hogy az abban a területi egységben hatáskörrel rendelkező közigazgatási hatóságokra is vonatkozik, amelyre az egyezmény és ez a jegyzőkönyv alkalmazandó.

XXV. cikk

Sínpályához kötött közszolgálati jármű

1.   A Szerződő Állam bármikor nyilatkozhat arról, hogy a nyilatkozatában meghatározott mértékig folytatja az akkor hatályban lévő joga szerint, olyan szabályok alkalmazását, amelyek azon – a letéteményeshez benyújtott – nyilatkozatában meghatározottak szerint kizárják, felfüggesztik vagy szabályozzák a területén az egyezmény III. fejezetében és ezen jegyzőkönyv VII-IX. cikkében, közérdekű szolgáltatás nyújtása céljából szokásosan használt sínpályához kötött járművekkel (a továbbiakban: Sínpályához kötött közszolgálati jármű) kapcsolatosan meghatározott intézkedések gyakorlását.

2.   Az a személy, beleértve az állami vagy más hatóságokat is, amelyik az előző bekezdés alapján nyilatkozatot tevő Szerződő Állam jogszabályai értelmében sínpályához kötött közszolgálati jármű birtokba vételére, használatára vagy ellenőrzésére vonatkozó hatáskörét gyakorolja, a sínpályához kötött járművet köteles megőrizni és karbantartani a hatáskör gyakorlásának időpontjától addig az időpontig, amíg a hitelező általi birtoklást, használatot vagy ellenőrzést visszaállítják.

3.   Az előző bekezdésben meghatározott időtartam alatt, az abban a bekezdésben említett személy a hitelező részére a következők közül a nagyobb összeget szintén kifizeti vagy annak kifizetését behajtja:

| a) | a nyilatkozatot tevő Szerződő Állam jogszabályai alapján, az azon személy számára előírt, e célból kifizetendő összeget; és |
| --- | --- |

a)

a nyilatkozatot tevő Szerződő Állam jogszabályai alapján, az azon személy számára előírt, e célból kifizetendő összeget; és

| b) | a sínpályához kötött jármű piaci bérletének összegét. |
| --- | --- |

b)

a sínpályához kötött jármű piaci bérletének összegét.

Az első kifizetést a hatáskör gyakorlásának napjától számított tíz naptári napon belül kell eszközölni, a későbbi kifizetéseket pedig az ezt követő egyes hónapok első napján. Abban az esetben, ha valamely hónapban az esedékes összeg meghaladja az adós által a hitelezőnek fizetendő összeget, a többletet az elsőbbségi sorrend szerint a többi hitelezőnek az igényeik mértékéig, a fennmaradó részt pedig az adósnak kell kifizetni.

4.   Az a Szerződő Állam, amely jogszabályai nem rendelkeznek a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kötelezettségekről, nyilatkozhat arról, hogy a letéteményeshez benyújtott külön nyilatkozatban meghatározott mértékig a nyilatkozatban meghatározott sínpályához kötött jármű vonatkozásában azon bekezdéseket nem alkalmazza. E bekezdés egyetlen rendelkezése sem zárhatja ki, hogy egy személy megállapodjon a hitelezővel a (2) vagy (3) bekezdésben meghatározott kötelezettségek teljesítéséről, illetőleg nem érintheti az ily módon megkötött megállapodás végrehajthatóságát.

5.   A Szerződő Állam e cikk alapján tett első vagy későbbi nyilatkozata nem érintheti hátrányosan a hitelezők azon jogait és érdekeit, amelyek a nyilatkozat letéteményes általi átvételének napja előtt kötött megállapodás alapján keletkeztek.

6.   Az e cikk alapján nyilatkozatot tevő Szerződő Állam köteles figyelemmel lenni a hitelezők érdekeinek védelmére, valamint a nyilatkozatnak a hitelek rendelkezésre állására való hatására.

XXVI. cikk

Átmeneti rendelkezések

Sínpályához kötött járművel kapcsolatban az egyezmény 60. cikke következőképpen módosul:

| a) | a (2) bekezdés a) pontjában az „amikor az adós” szavak után az „által a jog vagy érdek keletkezésekor elfoglalt” szövegrésszel egészül ki; |
| --- | --- |

a)

a (2) bekezdés a) pontjában az „amikor az adós” szavak után az „által a jog vagy érdek keletkezésekor elfoglalt” szövegrésszel egészül ki;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „3.   A Szerződő Állam az (1) bekezdésben foglalt nyilatkozatában meghatározhat egy napot, amely legalább három, de legfeljebb tíz évvel a nyilatkozat hatálybalépésének napja utáni időpont lehet, amikor a jegyzőkönyv által módosított és kiegészített egyezmény 29., 35. és 36. cikke – a nyilatkozatban meghatározott mértékben és módon – alkalmazandóvá válik, az olyan időpontban kötött megállapodás alapján korábban már fennálló jogok vagy érdekek vonatkozásában, amikor az adós abban az államban volt található. Amenynyiben vonatkozik, a jog vagy érdek elsőbbsége azon állam joga szerint folyamatosan fennáll, ha a jogot vagy érdeket a nemzetközi hivatalnál a nyilatkozatban meghatározott időszak lejárta előtt bejegyezték, függetlenül attól, hogy korábban bejegyeztek-e más jogot vagy érdeket.” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„3.   A Szerződő Állam az (1) bekezdésben foglalt nyilatkozatában meghatározhat egy napot, amely legalább három, de legfeljebb tíz évvel a nyilatkozat hatálybalépésének napja utáni időpont lehet, amikor a jegyzőkönyv által módosított és kiegészített egyezmény 29., 35. és 36. cikke – a nyilatkozatban meghatározott mértékben és módon – alkalmazandóvá válik, az olyan időpontban kötött megállapodás alapján korábban már fennálló jogok vagy érdekek vonatkozásában, amikor az adós abban az államban volt található. Amenynyiben vonatkozik, a jog vagy érdek elsőbbsége azon állam joga szerint folyamatosan fennáll, ha a jogot vagy érdeket a nemzetközi hivatalnál a nyilatkozatban meghatározott időszak lejárta előtt bejegyezték, függetlenül attól, hogy korábban bejegyeztek-e más jogot vagy érdeket.”

XXVII. cikk

Egyes rendelkezésekkel kapcsolatos nyilatkozatok

1.   A Szerződő Állam a jegyzőkönyv megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy a jegyzőkönyvhöz történő csatlakozáskor kinyilváníthatja, hogy alkalmazni fogja ezen jegyzőkönyv VI. és X. cikkét, vagy közülük az egyiket.

2.   A Szerződő Állam a jegyzőkönyv megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy a jegyzőkönyvhöz történő csatlakozáskor kinyilváníthatja, hogy teljes egészében vagy részben alkalmazni fogja a VIII. cikket. Ha a Szerződő Állam ezt a nyilatkozatot teszi, köteles meghatározni a VIII. cikk (2) bekezdése által előírt időtartamot.

3.   A Szerződő Állam a jegyzőkönyv megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy a jegyzőkönyvhöz történő csatlakozáskor kinyilváníthatja, hogy a IX. cikkben foglalt „A”, „B” vagy „C” alternatíva közül az egyiket alkalmazza teljes egészében; ha ilyen nyilatkozatot tesz, a Szerződő Állam köteles meghatározni azokat a fizetésképtelenségieljárás-fajtákat, amelyekre azon alternatívát alkalmazza. Az ezen bekezdés szerint nyilatkozatot tevő Szerződő Állam köteles meghatározni, esettől függően, a IX. cikkben foglalt „A” alternatíva (4) bekezdése, „B” alternatíva (3) bekezdése, vagy „C” alternatíva (5) és (15) bekezdése által előírt időtartamot.

4.   A Szerződő Államok bíróságai annak a Szerződő Államnak a nyilatkozatával összhangban kötelesek alkalmazni a IX. cikket, amely az elsődleges fizetésképtelenségi hatáskörrel rendelkezik.

XXVIII. cikk

Fenntartások és nyilatkozatok

1.   E jegyzőkönyvvel szemben nem lehet fenntartásokkal élni, azonban a XIII., XIV., XXIV., XXV., XXVII., XXIX. és XXX. cikkben engedélyezett nyilatkozatokat lehet tenni – e rendelkezéseknek megfelelően.

2.   Az ezen jegyzőkönyv alapján tett nyilatkozatokról, későbbi nyilatkozatokról, valamint a nyilatkozat visszavonásáról írásban értesíteni kell e letéteményest.

XXIX. cikk

Az egyezmény alapján tett nyilatkozatok

1.   Eltérő rendelkezés hiányában az egyezmény alapján tett nyilatkozatok – a 39., 40., 50., 53., 54., 55., 57., 58. és 60. cikk alapján tett nyilatkozatokat is beleértve – úgy tekintendők, hogy azokat e jegyzőkönyv alapján is tették.

2.   Az egyezmény 50. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában, „belső tranzakció” a sínpályához kötött járművel kapcsolatban az egyezmény 2. cikke (2) bekezdésének a)–c) pontjában felsorolt típusú tranzakció is, ha a vonatkozó sínpályához kötött jármű rendes használata során – a sínpályához kötött jármű nyomtávja vagy a tervezés más elemei miatt – kizárólag az érintett Szerződő Állam egyetlen vasúthálózatában működtethető.

XXX. cikk

Későbbi nyilatkozatok

1.   A Részes Állam – a XXIX. cikk szerint tett nyilatkozaton kívül – ezen jegyzőkönyv hatálybalépésének napját követően – az egyezmény 60. cikke alapján a letéteményes értesítésével – későbbi nyilatkozatot is tehet.

2.   A későbbi nyilatkozat az értesítésnek a letéteményes által történő kézhezvételétől számított hat hónapos időszak lejártát követő hónap első napján lép hatályba. Ha az értesítésben hosszabb hatálybelépési időszak szerepel az adott nyilatkozatra vonatkozólag, a nyilatkozat az említett hosszabb időszak lejártát követően, az értesítés letéteményes által történő kézhezvétele után lép hatályba.

3.   Az előző bekezdések ellenére ez a jegyzőkönyv a későbbi nyilatkozat hatálybalépésének napja előtt keletkezett jogok és érdekek vonatkozásában továbbra is úgy alkalmazandó, mintha nem tettek volna későbbi nyilatkozatot.

XXXI. cikk

A nyilatkozatok visszavonása

1.   Az ezen jegyzőkönyv alapján nyilatkozatott tett Részes Állam az egyezmény 60. cikke alapján a letéteményes értesítésével bármikor visszavonhatja nyilatkozatát, a XXIX. cikk szerint tett nyilatkozat kivételével. A visszavonás az értesítésnek a letéteményes által történő kézhezvételétől számított hat hónapos időszak lejártát követő hónap első napján lép hatályba.

2.   Az előző bekezdés ellenére ez a jegyzőkönyv a visszavonás hatálybalépésének napja előtt keletkezett jogok és érdekek vonatkozásában továbbra is úgy alkalmazandó, mintha a nyilatkozatot nem vonták volna vissza.

XXXII. cikk

Felmondási eljárás

1.   Ezt a jegyzőkönyvet bármely Részes Állam felmondhatja a letéteményeshez intézett írásbeli értesítés útján.

2.   A felmondás az értesítésnek a letéteményes által történő kézhezvételétől számított tizenkét hónapos időszak lejártát követő hónap első napján lép hatályba.

3.   Az előző bekezdések ellenére ez a jegyzőkönyv a felmondás hatálybalépésének napja előtt keletkezett jogok és érdekek vonatkozásában továbbra is úgy alkalmazandó, mintha nem történt volna felmondás.

XXXIII. cikk

Felülvizsgálati konferenciák, módosítások és kapcsolódó kérdések

1.   A letéteményes – a felügyelő hatósággal történő konzultációt követően – köteles évente vagy a körülmények szerint indokolt időközönként jelentést készíteni a Részes Államok számára az egyezményben létrehozott, a jegyzőkönyvben módosított nemzetközi rendszer gyakorlati működéséről. A jelentés készítése során a letéteményes köteles figyelembe venni a nemzetközi bejegyzési rendszer működésével kapcsolatban a felügyelő hatóság által készített jelentéseket.

2.   A Részes Államok legalább huszonöt százalékának kérésére a letéteményes – a felügyelő hatósággal egyeztetve – időről időre köteles összehívni a Részes Államok felülvizsgálati konferenciáját az alábbiak megvitatása céljából:

| a) | az ezzel a jegyzőkönyvvel módosított egyezmény gyakorlati működése és hatékonysága az egyezményben tárgyalt termékek eszköz alapú finanszírozásának és lízingelésének előmozdítása szempontjából; |
| --- | --- |

a)

az ezzel a jegyzőkönyvvel módosított egyezmény gyakorlati működése és hatékonysága az egyezményben tárgyalt termékek eszköz alapú finanszírozásának és lízingelésének előmozdítása szempontjából;

| b) | az ebben a jegyzőkönyvben foglalt szerződéses feltételek és az előírások bírósági értelmezése és alkalmazása; |
| --- | --- |

b)

az ebben a jegyzőkönyvben foglalt szerződéses feltételek és az előírások bírósági értelmezése és alkalmazása;

| c) | a nemzetközi bejegyzési rendszer működése, a hivatalvezető teljesítménye és a felügyelő hatóság által felette gyakorolt felügyelet, a felügyelő hatóság jelentéseit is figyelembe véve; és |
| --- | --- |

c)

a nemzetközi bejegyzési rendszer működése, a hivatalvezető teljesítménye és a felügyelő hatóság által felette gyakorolt felügyelet, a felügyelő hatóság jelentéseit is figyelembe véve; és

| d) | hogy kívánatos-e ezen jegyzőkönyv vagy a nemzetközi hivatallal kapcsolatos szabályok módosítása. |
| --- | --- |

d)

hogy kívánatos-e ezen jegyzőkönyv vagy a nemzetközi hivatallal kapcsolatos szabályok módosítása.

3.   Ezen egyezmény módosítását az előző bekezdésben említett konferencián részt vevő Részes Államok legalább kétharmadának jóvá kell hagynia, és a módosítás ezt követően az azt megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó államok vonatkozásában akkor lép hatályba, amikor azt négy állam a XXIII. cikkben foglalt, a módosítás hatálybalépésével kapcsolatos rendelkezéseknek megfelelően megerősítette, elfogadta vagy jóváhagyta.

XXXIV. cikk

A letéteményes és feladatai

1.   A ratifikálással, elfogadással, jóváhagyással vagy csatlakozással kapcsolatos okiratokat a letéteményesnek kijelölt Unidroit szervezetnél kell letétbe helyezni.

2.   A letéteményes:

| a) | köteles tájékoztatni az összes Szerződő Államot az alábbiakról:






  i. | minden ratifikálással, elfogadással, jóváhagyással vagy csatlakozással kapcsolatos okirat új aláírásáról vagy letétbe helyezéséről és annak időpontjáról; |
| --- | --- | --- |

a)

köteles tájékoztatni az összes Szerződő Államot az alábbiakról:

i.

minden ratifikálással, elfogadással, jóváhagyással vagy csatlakozással kapcsolatos okirat új aláírásáról vagy letétbe helyezéséről és annak időpontjáról;

| ii. | a XXIII. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett igazolás letétbe helyezésének napjáról; |
| --- | --- |

ii.

a XXIII. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett igazolás letétbe helyezésének napjáról;

| iii. | e jegyzőkönyv hatálybalépésének napjáról; |
| --- | --- |

iii.

e jegyzőkönyv hatálybalépésének napjáról;

| iv. | az e jegyzőkönyvnek megfelelően tett nyilatkozatokról és azok időpontjáról; |
| --- | --- |

iv.

az e jegyzőkönyvnek megfelelően tett nyilatkozatokról és azok időpontjáról;

| v. | valamely nyilatkozat visszavonásáról vagy módosításáról és annak időpontjáról; és |
| --- | --- |

v.

valamely nyilatkozat visszavonásáról vagy módosításáról és annak időpontjáról; és

| vi. | az ezt a jegyzőkönyvet felmondó értesítésről és annak időpontjáról, valamint hatálybalépésének napjáról; |
| --- | --- |

vi.

az ezt a jegyzőkönyvet felmondó értesítésről és annak időpontjáról, valamint hatálybalépésének napjáról;

| b) | köteles továbbítani ezen jegyzőkönyv hitelesített másolatait az összes Szerződő Állam részére; |
| --- | --- |

b)

köteles továbbítani ezen jegyzőkönyv hitelesített másolatait az összes Szerződő Állam részére;

| c) | köteles minden nyilatkozat, nyilatkozat visszavonása vagy módosítása megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmányának másolatát a letétbe helyezés napjának megadásával együtt, illetve a felmondásról szóló értesítés másolatát az értesítés napjának megadásával együtt megküldeni a felügyelő hatóság és a hivatalvezető részére az említett okmányokban található információkhoz való egyszerű és teljes körű hozzáférés biztosítása céljából; és |
| --- | --- |

c)

köteles minden nyilatkozat, nyilatkozat visszavonása vagy módosítása megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmányának másolatát a letétbe helyezés napjának megadásával együtt, illetve a felmondásról szóló értesítés másolatát az értesítés napjának megadásával együtt megküldeni a felügyelő hatóság és a hivatalvezető részére az említett okmányokban található információkhoz való egyszerű és teljes körű hozzáférés biztosítása céljából; és

| d) | köteles elvégezni a letéteményesek egyéb szokásos feladatait. |
| --- | --- |

d)

köteles elvégezni a letéteményesek egyéb szokásos feladatait.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott teljhatalmú meghatalmazottak ezt a jegyzőkönyvet alább kézjegyükkel látták el.

KÉSZÜLT Luxemburgban a mai napon, kettőezer-hét február huszonharmadikán, egy-egy eredeti példányban angol, francia és német nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles; a hitelesség a konferencia titkársága által, a konferencia elnökének felügyelete alatt történő vizsgálatot követően lép hatályba, a szövegek egymásnak való megegyezésével kapcsolatos vizsgálatot ezen egyezmény keltétől számított kilencven napon belül megtartják.

---

| 16.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 331/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 331/17

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2009. november 30.)

a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2007. november 23-i hágai jegyzőkönyvnek az Európai Közösség általi megkötéséről

(2009/941/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 61. cikke c) pontjára, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének második mondatával és 300. cikke (3) bekezdése első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | A Közösség a bírósági határozatok kölcsönös elismerésének elvén alapuló, közös igazságügyi térség létrehozásán munkálkodik. |
| --- | --- |

(1)

A Közösség a bírósági határozatok kölcsönös elismerésének elvén alapuló, közös igazságügyi térség létrehozásán munkálkodik.

| (2) | A tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK tanácsi rendelet (2) előírja, hogy a tartási kötelezettségekre vonatkozó jogot a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2007. november 23-i hágai jegyzőkönyvvel (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) összhangban kell meghatározni azokban a tagállamokban, amelyekben a jegyzőkönyv kötelező erővel rendelkezik. |
| --- | --- |

(2)

A tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK tanácsi rendelet (2) előírja, hogy a tartási kötelezettségekre vonatkozó jogot a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2007. november 23-i hágai jegyzőkönyvvel (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) összhangban kell meghatározni azokban a tagállamokban, amelyekben a jegyzőkönyv kötelező erővel rendelkezik.

| (3) | A jegyzőkönyv jelentékenyen hozzájárul ahhoz, hogy nagyobb fokú jogbiztonságot és kiszámíthatóságot biztosítsanak a tartásra jogosultak és kötelezettek számára. Az alkalmazandó jog meghatározására vonatkozó egységes szabályok alkalmazása lehetővé teszi, hogy a Közösségen belül bármilyen ellenőrzés nélkül elismerjék a tartási kötelezettségekre vonatkozó határozatokat abban a tagállamban, amelyben a végrehajtást kérik. |
| --- | --- |

(3)

A jegyzőkönyv jelentékenyen hozzájárul ahhoz, hogy nagyobb fokú jogbiztonságot és kiszámíthatóságot biztosítsanak a tartásra jogosultak és kötelezettek számára. Az alkalmazandó jog meghatározására vonatkozó egységes szabályok alkalmazása lehetővé teszi, hogy a Közösségen belül bármilyen ellenőrzés nélkül elismerjék a tartási kötelezettségekre vonatkozó határozatokat abban a tagállamban, amelyben a végrehajtást kérik.

| (4) | A jegyzőkönyv 24. cikke lehetővé teszi regionális gazdasági integrációs szervezetek, mint például a Közösség számára, hogy a jegyzőkönyvet aláírja, elfogadja, jóváhagyja, illetve ahhoz csatlakozzon. |
| --- | --- |

(4)

A jegyzőkönyv 24. cikke lehetővé teszi regionális gazdasági integrációs szervezetek, mint például a Közösség számára, hogy a jegyzőkönyvet aláírja, elfogadja, jóváhagyja, illetve ahhoz csatlakozzon.

| (5) | A Közösség a jegyzőkönyvvel szabályozott valamennyi kérdésben kizárólagos hatáskörrel rendelkezik. Ez nem érinti azon tagállamok helyzetét, melyekre nézve ez a határozat a (11) és a (12) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(5)

A Közösség a jegyzőkönyvvel szabályozott valamennyi kérdésben kizárólagos hatáskörrel rendelkezik. Ez nem érinti azon tagállamok helyzetét, melyekre nézve ez a határozat a (11) és a (12) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (6) | A Közösségnek ezért jóvá kell hagynia a jegyzőkönyvet; |
| --- | --- |

(6)

A Közösségnek ezért jóvá kell hagynia a jegyzőkönyvet;

| (7) | A jegyzőkönyvet legkésőbb 2011. június 18-tól, a 4/2009/EK rendelet alkalmazásának időpontjától kell alkalmazni a tagállamok között. |
| --- | --- |

(7)

A jegyzőkönyvet legkésőbb 2011. június 18-tól, a 4/2009/EK rendelet alkalmazásának időpontjától kell alkalmazni a tagállamok között.

| (8) | Tekintettel a jegyzőkönyv és a 4/2009/EK rendelet közötti szoros kapcsolatra, a jegyzőkönyv szabályait ideiglenesen akkor is alkalmazni kell a Közösségen belül, ha a jegyzőkönyv 2011. június 18-án, a 4/2009/EK rendelet alkalmazásának időpontjában még nem lépett hatályba. A jegyzőkönyv megkötésekor e célból egyoldalú nyilatkozatot kell tenni. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel a jegyzőkönyv és a 4/2009/EK rendelet közötti szoros kapcsolatra, a jegyzőkönyv szabályait ideiglenesen akkor is alkalmazni kell a Közösségen belül, ha a jegyzőkönyv 2011. június 18-án, a 4/2009/EK rendelet alkalmazásának időpontjában még nem lépett hatályba. A jegyzőkönyv megkötésekor e célból egyoldalú nyilatkozatot kell tenni.

| (9) | A jegyzőkönyv szabályainak kell meghatározniuk a tartási kötelezettségre alkalmazandó jogot, ha az említett kötelezettségre vonatkozó határozat a rendeletben megállapított, a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás (exequatur) eltörlésére vonatkozó szabályok szerint elismerendő és végrehajtható. Annak biztosítása érdekében, hogy ugyanazok a kollíziós szabályok legyenek alkalmazandók a Közösségen belül a jegyzőkönyvnek a Közösségen belüli hatálybalépését vagy ideiglenes alkalmazását megelőző, valamint az azt követő időszakra vonatkozó tartási követelésekre, a jegyzőkönyv szabályait – 22. cikkétől eltérve – az említett időpontot megelőző időszakra vonatkozó követelésekre is alkalmazni kell. A jegyzőkönyv megkötésekor e célból egyoldalú nyilatkozatot kell tenni. |
| --- | --- |

(9)

A jegyzőkönyv szabályainak kell meghatározniuk a tartási kötelezettségre alkalmazandó jogot, ha az említett kötelezettségre vonatkozó határozat a rendeletben megállapított, a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás (exequatur) eltörlésére vonatkozó szabályok szerint elismerendő és végrehajtható. Annak biztosítása érdekében, hogy ugyanazok a kollíziós szabályok legyenek alkalmazandók a Közösségen belül a jegyzőkönyvnek a Közösségen belüli hatálybalépését vagy ideiglenes alkalmazását megelőző, valamint az azt követő időszakra vonatkozó tartási követelésekre, a jegyzőkönyv szabályait – 22. cikkétől eltérve – az említett időpontot megelőző időszakra vonatkozó követelésekre is alkalmazni kell. A jegyzőkönyv megkötésekor e célból egyoldalú nyilatkozatot kell tenni.

| (10) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikke értelmében Írország részt vesz e határozat elfogadásában és alkalmazásában. |
| --- | --- |

(10)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikke értelmében Írország részt vesz e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

| (11) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(11)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (12) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, |
| --- | --- |

(12)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Tanács a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2007. november 23-i hágai jegyzőkönyvet az Európai Közösség nevében jóváhagyja.

A jegyzőkönyv szövegét csatolták ehhez a határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jegyzőkönyvnek a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

A jegyzőkönyv megkötésekor a Közösség – a jegyzőkönyv 24. cikkének megfelelően – az alábbi nyilatkozatot teszi:

„Az Európai Közösség a jegyzőkönyv 24. cikkének megfelelően kijelenti, hogy a jegyzőkönyv által szabályozott valamennyi kérdésben hatáskörrel rendelkezik. Mivel a jegyzőkönyvet az Európai Közösség köti meg, az ennélfogva tagállamaira nézve is kötelező.

E nyilatkozat alkalmazásában az »Európai Közösség« kifejezés az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében nem foglalja magában Dániát, illetve az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében az Egyesült Királyságot.”

4. cikk

(1)   A Közösségen belül a jegyzőkönyv szabályait – e határozat 5. cikkének sérelme nélkül – 2011. június 18-tól, a 4/2009/EK rendelet alkalmazásának időpontjától ideiglenesen alkalmazni kell abban az esetben, ha a jegyzőkönyv akkor még nem lépett hatályba.

(2)   A jegyzőkönyv megkötésekor a Közösség az (1) bekezdésben említett ideiglenes alkalmazás lehetőségének figyelembevétele céljából az alábbi nyilatkozatot teszi:

„Az Európai Közösség kijelenti, hogy 2011. június 18-tól, a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK tanácsi rendelet (3) alkalmazásának időpontjától ideiglenesen alkalmazza a jegyzőkönyv szabályait, ha a jegyzőkönyv akkor még nem lépett hatályba annak 25. cikke (1) bekezdésének megfelelően.”

5. cikk

(1)   A jegyzőkönyv 22. cikkétől eltérve, a jegyzőkönyv szabályai határozzák meg az alkalmazandó jogot azokra a tagállamokban benyújtott tartási követelésekre is, amelyek a jegyzőkönyv Közösségen belüli hatálybalépését vagy ideiglenes alkalmazását megelőző időszakra vonatkoznak, amennyiben – a 4/2009/EK rendelet értelmében – az eljárás megindítására, a bírósági egyezség jóváhagyására vagy megkötésére és a közokiratok elkészítésére 2011. június 18-tól, a 4/2009/EK rendelet alkalmazásának időpontjától kerül sor.

(2)   A jegyzőkönyv megkötésekor a Közösség az alábbi nyilatkozatot teszi:

„Az Európai Közösség kijelenti, hogy a jegyzőkönyv szabályait a valamely tagállamában benyújtott azon tartási követelésekre is alkalmazni fogja, amelyek a jegyzőkönyv Közösségen belüli hatálybalépését vagy ideiglenes alkalmazását megelőző időszakra vonatkoznak, amennyiben a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK tanácsi rendelet (3) értelmében az eljárás megindítására, a bírósági egyezség jóváhagyására vagy megkötésére és a közokiratok elkészítésére 2011. június 18-tól, az említett rendelet alkalmazásának időpontjától kerül sor.”

Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

a Tanács részéről

az elnök

B. ASK

---

(1)  A 2009. november 24-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  HL L 7., 2009.1.10., 1. o.

2

(3)  HL L 7., 2009.1.10., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

FORDÍTÁS

JEGYZŐKÖNYV

a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról

A jegyzőkönyvet aláíró államok,

azzal az óhajjal, hogy közös rendelkezéseket állapítsanak meg a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról,

azzal a kívánsággal, hogy korszerűsítsék a gyermektartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 1956. október 24-i hágai egyezményt és a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 1973. október 2-i hágai egyezményt,

azzal a kívánsággal, hogy a gyermektartás és a családi tartások egyéb formáinak nemzetközi behajtásáról szóló, 2007. november 23-i hágai egyezményt kiegészítő általános szabályokat dolgozzanak ki az alkalmazandó jogról,

e célból jegyzőkönyv elfogadásáról határoztak, és az alábbi rendelkezésekről állapodtak meg:

1. cikk

Hatály

(1)   E jegyzőkönyv meghatározza a családi vagy rokoni kapcsolatból, házasságból vagy házassági rokonságból származó tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogot, beleértve – a szülők családi állapotától függetlenül – a gyermektartási kötelezettséget.

(2)   Az e jegyzőkönyv alkalmazásában hozott határozatok nem érintik az (1) bekezdésben említett kapcsolatok fennállását.

2. cikk

Általános alkalmazás

Ez a jegyzőkönyv abban az esetben is alkalmazandó, ha az alkalmazandó jog a jegyzőkönyvet alá nem író valamely állam joga.

3. cikk

Az alkalmazandó jogra irányadó általános szabály

(1)   Amennyiben e jegyzőkönyv másként nem rendelkezik, a tartási kötelezettségekre irányadó jog a jogosult szokásos tartózkodási helye szerinti állam joga.

(2)   A jogosult szokásos tartózkodási helyének megváltozása esetén a változás időpontjától az új szokásos tartózkodási hely szerinti állam joga alkalmazandó.

4. cikk

Bizonyos jogosultakat előnyben részesítő különös szabályok

(1)   Az alábbi rendelkezések alkalmazandók a következő tartási kötelezettségekre:

| a) | szülő tartási kötelezettsége gyermekével szemben; |
| --- | --- |

a)

szülő tartási kötelezettsége gyermekével szemben;

| b) | szülőn kívüli más személy tartási kötelezettsége 21. életévét be nem töltött személlyel szemben, kivéve az 5. cikkben említett valamely kapcsolatból származó kötelezettséget; valamint |
| --- | --- |

b)

szülőn kívüli más személy tartási kötelezettsége 21. életévét be nem töltött személlyel szemben, kivéve az 5. cikkben említett valamely kapcsolatból származó kötelezettséget; valamint

| c) | gyermek tartási kötelezettsége szülőjével szemben. |
| --- | --- |

c)

gyermek tartási kötelezettsége szülőjével szemben.

(2)   Amennyiben a jogosult a 3. cikkben említett jog szerint nem kaphat tartást a kötelezettől, az alkalmazandó jog az eljáró bíróság joga.

(3)   A 3. cikk ellenére, amennyiben a jogosult a kötelezett szokásos tartózkodási helye szerinti állam illetékes hatóságához fordul, az alkalmazandó jog az eljáró bíróság joga. Amennyiben azonban a jogosult e jog alapján nem kaphat tartást a kötelezettől, az alkalmazandó jog a kötelezett szokásos tartózkodási helye szerinti állam joga.

(4)   Amennyiben a jogosult sem a 3. cikkben, sem az e cikk (2) és (3) bekezdésében említett jog alapján nem kaphat tartást a kötelezettől, és amennyiben a kötelezettel azonos állampolgársággal rendelkezik, az alkalmazandó jog a közös állampolgárságuk szerinti állam joga.

5. cikk

Házastársakra és volt házastársakra vonatkozó különös szabály

Amennyiben házastársak, volt házastársak vagy érvénytelenített házasság felei között tartási kötelezettség áll fenn, a 3. cikk nem alkalmazandó, amennyiben a felek valamelyike azt kifogásolja, és egy másik állam, különösen az utolsó közös szokásos tartózkodási helyük szerinti állam joga szorosabban kapcsolódik a házasságukhoz. Ilyen esetben az alkalmazandó jog ennek az államnak a joga.

6. cikk

A védelemre vonatkozó különös szabály

A szülő-gyermek kapcsolatból származó gyermektartási kötelezettség, illetve az 5. cikkben említett tartási kötelezettségek kivételével a kötelezett vitathatja a jogosult követelését, amennyiben sem a kötelezett szokásos tartózkodási helye szerinti állam joga, sem – ha van ilyen – a felek közös állampolgársága szerinti állam joga szerint sem áll fenn ilyen kötelezettség.

7. cikk

Az adott eljárás tekintetében alkalmazandó jog kijelölése

(1)   A 3. és a 6. cikk ellenére a tartási kötelezettség jogosultja és kötelezettje – kizárólag egy adott államban folytatandó, meghatározott eljárás céljából – kifejezetten kijelölhetik, hogy a tartási kötelezettség tekintetében alkalmazandó jog az említett állam joga.

(2)   Az alkalmazandó jog kijelölése az említett eljárás megindítása előtt, mindkét fél által aláírt megállapodás formájában történik, írásban, vagy bármilyen olyan eszközön történő rögzítéssel, amely a későbbi hivatkozás számára elérhetővé teszi az információkat.

8. cikk

Az alkalmazandó jog kijelölése

(1)   A 3. és a 6. cikktől eltérve a tartási kötelezettség jogosultja és kötelezettje a tartási kötelezettség tekintetében alkalmazandó jogként bármikor kijelölheti a következők egyikét:

| a) | annak az államnak a joga, amelynek a kijelölés időpontjában bármelyik fél az állampolgára; |
| --- | --- |

a)

annak az államnak a joga, amelynek a kijelölés időpontjában bármelyik fél az állampolgára;

| b) | annak az államnak a joga, amelyben a kijelölés időpontjában bármelyik fél szokásos tartózkodási helye található; |
| --- | --- |

b)

annak az államnak a joga, amelyben a kijelölés időpontjában bármelyik fél szokásos tartózkodási helye található;

| c) | a vagyonjogi ügyeik tekintetében a felek által alkalmazandó jogként kijelölt vagy a valóságban alkalmazott jog; |
| --- | --- |

c)

a vagyonjogi ügyeik tekintetében a felek által alkalmazandó jogként kijelölt vagy a valóságban alkalmazott jog;

| d) | a házasság felbontása vagy a különválás tekintetében a felek által alkalmazandó jogként kijelölt vagy a valóságban alkalmazott jog. |
| --- | --- |

d)

a házasság felbontása vagy a különválás tekintetében a felek által alkalmazandó jogként kijelölt vagy a valóságban alkalmazott jog.

(2)   Az erre vonatkozó megállapodást írásban vagy bármilyen olyan eszközön kell rögzíteni, amely a későbbi hivatkozás számára elérhetővé teszi az információkat, és azt mindkét félnek alá kell írnia.

(3)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a 18. életévét be nem töltött személlyel vagy olyan nagykorúval szembeni tartási kötelezettség esetében, akinek személyes képességei korlátozottak vagy hiányoznak, és ezért érdekeit nem képes képviselni.

(4)   Azt, hogy a jogosult lemondhat-e tartásra vonatkozó jogáról, a felek által az (1) bekezdés alapján megjelölt jogtól eltérve a jogosultnak a kijelölés időpontjában szokásos tartózkodási helye szerinti állam joga határozza meg.

(5)   A felek által kijelölt jog nem alkalmazandó, ha annak alkalmazása nyilvánvalóan méltánytalan vagy ésszerűtlen következményekkel járna bármelyik félre nézve, kivéve abban az esetben, ha a kijelölés időpontjában a felek teljes körű információval rendelkeztek választásuk következményeiről, és e következményeknek teljes mértékben tudatában voltak.

9. cikk

„Domicile” figyelembevétele az „állampolgárság” helyett

Azok az államok, amelyek családjogi ügyekben a „domicile” fogalmát alkalmazzák kapcsoló tényezőként, tájékoztathatják a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Állandó Hivatalát arról, hogy a hatóságai elé kerülő ügyek vonatkozásában a 4. és 6. cikkben szereplő „állampolgárság” szó helyébe az adott államban meghatározottak szerinti „domicile” lép.

10. cikk

Közintézmények

A közintézmények a jogosultnak nyújtott tartást helyettesítő ellátás megtérítésére vonatkozó igényüket az intézményre alkalmazandó jog alapján érvényesíthetik.

11. cikk

Az alkalmazandó jog tárgyi hatálya

A tartási kötelezettségekre alkalmazandó jognak többek között a következőket kell meghatároznia:

| a) | a jogosult tartás iránti jogainak fennállását és terjedelmét, valamint azt, hogy kivel szemben gyakorolhatja azokat; |
| --- | --- |

a)

a jogosult tartás iránti jogainak fennállását és terjedelmét, valamint azt, hogy kivel szemben gyakorolhatja azokat;

| b) | azt, hogy a jogosult mennyiben követelhet visszamenőlegesen tartást; |
| --- | --- |

b)

azt, hogy a jogosult mennyiben követelhet visszamenőlegesen tartást;

| c) | a tartás összegének kiszámítási alapját és indexálását; |
| --- | --- |

c)

a tartás összegének kiszámítási alapját és indexálását;

| d) | azt, hogy ki jogosult eljárást indítani tartással kapcsolatos ügyben, kivéve azokat a kérdéseket, amelyek az eljárási képességhez és az eljárás során történő képviselethez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

d)

azt, hogy ki jogosult eljárást indítani tartással kapcsolatos ügyben, kivéve azokat a kérdéseket, amelyek az eljárási képességhez és az eljárás során történő képviselethez kapcsolódnak;

| e) | az elévülési időt; |
| --- | --- |

e)

az elévülési időt;

| f) | a tartásra kötelezett kötelességének mértéke, amennyiben a jogosult számára tartást helyettesítő ellátást nyújtó közintézmény az ellátás visszatérítését igényli. |
| --- | --- |

f)

a tartásra kötelezett kötelességének mértéke, amennyiben a jogosult számára tartást helyettesítő ellátást nyújtó közintézmény az ellátás visszatérítését igényli.

12. cikk

A vissza- és továbbutalás kizárása

A jegyzőkönyvben a „jog” kifejezés az adott államban hatályos anyagi jogot jelenti, a kollíziós szabályok kivételével.

13. cikk

Közrend

A jegyzőkönyv alapján meghatározott jog alkalmazása kizárólag olyan mértékben tagadható meg, amennyiben az alkalmazás hatásai nyilvánvalóan ellentétesek lennének az eljáró bíróság államának közrendjével.

14. cikk

A tartás összegének megállapítása

Még abban az esetben is, ha az alkalmazandó jog másképpen rendelkezik, a tartás összegének megállapításakor figyelembe kell venni a jogosult szükségleteit és a kötelezett forrásait, valamit a jogosultnak a rendszeres tartásdíj fizetése helyett megítélt mindenfajta kompenzációt.

15. cikk

A jegyzőkönyv alkalmazásától való eltérés belső kollízió esetén

(1)   Azon szerződő államok, amelyekben a tartási kötelezettségekre különböző jogrendszerek vagy jogszabályok vonatkoznak, nem kötelesek a jegyzőkönyv szabályait alkalmazni a kizárólag ezen különböző jogrendszerek vagy jogszabályrendszerek közötti kollízió esetén.

(2)   Ez a cikk nem alkalmazandó a regionális gazdásági integrációs szervezetekre.

16. cikk

Nem egységes jogrendszerek – területi eltérések

(1)   Olyan állam vonatkozásában, amelyben az ezen jegyzőkönyvben szabályozott bármilyen ügy tekintetében a különböző területi egységekben két vagy több jogrendszert vagy jogszabályrendszert kell alkalmazni:

| a) | az állam jogára történő bármely hivatkozást – adott esetben – úgy kell értelmezni, hogy az az érintett területi egység hatályos jogára vonatkozik; |
| --- | --- |

a)

az állam jogára történő bármely hivatkozást – adott esetben – úgy kell értelmezni, hogy az az érintett területi egység hatályos jogára vonatkozik;

| b) | az állam illetékes hatóságaira vagy közintézményeire történő hivatkozást – adott esetben – úgy kell értelmezi, hogy az érintett területi egység eljárásra jogosult hatóságaira vagy közintézményeire vonatkozik; |
| --- | --- |

b)

az állam illetékes hatóságaira vagy közintézményeire történő hivatkozást – adott esetben – úgy kell értelmezi, hogy az érintett területi egység eljárásra jogosult hatóságaira vagy közintézményeire vonatkozik;

| c) | az államban található szokásos tartózkodási helyre történő hivatkozást – adott esetben – úgy kell értelmezi, hogy az érintett területi egységben található szokásos tartózkodási helyre vonatkozik; |
| --- | --- |

c)

az államban található szokásos tartózkodási helyre történő hivatkozást – adott esetben – úgy kell értelmezi, hogy az érintett területi egységben található szokásos tartózkodási helyre vonatkozik;

| d) | a két személy közös állampolgársága szerinti államra való hivatkozást az adott állam joga által kijelölt területi egységre való hivatkozásként, vagy ilyen jellegű szabályozás hiányában az arra a területi egységre való hivatkozásként kell értelmezni, amelyhez a tartási kötelezettség a legszorosabban kapcsolódik; |
| --- | --- |

d)

a két személy közös állampolgársága szerinti államra való hivatkozást az adott állam joga által kijelölt területi egységre való hivatkozásként, vagy ilyen jellegű szabályozás hiányában az arra a területi egységre való hivatkozásként kell értelmezni, amelyhez a tartási kötelezettség a legszorosabban kapcsolódik;

| e) | a személy állampolgársága szerinti államra való hivatkozást az adott állam joga által kijelölt területi egységre való hivatkozásként, vagy ilyen jellegű szabályozás hiányában az arra a területi egységre való hivatkozásként kell értelmezni, amellyel a személynek a legszorosabb a kapcsolata. |
| --- | --- |

e)

a személy állampolgársága szerinti államra való hivatkozást az adott állam joga által kijelölt területi egységre való hivatkozásként, vagy ilyen jellegű szabályozás hiányában az arra a területi egységre való hivatkozásként kell értelmezni, amellyel a személynek a legszorosabb a kapcsolata.

(2)   A jegyzőkönyv alapján alkalmazandó jog meghatározása céljából, azon állam vonatkozásában, amely két vagy több olyan területi egységből áll, amelyek mindegyike az ezen jegyzőkönyv hatálya alá tartozó ügyek tekintetében saját jogrendszerrel vagy jogszabályrendszerrel rendelkezik, a következő szabályokat kell alkalmazni:

| a) | ha az államban léteznek olyan hatályos szabályok, amelyek meghatározzák, hogy mely területi egység joga az alkalmazandó, akkor ennek az egységnek a jogát kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

ha az államban léteznek olyan hatályos szabályok, amelyek meghatározzák, hogy mely területi egység joga az alkalmazandó, akkor ennek az egységnek a jogát kell alkalmazni;

| b) | ilyen szabályok hiányában az (1) bekezdésben meghatározott területi egység jogát kell alkalmazni. |
| --- | --- |

b)

ilyen szabályok hiányában az (1) bekezdésben meghatározott területi egység jogát kell alkalmazni.

(3)   Ez a cikk nem alkalmazandó a regionális gazdásági integrációs szervezetekre.

17. cikk

Nem egységes jogrendszerek – személyek joga közötti kollízió

Azon állam vonatkozásában, amely az ezen jegyzőkönyv hatálya alá tartozó ügyek tekintetében a személyek különböző csoportjaira két vagy több jogrendszerrel vagy jogszabályrendszerrel rendelkezik, a jegyzőkönyv alapján alkalmazandó jog meghatározása céljából az ilyen állam jogára való hivatkozást úgy kell értelmezni, hogy az arra a jogrendszerre vonatkozik, amelyet ezen állam hatályos szabályai meghatároznak.

18. cikk

A tartásra vonatkozó korábbi hágai egyezményekkel való összhang

A szerződő felek közötti kapcsolatban ez a jegyzőkönyv helyettesíti a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 1973. október 2-i hágai egyezményt és a gyermektartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 1956. október 24-i hágai egyezményt.

19. cikk

Más jogi okmányokkal való összhang

(1)   Ez a jegyzőkönyv nem érinti azokat az egyéb nemzetközi jogi okmányokat, amelyeknek a szerződő államok részesei vagy azok lesznek, és amelyek a jegyzőkönyv által szabályozott ügyekre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak, kivéve, ha a jogi okmány részes államai ezzel ellentétes tartalmú nyilatkozatot nem tesznek.

(2)   Az (1) bekezdést kell alkalmazni az érintett államok közötti regionális vagy más természetű különleges kapcsolaton alapuló egységes jogszabályokra is.

20. cikk

Egységes értelmezés

A jegyzőkönyv értelmezésekor figyelembe kell venni annak nemzetközi jellegét és az egységes alkalmazás előmozdításának szükségességét.

21. cikk

A jegyzőkönyv gyakorlati működésének felülvizsgálata

(1)   A Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia főtitkára szükség esetén különbizottságot hív össze a jegyzőkönyv gyakorlati működésének felülvizsgálatára.

(2)   A felülvizsgálat céljából a szerződő felek együttműködnek a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Állandó Hivatalával a jegyzőkönyv alkalmazására vonatkozó ítélkezési gyakorlat összegyűjtése terén.

22. cikk

Átmeneti intézkedések

Ez a jegyzőkönyv nem alkalmazható valamely szerződő államban olyan időszakra vonatkozóan igényelt tartásra, amely megelőzi a jegyzőkönyvnek az adott államban történő hatálybalépését.

23. cikk

Aláírás, megerősítés és csatlakozás

(1)   Ezt a jegyzőkönyvet valamennyi állam aláírhatja.

(2)   Ezt a jegyzőkönyvet az aláíró államoknak meg kell erősíteniük, el kell fogadniuk vagy jóvá kell hagyniuk.

(3)   Ehhez a jegyzőkönyvhöz valamennyi állam csatlakozhat.

(4)   A megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratokat a jegyzőkönyv letéteményesénél, a Holland Királyság Külügyminisztériumnál kell letétbe helyezni.

24. cikk

Regionális gazdasági integrációs szervezetek

(1)   Azok a regionális gazdásági integrációs szervezetek, amelyek kizárólag független államokból állnak, és a jegyzőkönyv hatálya alá eső ügyek némelyikében vagy mindegyikében hatáskörrel rendelkeznek, ezt a jegyzőkönyvet szintén aláírhatják, elfogadhatják, jóváhagyhatják, illetve csatlakozhatnak hozzá. Ebben az esetben a regionális gazdásági integrációs szervezetet a szerződő államokéval megegyező jogok és kötelezettségek illetik meg olyan mértékben, amennyiben a szervezet a jegyzőkönyv által szabályozott ügyekben hatáskörrel rendelkezik.

(2)   A regionális gazdásági integrációs szervezetek az aláírással, elfogadással, jóváhagyással vagy csatlakozással egyidejűleg írásban értesítik a letéteményest azokról a jegyzőkönyv hatálya alá tartozó ügyekről, amelyek tekintetében a szervezet tagállamai hatáskörüket a szervezetre ruházták. A szervezetek az e bekezdés szerinti, legutóbb megküldött értesítésben meghatározott hatáskört érintő mindennemű változásról haladéktalanul, írásban értesítik a letéteményest.

(3)   A regionális gazdásági integrációs szervezet az aláírással, elfogadással, jóváhagyással vagy csatlakozással egyidejűleg a 28. cikk szerint nyilatkozhat arról, hogy a jegyzőkönyv által szabályozott valamennyi ügyben hatáskörrel rendelkezik, és hogy a jegyzőkönyv azokra a tagállamaira nézve, amelyek hatáskörüket a szóban forgó ügyben átruházták a regionális gazdasági integrációs szervezetre, a jegyzőkönyvnek a szervezet általi aláírása, elfogadása, jóváhagyása, illetve a szervezetnek a jegyzőkönyvhöz való csatlakozása erejénél fogva kötelező.

(4)   A jegyzőkönyv hatálybalépése tekintetében a regionális gazdasági integrációs szervezet által letétbe helyezett okmányokat kizárólag akkor veszik figyelembe, ha a regionális gazdasági integrációs szervezet a (3) bekezdés értelmében e tekintetben egyértelmű nyilatkozatot tesz.

(5)   Az ebben a jegyzőkönyvben a „szerződő államra” vagy „államra” tett hivatkozások – adott esetben – egyaránt vonatkoznak azokra a regionális gazdásági integrációs szervezetekre is, amelyek a jegyzőkönyv részes felei. Amennyiben a regionális gazdásági integrációs szervezet a (3) bekezdésnek megfelelően nyilatkozatot tesz, az ebben a jegyzőkönyvben a „szerződő államra” vagy „államra” tett hivatkozások – adott esetben – a szervezet tagállamaira is vonatkoznak.

25. cikk

Hatálybalépés

(1)   Ez a jegyzőkönyv a 23. cikkben említett második megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány letétbe helyezésétől számított három hónapos időszak lejártát követő hónap első napján lép hatályba.

(2)   Ezt követően a jegyzőkönyv a következő napon lép hatályba:

| a) | a jegyzőkönyvet később megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó, illetve ahhoz később csatlakozó államok vagy a 24. cikkben említett regionális gazdásági integrációs szervezetek tekintetében a megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány letétbe helyezésétől számított három hónapos időszak lejártát követő hónap első napján; |
| --- | --- |

a)

a jegyzőkönyvet később megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó, illetve ahhoz később csatlakozó államok vagy a 24. cikkben említett regionális gazdásági integrációs szervezetek tekintetében a megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány letétbe helyezésétől számított három hónapos időszak lejártát követő hónap első napján;

| b) | azon területi egységek tekintetében, amelyekre a jegyzőkönyv hatályát a 26. cikknek megfelelően kiterjesztették, az ugyane cikkben említett nyilatkozatról való értesítéstől számított három hónapos időszak lejártát követő hónap első napján. |
| --- | --- |

b)

azon területi egységek tekintetében, amelyekre a jegyzőkönyv hatályát a 26. cikknek megfelelően kiterjesztették, az ugyane cikkben említett nyilatkozatról való értesítéstől számított három hónapos időszak lejártát követő hónap első napján.

26. cikk

Nem egységes jogrendszerekre vonatkozó nyilatkozatok

(1)   Amennyiben egy államban két vagy több olyan területi egység is van, amelyben az ebben a jegyzőkönyvben szabályozott kérdésekre különböző jogrendszer vonatkozik, akkor az állam az aláíráskor, megerősítéskor, elfogadáskor, jóváhagyáskor vagy csatlakozáskor a 28. cikknek megfelelően nyilatkozhat arról, hogy a jegyzőkönyv kiterjed-e valamennyi területi egységére vagy azok közül csak egyre vagy néhányra, és ezt a nyilatkozatot újabb nyilatkozat benyújtásával bármikor módosíthatja.

(2)   Bármely ilyen nyilatkozatról értesíteni kell a letéteményest, és az értesítésben kifejezetten meg kell jelölni azokat a területi egységeket, amelyekre a jegyzőkönyv kiterjed.

(3)   Ha egy állam e cikk alapján nem tesz nyilatkozatot, a jegyzőkönyv az adott állam összes területi egységére kiterjed.

(4)   Ez a cikk nem alkalmazandó a regionális gazdásági integrációs szervezetekre.

27. cikk

Fenntartások

A jegyzőkönyvvel kapcsolatban fenntartásnak helye nincs.

28. cikk

Nyilatkozatok

(1)   A 24. cikk (3) bekezdésében és a 26. cikk (1) bekezdésében említett nyilatkozatokat az aláírással, megerősítéssel, elfogadással, jóváhagyással vagy csatlakozással egyidejűleg vagy azt követően bármikor meg lehet tenni, és azt bármikor módosítani lehet vagy vissza lehet vonni.

(2)   A nyilatkozatról, módosításról és visszavonásról a letéteményest értesíteni kell.

(3)   Az aláírás, megerősítés, elfogadás, jóváhagyás vagy csatlakozás időpontjában tett nyilatkozatok az érintett állam tekintetében a jegyzőkönyv hatálybalépésével egyidejűleg lépnek hatályba.

(4)   A későbbiekben tett nyilatkozatok és a nyilatkozatok módosítása vagy visszavonása az értesítésnek a letéteményeshez való beérkezésétől számított három hónapos időszak lejártát követő hónap első napján lépnek hatályba.

29. cikk

Felmondás

(1)   A jegyzőkönyv szerződő államai a jegyzőkönyvet a letéteményesnek címzett írásbeli értesítéssel felmondhatják. A felmondást korlátozni lehet a jegyzőkönyv hatálya alá tartozó, nem egységes jogrendszerű állam bizonyos területi egységeire.

(2)   A felmondás az értesítésnek a letéteményeshez való beérkezésétől számított tizenkét hónapos időszak lejártát követő hónap első napján hatályosul. Amennyiben az értesítésben ennél hosszabb felmondási időt határoznak meg, a felmondás az értesítésnek a letéteményeshez való beérkezésétől számított e hosszabb időszak lejártát követő napon hatályosul.

30. cikk

Értesítés

A letéteményes értesíti a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia tagjait és a 23. és 24. cikknek megfelelően aláíró, megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozó többi államot és regionális gazdásági integrációs szervezetet az alábbiakról:

| a) | a 23. és 24. cikkben említett aláírás, megerősítés, elfogadás, jóváhagyás és csatlakozás; |
| --- | --- |

a)

a 23. és 24. cikkben említett aláírás, megerősítés, elfogadás, jóváhagyás és csatlakozás;

| b) | a jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontja a 25. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

b)

a jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontja a 25. cikkel összhangban;

| c) | a 24. cikk (3) bekezdésében és a 26. cikk (1) bekezdésében említett nyilatkozatok, |
| --- | --- |

c)

a 24. cikk (3) bekezdésében és a 26. cikk (1) bekezdésében említett nyilatkozatok,

| d) | a 29. cikkben említett felmondás. |
| --- | --- |

d)

a 29. cikkben említett felmondás.

A fentiek hiteléül az alulírott kellően meghatalmazott személyek aláírták ezt a jegyzőkönyvet.

Kelt Hágában 2007. november 23-án, angol és francia nyelven, amely nyelvek mindegyike egyaránt hiteles, egyetlen példányban, amelyet a Holland Királyság kormányának levéltárában kell letétbe helyezni, és amelynek hiteles másolatát diplomáciai úton meg kell küldeni a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia azon tagállamainak, amelyek a huszonegyedik ülés idején már tagok voltak, és valamennyi más államnak, amely ezen az ülésen részt vett.

---

| 16.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 331/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 331/24

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2009. november 30.)

a 2006/325/EK határozatnak az Európai Közösség és a Dán Királyság között a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról létrejött megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárás létrehozása érdekében történő módosításáról

(2009/942/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 61. cikke c) pontjára, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | A 2006/325/EK tanácsi határozattal (2) megkötött, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti megállapodás (3) (a továbbiakban: a megállapodás) kiterjesztette Dániára a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (4) rendelkezéseinek alkalmazását. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/325/EK tanácsi határozattal (2) megkötött, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti megállapodás (3) (a továbbiakban: a megállapodás) kiterjesztette Dániára a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (4) rendelkezéseinek alkalmazását.

| (2) | A megállapodás 5. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy Dánia tartózkodik olyan nemzetközi megállapodások kötésétől, amelyek érinthetik vagy módosíthatják a 44/2001/EK rendelet hatályát, kivéve, ha a Közösség ehhez hozzájárul, továbbá e megállapodás és a kérdéses nemzetközi megállapodás egymáshoz való viszonyát megfelelően szabályozzák. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 5. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy Dánia tartózkodik olyan nemzetközi megállapodások kötésétől, amelyek érinthetik vagy módosíthatják a 44/2001/EK rendelet hatályát, kivéve, ha a Közösség ehhez hozzájárul, továbbá e megállapodás és a kérdéses nemzetközi megállapodás egymáshoz való viszonyát megfelelően szabályozzák.

| (3) | Sem a megállapodás, sem pedig a 2006/325/EK határozat nem rendelkezik arról, hogy a Közösségnek milyen formában kell kifejeznie a kérdéses nemzetközi megállapodás Dánia általi megkötéséhez való hozzájárulását. |
| --- | --- |

(3)

Sem a megállapodás, sem pedig a 2006/325/EK határozat nem rendelkezik arról, hogy a Közösségnek milyen formában kell kifejeznie a kérdéses nemzetközi megállapodás Dánia általi megkötéséhez való hozzájárulását.

| (4) | Ezért létre kell hozni a megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárást. Ezzel az eljárással kell biztosítani, hogy a Közösség hozzájárulását kifejező határozatok gyorsan meghozhatók legyenek. |
| --- | --- |

(4)

Ezért létre kell hozni a megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárást. Ezzel az eljárással kell biztosítani, hogy a Közösség hozzájárulását kifejező határozatok gyorsan meghozhatók legyenek.

| (5) | Azt követően, hogy Dánia értesítést küldött nemzetközi megállapodás megkötésére vonatkozó szándékáról, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia az adott megállapodás összhangját a 44/2001/EK rendelettel – beleértve az említett rendeletre hatással lévő közösségi jogszabályokat is –, és meg kell határoznia az esetleg szükséges intézkedéseket. Mivel a cél az, hogy a 44/2001/EK rendelet rendelkezéseit egységesen alkalmazzák a tagállamokban és Dániában, a Bizottságnak biztosítania kell, hogy Dánia ne kössön meg egy adott nemzetközi megállapodást, ha az befolyásolhatja azokat a feltételeket, amelyekkel maga a Közösség csatlakozna a szóban forgó megállapodáshoz vagy – adott esetben – felhatalmazná a tagállamokat, hogy a Közösség érdekében csatlakozzanak ahhoz. Azokban az esetekben, amikor a Közösség már részes fele a szóban forgó nemzetközi megállapodásnak, vagy a Közösség felhatalmazta a tagállamokat, hogy ahhoz a Közösség érdekében csatlakozzanak, a Bizottságnak korlátozottabb jellegű vizsgálatot kell folytatnia annak ellenőrzése céljából, hogy Dánia ugyanolyan feltételek mellett kíván a nemzetközi megállapodáshoz csatlakozni, mint a Közösség vagy – adott esetben – a Közösség által erre felhatalmazott tagállamok. |
| --- | --- |

(5)

Azt követően, hogy Dánia értesítést küldött nemzetközi megállapodás megkötésére vonatkozó szándékáról, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia az adott megállapodás összhangját a 44/2001/EK rendelettel – beleértve az említett rendeletre hatással lévő közösségi jogszabályokat is –, és meg kell határoznia az esetleg szükséges intézkedéseket. Mivel a cél az, hogy a 44/2001/EK rendelet rendelkezéseit egységesen alkalmazzák a tagállamokban és Dániában, a Bizottságnak biztosítania kell, hogy Dánia ne kössön meg egy adott nemzetközi megállapodást, ha az befolyásolhatja azokat a feltételeket, amelyekkel maga a Közösség csatlakozna a szóban forgó megállapodáshoz vagy – adott esetben – felhatalmazná a tagállamokat, hogy a Közösség érdekében csatlakozzanak ahhoz. Azokban az esetekben, amikor a Közösség már részes fele a szóban forgó nemzetközi megállapodásnak, vagy a Közösség felhatalmazta a tagállamokat, hogy ahhoz a Közösség érdekében csatlakozzanak, a Bizottságnak korlátozottabb jellegű vizsgálatot kell folytatnia annak ellenőrzése céljából, hogy Dánia ugyanolyan feltételek mellett kíván a nemzetközi megállapodáshoz csatlakozni, mint a Közösség vagy – adott esetben – a Közösség által erre felhatalmazott tagállamok.

| (6) | A 2006/325/EK határozatot ezért ezen eljárás létrehozása céljából módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 2006/325/EK határozatot ezért ezen eljárás létrehozása céljából módosítani kell.

| (7) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikke értelmében az Egyesült Királyság és Írország részt vesz ennek a határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikke értelmében az Egyesült Királyság és Írország részt vesz ennek a határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában.

| (8) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A 2006/325/EK határozat a következő cikkekkel egészül ki:

„1a. cikk

(1)   A Dániával létrejött megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a Bizottság a Közösség hozzájárulását kifejező határozat meghozatalát megelőzően megvizsgálja, hogy a Dánia által tervezett nemzetközi megállapodás nem fosztja-e meg hatásaitól a megállapodást, és nem gátolja-e az abban foglalt szabályok révén létrehozott rendszer megfelelő működését.

(2)   A Bizottság indokolással ellátott határozatot hoz az azt követő 90 napon belül, hogy Dánia értesítette a szóban forgó nemzetközi megállapodás megkötésére irányuló szándékáról.

Amennyiben a szóban forgó nemzetközi megállapodás teljesíti az (1) bekezdésben említett feltételeket, a Bizottság határozata kifejezi a Közösségnek a megállapodás 5. cikke (2) bekezdése szerinti hozzájárulását.

1b. cikk

A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat azokról a nemzetközi megállapodásokról, amelyek megkötésére az 1a. cikkel összhangban Dánia felhatalmazást kapott.”

Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

a Tanács részéről

az elnök

B. ASK

---

(1)  2009. november 24-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  HL L 12., 2001.1.16., 1. o.

2

(3)  HL L 299., 2005.11.16., 62. o.

3

(4)  HL L 120., 2006.5.5., 22. o.

4

---

| 16.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 331/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 331/26

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2009. november 30.)

a 2006/326/EK határozatnak az Európai Közösség és a Dán Királyság között a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárás létrehozása érdekében történő módosításáról

(2009/943/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 61. cikke c) pontjára, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | A 2006/326/EK tanácsi határozattal (2) megkötött, a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló, az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti megállapodás (3) (a továbbiakban: a megállapodás) 3. cikkének (2) bekezdése kiterjesztette Dániára a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről (iratkézbesítés) szóló, 2007. november 13-i 1393/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) rendelkezéseinek alkalmazását. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/326/EK tanácsi határozattal (2) megkötött, a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló, az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti megállapodás (3) (a továbbiakban: a megállapodás) 3. cikkének (2) bekezdése kiterjesztette Dániára a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről (iratkézbesítés) szóló, 2007. november 13-i 1393/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) rendelkezéseinek alkalmazását.

| (2) | A megállapodás 5. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy Dánia tartózkodik olyan nemzetközi megállapodások kötésétől, amelyek érinthetik vagy módosíthatják az 1393/2007/EK rendeletet hatályát, kivéve, ha a Közösség ehhez hozzájárul, továbbá e megállapodás és a kérdéses nemzetközi megállapodás egymáshoz való viszonyát megfelelően szabályozzák. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 5. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy Dánia tartózkodik olyan nemzetközi megállapodások kötésétől, amelyek érinthetik vagy módosíthatják az 1393/2007/EK rendeletet hatályát, kivéve, ha a Közösség ehhez hozzájárul, továbbá e megállapodás és a kérdéses nemzetközi megállapodás egymáshoz való viszonyát megfelelően szabályozzák.

| (3) | Sem a megállapodás, sem pedig a 2006/326/EK határozat nem rendelkezik arról, hogy a Közösségnek milyen formában kell kifejeznie a kérdéses nemzetközi megállapodás Dánia általi megkötéséhez való hozzájárulását. |
| --- | --- |

(3)

Sem a megállapodás, sem pedig a 2006/326/EK határozat nem rendelkezik arról, hogy a Közösségnek milyen formában kell kifejeznie a kérdéses nemzetközi megállapodás Dánia általi megkötéséhez való hozzájárulását.

| (4) | Ezért létre kell hozni a megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárást. Ezzel az eljárással kell biztosítani, hogy a Közösség hozzájárulását kifejező határozatok gyorsan meghozhatók legyenek. |
| --- | --- |

(4)

Ezért létre kell hozni a megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárást. Ezzel az eljárással kell biztosítani, hogy a Közösség hozzájárulását kifejező határozatok gyorsan meghozhatók legyenek.

| (5) | Azt követően, hogy Dánia értesítést küldött nemzetközi megállapodás megkötésére vonatkozó szándékáról, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia az adott megállapodás összhangját az 1393/2007/EK rendelettel – beleértve az említett rendeletre hatással lévő közösségi jogszabályokat is –, és meg kell határoznia az esetleg szükséges intézkedéseket. Mivel a cél az, hogy az 1393/2007/EK rendelet rendelkezéseit egységesen alkalmazzák a tagállamokban és Dániában, a Bizottságnak biztosítania kell, hogy Dánia ne kössön meg egy adott nemzetközi megállapodást, ha az befolyásolhatja azokat a feltételeket, amelyekkel maga a Közösség csatlakozna a szóban forgó megállapodáshoz vagy – adott esetben – felhatalmazná a tagállamokat, hogy a Közösség érdekében csatlakozzanak ahhoz. Azokban az esetekben, amikor a Közösség már részes fele a szóban forgó nemzetközi megállapodásnak, vagy a Közösség felhatalmazta a tagállamokat, hogy ahhoz a Közösség érdekében csatlakozzanak, a Bizottságnak korlátozottabb jellegű vizsgálatot kell folytatnia annak ellenőrzése céljából, hogy Dánia ugyanolyan feltételek mellett kíván a nemzetközi megállapodáshoz csatlakozni, mint a Közösség vagy – adott esetben – a Közösség által erre felhatalmazott tagállamok. |
| --- | --- |

(5)

Azt követően, hogy Dánia értesítést küldött nemzetközi megállapodás megkötésére vonatkozó szándékáról, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia az adott megállapodás összhangját az 1393/2007/EK rendelettel – beleértve az említett rendeletre hatással lévő közösségi jogszabályokat is –, és meg kell határoznia az esetleg szükséges intézkedéseket. Mivel a cél az, hogy az 1393/2007/EK rendelet rendelkezéseit egységesen alkalmazzák a tagállamokban és Dániában, a Bizottságnak biztosítania kell, hogy Dánia ne kössön meg egy adott nemzetközi megállapodást, ha az befolyásolhatja azokat a feltételeket, amelyekkel maga a Közösség csatlakozna a szóban forgó megállapodáshoz vagy – adott esetben – felhatalmazná a tagállamokat, hogy a Közösség érdekében csatlakozzanak ahhoz. Azokban az esetekben, amikor a Közösség már részes fele a szóban forgó nemzetközi megállapodásnak, vagy a Közösség felhatalmazta a tagállamokat, hogy ahhoz a Közösség érdekében csatlakozzanak, a Bizottságnak korlátozottabb jellegű vizsgálatot kell folytatnia annak ellenőrzése céljából, hogy Dánia ugyanolyan feltételek mellett kíván a nemzetközi megállapodáshoz csatlakozni, mint a Közösség vagy – adott esetben – a Közösség által erre felhatalmazott tagállamok.

| (6) | A 2006/326/EK határozatot ezért ezen eljárás létrehozása céljából módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 2006/326/EK határozatot ezért ezen eljárás létrehozása céljából módosítani kell.

| (7) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikke értelmében az Egyesült Királyság és Írország részt vesz ennek a határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikke értelmében az Egyesült Királyság és Írország részt vesz ennek a határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában.

| (8) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A 2006/326/EK határozat a következő cikkekkel egészül ki:

„1a. cikk

(1)   A Dániával létrejött megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a Bizottság a Közösség hozzájárulását kifejező határozat meghozatalát megelőzően megvizsgálja, hogy a Dánia által tervezett nemzetközi megállapodás nem fosztja-e meg hatásaitól a megállapodást, és nem gátolja-e az abban foglalt szabályok révén létrehozott rendszer megfelelő működését.

(2)   A Bizottság indokolással ellátott határozatot hoz az azt követő 90 napon belül, hogy Dánia értesítette a szóban forgó nemzetközi megállapodás megkötésére irányuló szándékáról.

Amennyiben a szóban forgó nemzetközi megállapodás teljesíti az (1) bekezdésben említett feltételeket, a Bizottság határozata kifejezi a Közösségnek a megállapodás 5. cikke (2) bekezdése szerinti hozzájárulását.

1b. cikk

A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat azokról a nemzetközi megállapodásokról, amelyek megkötésére az 1a. cikkel összhangban Dánia felhatalmazást kapott.”

Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

a Tanács részéről

az elnök

B. ASK

---

(1)  A 2009. november 24-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  HL L 120., 2006.5.5., 23. o.

2

(3)  HL L 300., 2005.11.17., 55. o.

3

(4)  HL L 324., 2007.12.10., 79. o.

4

---