# Uradni list L 288/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.288.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 288 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 524. november 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.288.slv

Uradni list

Evropske unije

L 288

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 524. november 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1038/2009 z dne 19. oktobra 2009 o odstopanju od Uredbe (ES) št. 1234/2007 (Uredba o enotni SUT) kar zadeva intervencijski obdobji 2009 in 2010 za maslo in posneto mleko v prahu | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1039/2009 z dne 3. novembra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1040/2009 z dne 3. novembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 428/2008 o določitvi intervencijskih centrov za žita | 5 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2009/135/ES z dne 3. novembra 2009 o odobritvi začasnih odstopanj za nekatera merila ustreznosti za dajalce polne krvi in komponent krvi iz Priloge III k Direktivi 2004/33/ES v zvezi s tveganjem pomanjkanja zaradi pandemije gripe A(H1N1) (
  1
  ) | 7 |
| | | ODLOČBE/SKLEPI, KI JIH SKUPAJ SPREJMETA EVROPSKI PARLAMENT IN SVET |
| | * | Sklep št. 1041/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi programa za sodelovanje s strokovnjaki iz tretjih držav na avdiovizualnem področju (MEDIA Mundus) | 10 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 1038/2009 z dne 19. oktobra 2009 o odstopanju od Uredbe (ES) št. 1234/2007 (Uredba o enotni SUT) kar zadeva intervencijski obdobji 2009 in 2010 za maslo in posneto mleko v prahu

1

Uredba Komisije (ES) št. 1039/2009 z dne 3. novembra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 1040/2009 z dne 3. novembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 428/2008 o določitvi intervencijskih centrov za žita

5

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2009/135/ES z dne 3. novembra 2009 o odobritvi začasnih odstopanj za nekatera merila ustreznosti za dajalce polne krvi in komponent krvi iz Priloge III k Direktivi 2004/33/ES v zvezi s tveganjem pomanjkanja zaradi pandemije gripe A(H1N1) (
  1
  )

1

7

ODLOČBE/SKLEPI, KI JIH SKUPAJ SPREJMETA EVROPSKI PARLAMENT IN SVET

*

Sklep št. 1041/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi programa za sodelovanje s strokovnjaki iz tretjih držav na avdiovizualnem področju (MEDIA Mundus)

10

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2009/804/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 9. oktobra 2009 o razveljavitvi sporazumov med Evropsko skupnostjo za premog in jeklo ter Švicarsko konfederacijo | 18 |
| | | 2009/805/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 19. oktobra 2009 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Priloge 11 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi | 22 |
| | | 2009/806/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 19. oktobra 2009 o podpisu statuta Mednarodne agencije za obnovljivo energijo (IRENA) s strani Evropske skupnosti | 23 |
| | | 2009/807/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 21. oktobra 2009 o imenovanju španskega nadomestnega člana Odbora regij | 24 |
| | | 2009/808/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 21. oktobra 2009 o imenovanju dveh grških članov Odbora regij | 25 |
| | | Komisija |
| | | 2009/809/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 8. julija 2009 o shemi Groepsrentebox, ki jo namerava uvesti Nizozemska (C 4/07 (ex N 465/06))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4511)

   (
  1
  ) | 26 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2009/804/ES

*

Sklep Sveta z dne 9. oktobra 2009 o razveljavitvi sporazumov med Evropsko skupnostjo za premog in jeklo ter Švicarsko konfederacijo

18

2009/805/ES

*

Sklep Sveta z dne 19. oktobra 2009 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Priloge 11 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi

22

2009/806/ES

*

Sklep Sveta z dne 19. oktobra 2009 o podpisu statuta Mednarodne agencije za obnovljivo energijo (IRENA) s strani Evropske skupnosti

23

2009/807/ES

*

Sklep Sveta z dne 21. oktobra 2009 o imenovanju španskega nadomestnega člana Odbora regij

24

2009/808/ES

*

Sklep Sveta z dne 21. oktobra 2009 o imenovanju dveh grških članov Odbora regij

25

Komisija

2009/809/ES

*

Odločba Komisije z dne 8. julija 2009 o shemi Groepsrentebox, ki jo namerava uvesti Nizozemska (C 4/07 (ex N 465/06))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4511)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4511)

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 4.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 288/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 288/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1038/2009

z dne 19. oktobra 2009

o odstopanju od Uredbe (ES) št. 1234/2007 (Uredba o „enotni SUT“) kar zadeva intervencijski obdobji 2009 in 2010 za maslo in posneto mleko v prahu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svetovne tržne cene za mlečne izdelke so občutno padle zaradi povečane svetovne ponudbe in padca povpraševanja zaradi finančne in gospodarske krize. Tržne cene v Skupnosti za mlečne izdelke so občutno padle. Kot posledica kombinacije tržnih ukrepov, sprejetih na začetku tega leta, so se cene v Skupnosti ustalile na ravni podpornih cen. Da bi se izognili nadaljnjemu nižanju cen in motnjam na trgu Skupnosti, je bistveno, da se ti ukrepi za podporo trgu, zlasti javna intervencija, uporabljajo dokler bo potrebno. |
| --- | --- |

(1)

Svetovne tržne cene za mlečne izdelke so občutno padle zaradi povečane svetovne ponudbe in padca povpraševanja zaradi finančne in gospodarske krize. Tržne cene v Skupnosti za mlečne izdelke so občutno padle. Kot posledica kombinacije tržnih ukrepov, sprejetih na začetku tega leta, so se cene v Skupnosti ustalile na ravni podpornih cen. Da bi se izognili nadaljnjemu nižanju cen in motnjam na trgu Skupnosti, je bistveno, da se ti ukrepi za podporo trgu, zlasti javna intervencija, uporabljajo dokler bo potrebno.

| (2) | Člen 11(e) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (2) določa, da je za maslo in posneto mleko v prahu javna intervencija na voljo od 1. marca do 31. avgusta. |
| --- | --- |

(2)

Člen 11(e) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (2) določa, da je za maslo in posneto mleko v prahu javna intervencija na voljo od 1. marca do 31. avgusta.

| (3) | Zaradi predvidenega stanja na trgu bi bilo treba določiti javno intervencijo za maslo in posneto mleko v prahu po 31. avgustu 2009, po potrebi do 28. februarja 2010. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi predvidenega stanja na trgu bi bilo treba določiti javno intervencijo za maslo in posneto mleko v prahu po 31. avgustu 2009, po potrebi do 28. februarja 2010.

| (4) | Če bi tržne cene občutno padle ter tako povzročile motnje ali nevarnost motenj trga, bi bilo treba Komisijo pooblastiti, da podaljša javno intervencijo za maslo in posneto mleko v prahu po 31. avgustu 2010, po potrebi do 28. februarja 2011 – |
| --- | --- |

(4)

Če bi tržne cene občutno padle ter tako povzročile motnje ali nevarnost motenj trga, bi bilo treba Komisijo pooblastiti, da podaljša javno intervencijo za maslo in posneto mleko v prahu po 31. avgustu 2010, po potrebi do 28. februarja 2011 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Z odstopanjem od člena 11(e) Uredbe (ES) št. 1234/2007 bo obdobje 2009, v katerem bo intervencija za maslo in posneto mleko v prahu na voljo, preteklo 28. februarja 2010.

Člen 2

Z odstopanjem od člena 11(e) Uredbe (ES) št. 1234/2007 lahko Komisija odloči v skladu s postopkom iz člena 195(2) navedene uredbe, da nadaljuje javno intervencijo za maslo in posneto mleko z javnim razpisom po 31. avgustu 2010, po potrebi do 28. februarja 2011, če bi cene v sektorju za mleko in mlečne izdelke na trgu Skupnosti občutno padle ter tako povzročile motnje ali nevarnost motenj trga.

Člen 3

Komisija v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 sprejme potrebne ukrepe za izvajanje te uredbe.

Člen 4

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. septembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 19. oktobra 2009

Za Svet

Predsednik

E. ERLANDSSON

---

(1)  Mnenje z dne 17. septembra 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

2

---

| 4.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 288/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 288/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1039/2009

z dne 3. novembra 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 4. novembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. novembra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 45,5 |
| MK | 28,8 |
| TR | 50,7 |
| ZZ | 41,7 |
| 0707 00 05 | EG | 123,8 |
| JO | 161,3 |
| TR | 122,5 |
| ZZ | 135,9 |
| 0709 90 70 | MA | 70,2 |
| TR | 85,3 |
| ZZ | 77,8 |
| 0805 20 10 | MA | 91,3 |
| ZZ | 91,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | AR | 49,8 |
| HR | 65,7 |
| TR | 82,7 |
| UY | 49,8 |
| ZZ | 62,0 |
| 0805 50 10 | AR | 74,0 |
| TR | 76,4 |
| ZA | 84,7 |
| ZZ | 78,4 |
| 0806 10 10 | BR | 238,2 |
| EG | 85,0 |
| TR | 121,9 |
| US | 245,6 |
| ZZ | 172,7 |
| 0808 10 80 | AU | 227,7 |
| CA | 73,8 |
| MK | 20,3 |
| NZ | 101,2 |
| TR | 91,6 |
| US | 116,0 |
| ZA | 82,8 |
| ZZ | 101,9 |
| 0808 20 50 | CN | 39,9 |
| ZZ | 39,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

45,5

MK

28,8

TR

50,7

ZZ

41,7

0707 00 05

EG

123,8

JO

161,3

TR

122,5

ZZ

135,9

0709 90 70

MA

70,2

TR

85,3

ZZ

77,8

0805 20 10

MA

91,3

ZZ

91,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

AR

49,8

HR

65,7

TR

82,7

UY

49,8

ZZ

62,0

0805 50 10

AR

74,0

TR

76,4

ZA

84,7

ZZ

78,4

0806 10 10

BR

238,2

EG

85,0

TR

121,9

US

245,6

ZZ

172,7

0808 10 80

AU

227,7

CA

73,8

MK

20,3

NZ

101,2

TR

91,6

US

116,0

ZA

82,8

ZZ

101,9

0808 20 50

CN

39,9

ZZ

39,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 4.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 288/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 288/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1040/2009

z dne 3. novembra 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 428/2008 o določitvi intervencijskih centrov za žita

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) in zlasti člena 41 v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Belgija je zaradi boljše lokalizacije intervencijskih centrov ali večje skladnosti z zahtevanimi pogoji vložila zahteve po spremembi nekaterih intervencijskih centrov iz Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 428/2008 (2). Tej zahtevi je treba ugoditi. |
| --- | --- |

(1)

Belgija je zaradi boljše lokalizacije intervencijskih centrov ali večje skladnosti z zahtevanimi pogoji vložila zahteve po spremembi nekaterih intervencijskih centrov iz Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 428/2008 (2). Tej zahtevi je treba ugoditi.

| (2) | Uredbo (ES) št. 428/2008 je zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

Uredbo (ES) št. 428/2008 je zato treba spremeniti.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 428/2008 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. novembra 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 129, 17.5.2008, str. 8.

2

---

PRILOGA

Tabelo „BELGIJA“ v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 428/2008 nadomesti naslednja tabela:

| 1. | Znak „+“ pomeni, da se prikazana lokacija šteje za intervencijski center za zadevno žito. |
| --- | --- |

1.

Znak „+“ pomeni, da se prikazana lokacija šteje za intervencijski center za zadevno žito.

| 2. | Znak „–“ pomeni, da se prikazana lokacija ne šteje za intervencijski center za zadevno žito. |
| --- | --- |

2.

Znak „–“ pomeni, da se prikazana lokacija ne šteje za intervencijski center za zadevno žito.

| „Intervencijski center | Navadna pšenica | Ječmen | Koruza | Sirek |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BELGIJA |
| Antwerpen | + | + | – | – |
| Brugge | + | + | – | – |
| Farciennes | + | + | – | – |
| Floreffe | + | + | – | – |
| Gent | + | + | – | – |
| Liège | + | + | – | – |
| Andenne | + | + | – | – |
| Tournai | + | + | – | –“ |

„Intervencijski center

Navadna pšenica

Ječmen

Koruza

Sirek

BELGIJA

Antwerpen

+

+

–

–

Brugge

+

+

–

–

Farciennes

+

+

–

–

Floreffe

+

+

–

–

Gent

+

+

–

–

Liège

+

+

–

–

Andenne

+

+

–

–

Tournai

+

+

–

–“

---

DIREKTIVE

| 4.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 288/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 288/7

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2009/135/ES

z dne 3. novembra 2009

o odobritvi začasnih odstopanj za nekatera merila ustreznosti za dajalce polne krvi in komponent krvi iz Priloge III k Direktivi 2004/33/ES v zvezi s tveganjem pomanjkanja zaradi pandemije gripe A(H1N1)

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/98/ES z dne 27. januarja 2003 o določitvi standardov kakovosti in varnosti za zbiranje, preskušanje, predelavo, shranjevanje in razdeljevanje človeške krvi in komponent krvi ter o spremembi Direktive 2001/83/ES (1) in zlasti točke (d) drugega odstavka člena 29 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Trenutna pandemija gripe A(H1N1), opredeljena v Odločbi Komisije 2000/96/ES (2), kakor je bila spremenjena z Odločbo Komisije 2009/539/ES (3), ki jo je Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) v skladu z Mednarodnim zdravstvenim pravilnikom (2005) priznala kot pandemijo, lahko kmalu zaradi prizadetosti dajalcev in uslužbencev nacionalnih transfuzijskih centrov začasno ogrozi preskrbo s krvjo in komponentami krvi v državah članicah. Zato so morda potrebni krizni načrti za zagotovitev neprekinjene preskrbe s krvjo in komponentami krvi. Navedeni načrti morajo povezovati operativne, komunikacijske in ureditvene instrumente. |
| --- | --- |

(1)

Trenutna pandemija gripe A(H1N1), opredeljena v Odločbi Komisije 2000/96/ES (2), kakor je bila spremenjena z Odločbo Komisije 2009/539/ES (3), ki jo je Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) v skladu z Mednarodnim zdravstvenim pravilnikom (2005) priznala kot pandemijo, lahko kmalu zaradi prizadetosti dajalcev in uslužbencev nacionalnih transfuzijskih centrov začasno ogrozi preskrbo s krvjo in komponentami krvi v državah članicah. Zato so morda potrebni krizni načrti za zagotovitev neprekinjene preskrbe s krvjo in komponentami krvi. Navedeni načrti morajo povezovati operativne, komunikacijske in ureditvene instrumente.

| (2) | Razpoložljivi ureditveni instrumenti vključujejo izjemno in začasno omilitev meril iz Priloge III k Direktivi Komisije 2004/33/ES z dne 22. marca 2004 o izvajanju Direktive 2002/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede nekaterih tehničnih zahtev za kri in komponente krvi (4), da se poveča preskrba s krvjo. |
| --- | --- |

(2)

Razpoložljivi ureditveni instrumenti vključujejo izjemno in začasno omilitev meril iz Priloge III k Direktivi Komisije 2004/33/ES z dne 22. marca 2004 o izvajanju Direktive 2002/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede nekaterih tehničnih zahtev za kri in komponente krvi (4), da se poveča preskrba s krvjo.

| (3) | Omilitev navedenih meril mora biti zadnji ukrep po uvedbi organizacijskih ukrepov za optimizacijo verige preskrbe s krvjo in kampanjah obveščanja dajalcev ter če se izkaže, da se z optimizacijo klinične uporabe ne da nadomestiti pomanjkanja krvi ali preprečiti takšnega pomanjkanja. |
| --- | --- |

(3)

Omilitev navedenih meril mora biti zadnji ukrep po uvedbi organizacijskih ukrepov za optimizacijo verige preskrbe s krvjo in kampanjah obveščanja dajalcev ter če se izkaže, da se z optimizacijo klinične uporabe ne da nadomestiti pomanjkanja krvi ali preprečiti takšnega pomanjkanja.

| (4) | SZO je 11. oktobra 2007 objavila priporočilo o vzdrževanju ustrezne preskrbe s krvjo v primeru pandemije gripe (5), v katerem je navedla, da mora biti kakršna koli omilitev meril omejena le na stopnjo 6 pandemije v skladu z globalnim načrtom SZO za pripravljenost na gripo (6). |
| --- | --- |

(4)

SZO je 11. oktobra 2007 objavila priporočilo o vzdrževanju ustrezne preskrbe s krvjo v primeru pandemije gripe (5), v katerem je navedla, da mora biti kakršna koli omilitev meril omejena le na stopnjo 6 pandemije v skladu z globalnim načrtom SZO za pripravljenost na gripo (6).

| (5) | Raven hemoglobina v dajalčevi krvi iz točke 1.2 Priloge III k Direktivi 2004/33/ES ni vedno natančen kazalnik zalog železa v dajalcu in zato ni vedno temeljni kazalnik za postavitev diagnoze anemije. To so previdnostne ravni, saj so te vrednosti v nekaterih državah članicah nižje zaradi posebnosti v populaciji ali regionalnih posebnosti. Zato so osebe, ki bi lahko darovale varno, zavrnjene, ker so ravni hemoglobina pod zahtevano ravnjo. Zaradi trenutne pandemije gripe A(H1N1) se lahko navedene ravni zmanjšajo za 5 g/l za moške in ženske, ne da bi se ogrozilo zdravje krvodajalcev. Ustreznost vsakega dajalca vedno oceni usposobljeni zdravstveni delavec v skladu s členom 19 Direktive 2002/98/ES, ki lahko zadevnega dajalca zavrne glede na dejansko tveganje. |
| --- | --- |

(5)

Raven hemoglobina v dajalčevi krvi iz točke 1.2 Priloge III k Direktivi 2004/33/ES ni vedno natančen kazalnik zalog železa v dajalcu in zato ni vedno temeljni kazalnik za postavitev diagnoze anemije. To so previdnostne ravni, saj so te vrednosti v nekaterih državah članicah nižje zaradi posebnosti v populaciji ali regionalnih posebnosti. Zato so osebe, ki bi lahko darovale varno, zavrnjene, ker so ravni hemoglobina pod zahtevano ravnjo. Zaradi trenutne pandemije gripe A(H1N1) se lahko navedene ravni zmanjšajo za 5 g/l za moške in ženske, ne da bi se ogrozilo zdravje krvodajalcev. Ustreznost vsakega dajalca vedno oceni usposobljeni zdravstveni delavec v skladu s členom 19 Direktive 2002/98/ES, ki lahko zadevnega dajalca zavrne glede na dejansko tveganje.

| (6) | Evropska komisija je zaprosila Evropski center za obvladovanje in preprečevanje bolezni (ECDC), da izvede oceno tveganja začasnega skrajšanja obdobja odklona dajalcev po preboleli gripi podobni bolezni zaradi pandemije gripe A(H1N1). ECDC je v oceni z dne 9. oktobra 2009 navedel, da je povečano tveganje za dajalce in prejemnike, če se obdobje odklona skrajša na 7 dni, zelo nizko in je vedno upravičeno v primeru tveganja pomanjkanja preskrbe s krvjo. |
| --- | --- |

(6)

Evropska komisija je zaprosila Evropski center za obvladovanje in preprečevanje bolezni (ECDC), da izvede oceno tveganja začasnega skrajšanja obdobja odklona dajalcev po preboleli gripi podobni bolezni zaradi pandemije gripe A(H1N1). ECDC je v oceni z dne 9. oktobra 2009 navedel, da je povečano tveganje za dajalce in prejemnike, če se obdobje odklona skrajša na 7 dni, zelo nizko in je vedno upravičeno v primeru tveganja pomanjkanja preskrbe s krvjo.

| (7) | Nujno je treba državam članicam odobriti izjemno in začasno odstopanje od navedenih meril ustreznosti, če so izpolnjeni pogoji iz te direktive. |
| --- | --- |

(7)

Nujno je treba državam članicam odobriti izjemno in začasno odstopanje od navedenih meril ustreznosti, če so izpolnjeni pogoji iz te direktive.

| (8) | Ker lahko trenutna pandemija gripe A(H1N1) kmalu povzroči pomanjkanje, mora ta direktiva začeti veljati nemudoma in tako državam članicam omogočiti, da jo čim prej prenesejo in uvedejo potrebne ukrepe. |
| --- | --- |

(8)

Ker lahko trenutna pandemija gripe A(H1N1) kmalu povzroči pomanjkanje, mora ta direktiva začeti veljati nemudoma in tako državam članicam omogočiti, da jo čim prej prenesejo in uvedejo potrebne ukrepe.

| (9) | Ukrepi iz te direktive so odgovor na začasno stanje v zvezi s posebnim virusom gripe A(H1N1). Zato se mora ta direktiva uporabljati do 30. junija 2010. Do takrat naj bi se glavno obdobje pandemije gripe A(H1N1) 2009/2010 izteklo in tveganja za pomanjkanje zato zmanjšalo, na voljo pa bodo tudi podrobni podatki o epidemiologiji bolezni in cepljenju. |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te direktive so odgovor na začasno stanje v zvezi s posebnim virusom gripe A(H1N1). Zato se mora ta direktiva uporabljati do 30. junija 2010. Do takrat naj bi se glavno obdobje pandemije gripe A(H1N1) 2009/2010 izteklo in tveganja za pomanjkanje zato zmanjšalo, na voljo pa bodo tudi podrobni podatki o epidemiologiji bolezni in cepljenju.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 28 Direktive 2002/98/ES – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 28 Direktive 2002/98/ES –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Odstopanja za nekatera merila ustreznosti za dajalce

1.   Države članice, v katerih je hudo tveganje za pomanjkanje ali dejansko pomanjkanje preskrbe s krvjo in komponentami krvi zaradi pandemije gripe A(H1N1), lahko začasno:

| (a) | z odstopanjem od točke 1.2 Priloge III k Direktivi 2004/33/ES znižajo najnižjo raven hemoglobina v krvi dajalcev na najmanj 120 g/l za ženske in 130 g/l za moške;
  in/ali |
| --- | --- |

(a)

z odstopanjem od točke 1.2 Priloge III k Direktivi 2004/33/ES znižajo najnižjo raven hemoglobina v krvi dajalcev na najmanj 120 g/l za ženske in 130 g/l za moške;

in/ali

| (b) | z odstopanjem od točke 2.2.1 Priloge III k Direktivi 2004/33/ES uporabijo obdobje odklona, ki ni krajše od 7 dni, po prenehanju simptomov gripi podobne bolezni. |
| --- | --- |

(b)

z odstopanjem od točke 2.2.1 Priloge III k Direktivi 2004/33/ES uporabijo obdobje odklona, ki ni krajše od 7 dni, po prenehanju simptomov gripi podobne bolezni.

2.   Pri izvajanju odstopanj iz odstavka 1 morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | zadevna država članica Komisijo nemudoma obvesti o ukrepih, ki jih namerava sprejeti ali jih je sprejela v skladu z odstavkom 1; |
| --- | --- |

(a)

zadevna država članica Komisijo nemudoma obvesti o ukrepih, ki jih namerava sprejeti ali jih je sprejela v skladu z odstavkom 1;

| (b) | država članica Komisiji sporoči utemeljitve, zakaj so navedeni ukrepi potrebni, tj. stopnjo tveganja pomanjkanja ali dejansko pomanjkanje krvi in komponent krvi, vključno z opisom meril in metodologijo, ki se je uporabila za oceno te potrebe; |
| --- | --- |

(b)

država članica Komisiji sporoči utemeljitve, zakaj so navedeni ukrepi potrebni, tj. stopnjo tveganja pomanjkanja ali dejansko pomanjkanje krvi in komponent krvi, vključno z opisom meril in metodologijo, ki se je uporabila za oceno te potrebe;

| (c) | takoj ko se v skladu z istimi merili in metodologijo iz točke (b) preskrba s krvjo in komponentami krvi povrne na zadovoljivo raven, zadevna država članica preneha izvajati začasna odstopanja iz odstavka 1 in o tem obvesti Komisijo. |
| --- | --- |

(c)

takoj ko se v skladu z istimi merili in metodologijo iz točke (b) preskrba s krvjo in komponentami krvi povrne na zadovoljivo raven, zadevna država članica preneha izvajati začasna odstopanja iz odstavka 1 in o tem obvesti Komisijo.

Člen 2

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. decembra 2009. Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklicevanje nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Države članice določijo način tega sklicevanja.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se do 30. junija 2010.

Člen 4

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 3. novembra 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 33, 8.2.2003, str. 30.

1

(2)  UL L 28, 3.2.2000, str. 50.

2

(3)  UL L 180, 11.7.2009, str. 22.

3

(4)  UL L 91, 30.3.2004, str. 25.

4

(5)  Smernice za izbiro dajalcev v razmerah pandemije (Blood Regulators Network) http://www.who.int/bloodproducts/brn/DonorSelectionincaseofPandemicSituations.pdf

5

(6)  http://www.who.int/csr/resources/publications/influenza/WHO_CDS_CSR_GIP_2005_5/en/index.html

6

---

ODLOČBE/SKLEPI, KI JIH SKUPAJ SPREJMETA EVROPSKI PARLAMENT IN SVET

| 4.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 288/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 288/10

---

SKLEP št. 1041/2009/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 21. oktobra 2009

o vzpostavitvi programa za sodelovanje s strokovnjaki iz tretjih držav na avdiovizualnem področju

(MEDIA Mundus)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti členov 150(4) in 157(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Avdiovizualni sektor prispeva k doseganju ciljev lizbonske agende, in sicer k spodbujanju konkurenčnosti, usposobljenosti, rasti in delovnih mest v gospodarstvu, temelječem na znanju. Ima pomembno vlogo v okviru pobude i2010 – krovna politika za evropsko politiko na področju informacijske družbe in medijev – v okviru lizbonske agende. |
| --- | --- |

(1)

Avdiovizualni sektor prispeva k doseganju ciljev lizbonske agende, in sicer k spodbujanju konkurenčnosti, usposobljenosti, rasti in delovnih mest v gospodarstvu, temelječem na znanju. Ima pomembno vlogo v okviru pobude i2010 – krovna politika za evropsko politiko na področju informacijske družbe in medijev – v okviru lizbonske agende.

| (2) | Evropski parlament je stalno poudarjal, da avdiovizualni sektor pomembno prispeva k evropskemu gospodarstvu ustvarjalnosti in znanja, ter je ključen za spodbujanje kulturne raznolikosti in pluralnosti kakor tudi pomembna osnova za svobodo govora. |
| --- | --- |

(2)

Evropski parlament je stalno poudarjal, da avdiovizualni sektor pomembno prispeva k evropskemu gospodarstvu ustvarjalnosti in znanja, ter je ključen za spodbujanje kulturne raznolikosti in pluralnosti kakor tudi pomembna osnova za svobodo govora.

| (3) | Področji kulture in ustvarjalnosti znatno prispevata k evropskemu kulturnemu gospodarstvu, pri čemer so ustvarjalne panoge v letu 2004 zaposlovale vsaj 5,8 milijona ljudi, kar ustreza 3,1 % vsega zaposlenega prebivalstva EU25. |
| --- | --- |

(3)

Področji kulture in ustvarjalnosti znatno prispevata k evropskemu kulturnemu gospodarstvu, pri čemer so ustvarjalne panoge v letu 2004 zaposlovale vsaj 5,8 milijona ljudi, kar ustreza 3,1 % vsega zaposlenega prebivalstva EU25.

| (4) | Podpora Skupnosti avdiovizualnemu sektorju upošteva člen 151 Pogodbe, ki navaja, da Skupnost in države članice podpirajo sodelovanje s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami na kulturnem področju ter da Skupnost pri svoji dejavnosti upošteva kulturne vidike, zlasti zaradi spoštovanja in spodbujanja raznolikosti svojih kultur. |
| --- | --- |

(4)

Podpora Skupnosti avdiovizualnemu sektorju upošteva člen 151 Pogodbe, ki navaja, da Skupnost in države članice podpirajo sodelovanje s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami na kulturnem področju ter da Skupnost pri svoji dejavnosti upošteva kulturne vidike, zlasti zaradi spoštovanja in spodbujanja raznolikosti svojih kultur.

| (5) | V svoji resoluciji z dne 16. novembra 2007 o Evropski agendi za kulturo (4) je Svet menil, da je kultura bistven del mednarodnih odnosov, ter poudaril potrebo po okrepitvi njene vloge v zunanjih odnosih in razvojni politiki EU. Tudi Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 10. aprila 2008 o evropski kulturni agendi v času globalizacije v zvezi z Unescovo Konvencijo o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov poudaril, kako pomembno je, da se kulturna razsežnost vključi v vse politike in programe, vključno z zunanjimi politikami in razvojem. |
| --- | --- |

(5)

V svoji resoluciji z dne 16. novembra 2007 o Evropski agendi za kulturo (4) je Svet menil, da je kultura bistven del mednarodnih odnosov, ter poudaril potrebo po okrepitvi njene vloge v zunanjih odnosih in razvojni politiki EU. Tudi Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 10. aprila 2008 o evropski kulturni agendi v času globalizacije v zvezi z Unescovo Konvencijo o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov poudaril, kako pomembno je, da se kulturna razsežnost vključi v vse politike in programe, vključno z zunanjimi politikami in razvojem.

| (6) | Dne 21. novembra 2008 so Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, sprejeli sklepe o spodbujanju kulturne raznolikosti in medkulturnega dialoga v zunanjih odnosih Unije in njenih držav članic (5). |
| --- | --- |

(6)

Dne 21. novembra 2008 so Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, sprejeli sklepe o spodbujanju kulturne raznolikosti in medkulturnega dialoga v zunanjih odnosih Unije in njenih držav članic (5).

| (7) | Sporočilo Komisije z dne 8. junija 2006 o „Evropi v svetu“ poudarja neločljivo povezavo med notranjimi in zunanjimi politikami EU ter dejstvo, da ima Evropa sposobnost sodelovati pri novih priložnostih, ki jih nudijo nastajajoči trgi in globalizacija, ker ima odprto družbo, ki lahko sprejema ljudi, zamisli ter nove tehnologije. |
| --- | --- |

(7)

Sporočilo Komisije z dne 8. junija 2006 o „Evropi v svetu“ poudarja neločljivo povezavo med notranjimi in zunanjimi politikami EU ter dejstvo, da ima Evropa sposobnost sodelovati pri novih priložnostih, ki jih nudijo nastajajoči trgi in globalizacija, ker ima odprto družbo, ki lahko sprejema ljudi, zamisli ter nove tehnologije.

| (8) | Evropska unija je bila pomembna udeleženka v postopku za sprejetje Unescove Konvencije o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, ki je začela veljati 18. marca 2007, potem ko so jo 18. decembra 2006 ratificirale Evropska skupnost in 13 držav članic. Cilj Konvencije je okrepiti mednarodno sodelovanje in solidarnost v podporo kulturnemu izrazu v vseh državah. V skladu s členom 12(e) Konvencije njene podpisnice „spodbujajo sklepanje koprodukcijskih in kodistribucijskih sporazumov“. |
| --- | --- |

(8)

Evropska unija je bila pomembna udeleženka v postopku za sprejetje Unescove Konvencije o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, ki je začela veljati 18. marca 2007, potem ko so jo 18. decembra 2006 ratificirale Evropska skupnost in 13 držav članic. Cilj Konvencije je okrepiti mednarodno sodelovanje in solidarnost v podporo kulturnemu izrazu v vseh državah. V skladu s členom 12(e) Konvencije njene podpisnice „spodbujajo sklepanje koprodukcijskih in kodistribucijskih sporazumov“.

| (9) | Kar nekaj dejavnosti držav članic je usmerjenih v večje sodelovanje med avdiovizualnimi industrijami Evrope in tretjih držav, kot so mednarodni koprodukcijski skladi in koprodukcijske pogodbe. Podpora Skupnosti bo te ukrepe dopolnjevala. |
| --- | --- |

(9)

Kar nekaj dejavnosti držav članic je usmerjenih v večje sodelovanje med avdiovizualnimi industrijami Evrope in tretjih držav, kot so mednarodni koprodukcijski skladi in koprodukcijske pogodbe. Podpora Skupnosti bo te ukrepe dopolnjevala.

| (10) | Listina Evropske unije o temeljnih pravicah v členu 11 priznava svobodo izražanja in pluralnosti medijev. |
| --- | --- |

(10)

Listina Evropske unije o temeljnih pravicah v členu 11 priznava svobodo izražanja in pluralnosti medijev.

| (11) | Poročilo o oceni programa MEDIA Plus je priznalo pomembnost mednarodnih trgov za premagovanje težav v evropski avdiovizualni industriji. |
| --- | --- |

(11)

Poročilo o oceni programa MEDIA Plus je priznalo pomembnost mednarodnih trgov za premagovanje težav v evropski avdiovizualni industriji.

| (12) | Mednarodno avdiovizualno okolje se je v zadnjih dveh desetletjih zelo spremenilo in se zdaj srečuje z novimi izzivi, zlasti zaradi vpliva tehnološkega razvoja, kot so digitalno predvajanje filmov, video na zahtevo ali večkanalna digitalna televizija. To je spodbudilo močno finančno rast in obetavne naložbe ter posledično močno in vedno večje povpraševanje po avdiovizualnih vsebinah, kar podjetjem zagotavlja številne priložnosti. Skladno s tem obstaja močno in vedno večje povpraševanje po razvojnih projektih v zvezi z različnimi digitalnimi aplikacijami. Poleg tega sta mednarodno sodelovanje pri projektih in zmožnost Unije, da v svetu spodbuja svoj regulativni model za avdiovizualno področje ter konvergenco med avdiovizualno in elektronsko komunikacijo, trdno povezana. |
| --- | --- |

(12)

Mednarodno avdiovizualno okolje se je v zadnjih dveh desetletjih zelo spremenilo in se zdaj srečuje z novimi izzivi, zlasti zaradi vpliva tehnološkega razvoja, kot so digitalno predvajanje filmov, video na zahtevo ali večkanalna digitalna televizija. To je spodbudilo močno finančno rast in obetavne naložbe ter posledično močno in vedno večje povpraševanje po avdiovizualnih vsebinah, kar podjetjem zagotavlja številne priložnosti. Skladno s tem obstaja močno in vedno večje povpraševanje po razvojnih projektih v zvezi z različnimi digitalnimi aplikacijami. Poleg tega sta mednarodno sodelovanje pri projektih in zmožnost Unije, da v svetu spodbuja svoj regulativni model za avdiovizualno področje ter konvergenco med avdiovizualno in elektronsko komunikacijo, trdno povezana.

| (13) | Ob upoštevanju vedno večje pomembnosti mednarodne razsežnosti avdiovizualne politike je Evropski parlament dne 13. decembra 2007 v okviru proračuna za leto 2008 sprejel pripravljalni ukrep MEDIA International, ki je osredotočen na razvijanje odnosov Unije z avdiovizualnimi trgi tretjih držav in zagotavlja priložnost za oblikovanje ter krepitev odnosov in mrež med evropskimi strokovnjaki in strokovnjaki iz tretjih držav v avdiovizualnem sektorju, v vzajemno korist evropske industrije in vključenih tretjih držav. Poziv za zbiranje predlogov, ki je sledil, je pritegnil zanimanje evropskih strokovnjakov in strokovnjakov iz tretjih držav. Za dodelitev podpore je bilo izbranih 18 projektov. Prvo leto pripravljalnega ukrepa MEDIA International je s tem potrdilo interese in potrebe sektorja na mednarodni ravni ter potrebo po ukrepih Skupnosti. |
| --- | --- |

(13)

Ob upoštevanju vedno večje pomembnosti mednarodne razsežnosti avdiovizualne politike je Evropski parlament dne 13. decembra 2007 v okviru proračuna za leto 2008 sprejel pripravljalni ukrep MEDIA International, ki je osredotočen na razvijanje odnosov Unije z avdiovizualnimi trgi tretjih držav in zagotavlja priložnost za oblikovanje ter krepitev odnosov in mrež med evropskimi strokovnjaki in strokovnjaki iz tretjih držav v avdiovizualnem sektorju, v vzajemno korist evropske industrije in vključenih tretjih držav. Poziv za zbiranje predlogov, ki je sledil, je pritegnil zanimanje evropskih strokovnjakov in strokovnjakov iz tretjih držav. Za dodelitev podpore je bilo izbranih 18 projektov. Prvo leto pripravljalnega ukrepa MEDIA International je s tem potrdilo interese in potrebe sektorja na mednarodni ravni ter potrebo po ukrepih Skupnosti.

| (14) | Evropski parlament je obnovil pripravljalni ukrep MEDIA International in zvišal proračun za leto 2009. |
| --- | --- |

(14)

Evropski parlament je obnovil pripravljalni ukrep MEDIA International in zvišal proračun za leto 2009.

| (15) | Ministri, pristojni za avdiovizualno področje iz več držav članic, so na neformalnem srečanju v Cannesu 19. maja 2008 pozdravili pobudo Evropskega parlamenta o pripravljalnemu ukrepu MEDIA International in spodbudili Komisijo, naj „nadaljuje z razvijanjem te pobude ter razišče primernost in možnost predložitve predloga za podporni program o spodbujanju sodelovanja med evropskimi strokovnjaki in strokovnjaki iz tretjih držav avdiovizualne industrije v vzajemno korist vseh sodelujočih“. |
| --- | --- |

(15)

Ministri, pristojni za avdiovizualno področje iz več držav članic, so na neformalnem srečanju v Cannesu 19. maja 2008 pozdravili pobudo Evropskega parlamenta o pripravljalnemu ukrepu MEDIA International in spodbudili Komisijo, naj „nadaljuje z razvijanjem te pobude ter razišče primernost in možnost predložitve predloga za podporni program o spodbujanju sodelovanja med evropskimi strokovnjaki in strokovnjaki iz tretjih držav avdiovizualne industrije v vzajemno korist vseh sodelujočih“.

| (16) | Odprto javno posvetovanje je trdno podprlo okrepljeno sodelovanje med avdiovizualnimi evropskimi strokovnjaki in strokovnjaki iz tretjih držav, zlasti na področjih usposabljanja, omogočanja koprodukcij, distribucije in kroženja avdiovizualnih del (vključno z novimi platformami, kot sta video na zahtevo in internetna televizija (IPTV)) ter filmske pismenosti. |
| --- | --- |

(16)

Odprto javno posvetovanje je trdno podprlo okrepljeno sodelovanje med avdiovizualnimi evropskimi strokovnjaki in strokovnjaki iz tretjih držav, zlasti na področjih usposabljanja, omogočanja koprodukcij, distribucije in kroženja avdiovizualnih del (vključno z novimi platformami, kot sta video na zahtevo in internetna televizija (IPTV)) ter filmske pismenosti.

| (17) | S širjenjem tržnega znanja med strokovnjaki, ki delujejo na avdiovizualnih trgih, in vzpostavljanjem mrež med njimi bi bilo treba olajšati dostop na te trge v tretjih državah. Za te namene bi morali biti projekti za usposabljanje podprti v okviru programa. |
| --- | --- |

(17)

S širjenjem tržnega znanja med strokovnjaki, ki delujejo na avdiovizualnih trgih, in vzpostavljanjem mrež med njimi bi bilo treba olajšati dostop na te trge v tretjih državah. Za te namene bi morali biti projekti za usposabljanje podprti v okviru programa.

| (18) | Sektor za distribucijo določa raznolikost ponudbe avdiovizualnih del in izbiro za potrošnika. Evropski distributerji so mala podjetja, ki zaradi strukture in razdrobljenosti trga v nasprotju s svojimi velikimi vertikalno integriranimi tekmeci nimajo pravih možnosti, da bi prodrla na mednarodne trge. Poleg tega so se pojavili novi udeleženci in distribucijske platforme, ki spodbujajo ali zahtevajo več avdiovizualnih vsebin. Zato je primerno sprejeti ukrepe za izboljšanje distribucije, kroženja in predvajanja evropskih del v tretjih državah in del iz tretjih držav v Evropi. |
| --- | --- |

(18)

Sektor za distribucijo določa raznolikost ponudbe avdiovizualnih del in izbiro za potrošnika. Evropski distributerji so mala podjetja, ki zaradi strukture in razdrobljenosti trga v nasprotju s svojimi velikimi vertikalno integriranimi tekmeci nimajo pravih možnosti, da bi prodrla na mednarodne trge. Poleg tega so se pojavili novi udeleženci in distribucijske platforme, ki spodbujajo ali zahtevajo več avdiovizualnih vsebin. Zato je primerno sprejeti ukrepe za izboljšanje distribucije, kroženja in predvajanja evropskih del v tretjih državah in del iz tretjih držav v Evropi.

| (19) | Zato je treba oblikovati program Skupnosti za avdiovizualni sektor, ki zagotavlja finančno podporo za projekte na področjih izmenjave informacij, usposabljanja, konkurenčnosti, distribucije, kroženja in predvajanja avdiovizualnih vsebin. |
| --- | --- |

(19)

Zato je treba oblikovati program Skupnosti za avdiovizualni sektor, ki zagotavlja finančno podporo za projekte na področjih izmenjave informacij, usposabljanja, konkurenčnosti, distribucije, kroženja in predvajanja avdiovizualnih vsebin.

| (20) | Za zagotovitev kar največje vzajemne koristi ter poenostavitve upravnih postopkov bi morali projekte v okviru programa predložiti in izvajati strokovnjaki iz Evropske Unije in tretjih držav skupaj in bi morali spodbujati mednarodno povezovanje. Za poenostavitev upravnih postopkov bi morali projekte usklajevati strokovnjak s sedežem v državi, ki sodeluje v programu. |
| --- | --- |

(20)

Za zagotovitev kar največje vzajemne koristi ter poenostavitve upravnih postopkov bi morali projekte v okviru programa predložiti in izvajati strokovnjaki iz Evropske Unije in tretjih držav skupaj in bi morali spodbujati mednarodno povezovanje. Za poenostavitev upravnih postopkov bi morali projekte usklajevati strokovnjak s sedežem v državi, ki sodeluje v programu.

| (21) | Pripraviti in izvajati bi bilo treba ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter za povračilo izgubljenih ali nepravilno prenesenih ali uporabljenih sredstev. |
| --- | --- |

(21)

Pripraviti in izvajati bi bilo treba ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter za povračilo izgubljenih ali nepravilno prenesenih ali uporabljenih sredstev.

| (22) | Za celotno obdobje trajanja programa je primerno, da se določijo finančna sredstva, ki so prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (6). |
| --- | --- |

(22)

Za celotno obdobje trajanja programa je primerno, da se določijo finančna sredstva, ki so prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (6).

| (23) | Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7). |
| --- | --- |

(23)

Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7).

| (24) | Ureditve za spremljanje in ocenjevanje programa bi morale vključevati podrobna letna poročila ter specifične, merljive, dosegljive, ustrezne in časovno opredeljene cilje in kazalce. |
| --- | --- |

(24)

Ureditve za spremljanje in ocenjevanje programa bi morale vključevati podrobna letna poročila ter specifične, merljive, dosegljive, ustrezne in časovno opredeljene cilje in kazalce.

| (25) | Ker ciljev tega sklepa zaradi čezmejne in mednarodne narave predlaganih ukrepov države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje zaradi njihovega obsega in učinkov lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(25)

Ker ciljev tega sklepa zaradi čezmejne in mednarodne narave predlaganih ukrepov države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje zaradi njihovega obsega in učinkov lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev –

SKLENILA:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vzpostavitev in cilji programa

1.   Ta sklep vzpostavlja program MEDIA Mundus (v nadaljnjem besedilu: program) za financiranje projektov mednarodnega sodelovanja v avdiovizualnem sektorju za obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2013.

2.   Cilji programa so povečati konkurenčnost evropske avdiovizualne industrije, omogočiti Evropi, da učinkoviteje odigra kulturno in politično vlogo, ki jo ima v svetu, ter povečati izbiro za potrošnike in kulturno raznolikost. S programom se bo izboljšal dostop na trge tretjih držav ter vzpostavilo zaupanje in dolgoročni delovni odnosi.

Člen 2

Področje uporabe programa

Program je namenjen evropskim strokovnjakom in strokovnjakom iz tretjih držav.

Člen 3

Opredelitev pojmov

Za namene tega sklepa se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „evropski strokovnjak“ pomeni strokovnjaka, ki






  (a) | je državljan:






  (i) | države članice Evropske unije ali |
| --- | --- | --- | --- |

1.

„evropski strokovnjak“ pomeni strokovnjaka, ki

(a)

je državljan:

(i)

države članice Evropske unije ali

| (ii) | države Efte, ki je članica EGP, v skladu z določbami dela VI Sporazuma EGP, ali |
| --- | --- |

(ii)

države Efte, ki je članica EGP, v skladu z določbami dela VI Sporazuma EGP, ali

| (iii) | države iz člena 8(1) in (2) Sklepa št. 1718/2006/ES (8), ki še ni navedena v točki (ii), če ta država:






  — | razglasi, da je pripravljena postati članica programa, in |
| --- | --- | --- |

(iii)

države iz člena 8(1) in (2) Sklepa št. 1718/2006/ES (8), ki še ni navedena v točki (ii), če ta država:

—

razglasi, da je pripravljena postati članica programa, in

| — | plača prispevek, ki se izračuna na enaki osnovi kot njen prispevek k programu MEDIA 2007, |
| --- | --- |

—

plača prispevek, ki se izračuna na enaki osnovi kot njen prispevek k programu MEDIA 2007,

ali

| (b) | je pravna oseba s sedežem v eni od držav iz točke (a)(i) ali v državi, ki izpolnjuje zahteve iz točke (a)(ii) ali (iii), ter je in ostaja neposredno ali prek večinskega deleža v lasti ene ali več teh držav ali enega ali več državljanov teh držav do konca izvajanja projekta; |
| --- | --- |

(b)

je pravna oseba s sedežem v eni od držav iz točke (a)(i) ali v državi, ki izpolnjuje zahteve iz točke (a)(ii) ali (iii), ter je in ostaja neposredno ali prek večinskega deleža v lasti ene ali več teh držav ali enega ali več državljanov teh držav do konca izvajanja projekta;

| 2. | „strokovnjak iz tretje države“ pomeni strokovnjaka, ki ni evropski strokovnjak; |
| --- | --- |

2.

„strokovnjak iz tretje države“ pomeni strokovnjaka, ki ni evropski strokovnjak;

| 3. | „tretja država“ pomeni državo, ki ne spada med tiste iz točke 1(a)(i), ali tiste, ki izpolnjujejo pogoje iz točke 1(a)(ii) ali (iii); |
| --- | --- |

3.

„tretja država“ pomeni državo, ki ne spada med tiste iz točke 1(a)(i), ali tiste, ki izpolnjujejo pogoje iz točke 1(a)(ii) ali (iii);

| 4. | „avdiovizualno delo“ pomeni niz gibljivih slik z zvokom ali brez njega. Primeri avdiovizualnih del so celovečerni igrani filmi, dokumentarni filmi in animirani filmi; |
| --- | --- |

4.

„avdiovizualno delo“ pomeni niz gibljivih slik z zvokom ali brez njega. Primeri avdiovizualnih del so celovečerni igrani filmi, dokumentarni filmi in animirani filmi;

| 5. | „evropska dela“ pomeni avdiovizualna dela iz držav iz točke 1(a)(i), (ii) ali (iii). |
| --- | --- |

5.

„evropska dela“ pomeni avdiovizualna dela iz držav iz točke 1(a)(i), (ii) ali (iii).

Člen 4

Pogoji za sodelovanje v programu

1.   Da bi se lahko projekti financirali v okviru programa, jih evropski strokovnjaki in strokovnjaki iz tretjih držav predlagajo in izvajajo skupaj.

2.   Z vsakim projektom se skuša spodbujati mednarodno povezovanje. V ta namen ima vsak projekt najmanj tri partnerje. Vendar se lahko priznajo tudi projekti z zgolj dvema partnerjema, če je zagotovljeno potrebno povezovanje.

3.   Vsak projekt usklajuje evropski strokovnjak in v njem sodeluje vsaj en partner iz tretje države. Koordinator je odgovoren za predložitev predloga, upravljanje projekta ter njegovo finančno upravljanje in izvedbo.

POGLAVJE II

POSEBNI CILJI PROGRAMA

Člen 5

Posebni cilj 1: Izmenjava informacij,usposabljanje in tržne informacije

Operativni cilj programa na področju izmenjave informacij in usposabljanja je okrepiti usposobljenost evropskih strokovnjakov in strokovnjakov iz tretjih držav, zlasti tako, da se:

| (a) | izboljša razumevanje strokovnjakov zlasti operativnih pogojev, pravnih okvirov (tudi na področju pravic intelektualne lastnine), finančnih sistemov in možnosti za sodelovanje na njihovih avdiovizualnih trgih; |
| --- | --- |

(a)

izboljša razumevanje strokovnjakov zlasti operativnih pogojev, pravnih okvirov (tudi na področju pravic intelektualne lastnine), finančnih sistemov in možnosti za sodelovanje na njihovih avdiovizualnih trgih;

| (b) | zagotovi in olajša avdiovizualno sodelovanje med strokovnjaki z izboljšanjem njihove ravni poznavanja avdiovizualnih trgov; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi in olajša avdiovizualno sodelovanje med strokovnjaki z izboljšanjem njihove ravni poznavanja avdiovizualnih trgov;

| (c) | pospešujeta povezovanje in vzpostavitev dolgoročnih delovnih odnosov, zlasti s štipendijami, ali |
| --- | --- |

(c)

pospešujeta povezovanje in vzpostavitev dolgoročnih delovnih odnosov, zlasti s štipendijami, ali

| (d) | podpirata začetno in stalno strokovno usposabljanje. |
| --- | --- |

(d)

podpirata začetno in stalno strokovno usposabljanje.

Člen 6

Posebni cilj 2: Konkurenčnost in distribucija

Operativni cilji programa v zvezi z boljšo konkurenčnostjo evropske avdiovizualne industrije in distribucijo evropskih del zunaj Evrope ter del iz tretjih držav v Evropi so:

| (a) | olajšati iskanje partnerjev iz tretjih držav za evropska dela. Program podpira organizacijo koprodukcijskih trgov in prireditev za iskanje partnerjev (pitching), namenjenih srečevanju možnih partnerjev (npr. scenaristov, režiserjev, igralcev, producentov in distributerjev); |
| --- | --- |

(a)

olajšati iskanje partnerjev iz tretjih držav za evropska dela. Program podpira organizacijo koprodukcijskih trgov in prireditev za iskanje partnerjev (pitching), namenjenih srečevanju možnih partnerjev (npr. scenaristov, režiserjev, igralcev, producentov in distributerjev);

| (b) | spodbujati mednarodno prodajo in promocijo evropskih del na trgih tretjih držav in avdiovizualnih del iz tretjih držav v Evropi. Program spodbuja sklepanje sporazumov med skupinami imetnikov pravic/prodajnih zastopnikov/distributerjev za zagotovitev distribucije (npr. v kinematografih, na televiziji, na IPTV, na spletni televiziji in na platformah videa na zahtevo) in promocije. |
| --- | --- |

(b)

spodbujati mednarodno prodajo in promocijo evropskih del na trgih tretjih držav in avdiovizualnih del iz tretjih držav v Evropi. Program spodbuja sklepanje sporazumov med skupinami imetnikov pravic/prodajnih zastopnikov/distributerjev za zagotovitev distribucije (npr. v kinematografih, na televiziji, na IPTV, na spletni televiziji in na platformah videa na zahtevo) in promocije.

Člen 7

Posebni cilj 3: Kroženje

Da bi se izboljšala kroženje in razpoznavnost evropskih del v tretjih državah in del iz tretjih držav v Evropi ter povečalo povpraševanje javnosti, zlasti mladih, po kulturno raznolikih avdiovizualnih vsebinah, so operativni cilji programa:

| (a) | spodbuditi upravitelje kinematografov v Evropi in tretjih državah, da vzajemno izboljšajo pogoje na področju programov in predvajanja (trajanje, predvajanje in število predvajanj) pri ekskluzivnih premierah avdiovizualnih del. Program podpira projekte kinematografskih mrež z dvoranami v Evropi in tretjih državah, ki imajo v programu številna avdiovizualna dela na ozemlju/ozemljih svojih partnerjev; |
| --- | --- |

(a)

spodbuditi upravitelje kinematografov v Evropi in tretjih državah, da vzajemno izboljšajo pogoje na področju programov in predvajanja (trajanje, predvajanje in število predvajanj) pri ekskluzivnih premierah avdiovizualnih del. Program podpira projekte kinematografskih mrež z dvoranami v Evropi in tretjih državah, ki imajo v programu številna avdiovizualna dela na ozemlju/ozemljih svojih partnerjev;

| (b) | povečati dobavo avdiovizualnih vsebin ter izboljšati pogoje oddajanja in distribucije avdiovizualnih del iz tretjih držav prek evropskih distribucijskih kanalov (npr. televizija, IPTV, spletna televizija, platforme videa na zahtevo) ter evropskih del prek mednarodnih distribucijskih kanalov. Program podpira partnerstva med izdajatelji avdiovizualnih programov (ali platformami videa na zahtevo) in imetniki pravic do oddajanja paketa del na televiziji ali distribucije kataloga del prek platform videa na zahtevo; |
| --- | --- |

(b)

povečati dobavo avdiovizualnih vsebin ter izboljšati pogoje oddajanja in distribucije avdiovizualnih del iz tretjih držav prek evropskih distribucijskih kanalov (npr. televizija, IPTV, spletna televizija, platforme videa na zahtevo) ter evropskih del prek mednarodnih distribucijskih kanalov. Program podpira partnerstva med izdajatelji avdiovizualnih programov (ali platformami videa na zahtevo) in imetniki pravic do oddajanja paketa del na televiziji ali distribucije kataloga del prek platform videa na zahtevo;

| (c) | olajšati organizacijo prireditev in pobud za filmsko pismenost, ki so namenjeni zlasti mlademu občinstvu ter katerih cilj je spodbujati raznolikost avdiovizualnih del in povečati povpraševanje javnosti po kulturno raznolikih avdiovizualnih vsebinah na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

(c)

olajšati organizacijo prireditev in pobud za filmsko pismenost, ki so namenjeni zlasti mlademu občinstvu ter katerih cilj je spodbujati raznolikost avdiovizualnih del in povečati povpraševanje javnosti po kulturno raznolikih avdiovizualnih vsebinah na mednarodni ravni.

POGLAVJE III

FINANČNE DOLOČBE IN UREDITVE ZA IZVEDBO PROGRAMA

Člen 8

Finančne določbe

1.   Ukrepi, ki se financirajo v okviru tega sklepa, se izvajajo v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 (9).

2.   Komisija lahko v skladu s členom 176(2) in (4) Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 (10) glede na lastnosti upravičencev in vrsto ukrepa odloči, ali se lahko upravičenci izvzamejo iz preverjanja strokovne usposobljenosti in kvalifikacij, potrebnih za uspešno izvedbo ukrepa ali delovnega programa.

3.   Glede na vrsto ukrepa se lahko finančna pomoč dodeli v obliki subvencij (ki se povrnejo za prispevek programa, razen podpore za sinhronizacijo/podnaslavljanje) ali štipendij. Komisija lahko prav tako podeli nagrade za dejavnosti ali projekte v okviru programa. Glede na vrsto dejavnosti se lahko odobri pavšalno financiranje ali uporaba stroškov na enoto v skladu s členom 181 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002.

4.   Finančna pomoč, dodeljena v okviru programa, ne sme biti višja od 50 % končnih stroškov financiranega projekta. Vendar lahko v primerih, ki so izrecno predvideni v letnem delovnem načrtu in pozivu za zbiranje predlogov, finančna pomoč doseže tudi 80 %.

5.   V skladu s členom 113(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 v povezavi s členom 172(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 je lahko prispevek upravičenca v celoti ali delno izveden v naravi, če se lahko vrednost prispevka določi na podlagi dejanskih stroškov, ki so ustrezno izkazani z računovodskimi dokumenti, ali stroškov, ki so splošno priznani na zadevnem trgu. V te prispevke so lahko vključeni prostori, v katerih potekajo usposabljanje ali promocije.

6.   V skladu s členom 112(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 lahko Komisija, kadar je to predvideno v letnem delovnem načrtu in pozivu za zbiranje predlogov, odloči, da se stroški, ki so neposredno povezani z izvajanjem projekta, financirajo, tudi če jih je pred izbirnim postopkom delno nosil upravičenec.

Člen 9

Izvajanje programa

1.   Komisija je odgovorna za izvajanje programa v skladu z določbami iz Priloge. Komisija zagotovi, da se ukrepi, podprti v okviru posebnih ciljev, kot so določeni v členih 5 do 7, medsebojno dopolnjujejo.

2.   Naslednji ukrepi za izvajanje programa se sprejmejo v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 10(2):

| (a) | letni delovni načrt s prednostnimi nalogami; |
| --- | --- |

(a)

letni delovni načrt s prednostnimi nalogami;

| (b) | notranja letna razdelitev sredstev programa, vključno z razdelitvijo med ukrepe na različnih področjih; |
| --- | --- |

(b)

notranja letna razdelitev sredstev programa, vključno z razdelitvijo med ukrepe na različnih področjih;

| (c) | splošne smernice za izvajanje programa; |
| --- | --- |

(c)

splošne smernice za izvajanje programa;

| (d) | vsebina razpisov za zbiranje predlogov, opredelitev meril in postopki za izbiro projektov; |
| --- | --- |

(d)

vsebina razpisov za zbiranje predlogov, opredelitev meril in postopki za izbiro projektov;

| (e) | izbiranje predlogov za dodelitev sredstev Skupnosti, ki presegajo:






  — | 200 000 EUR na upravičenca na leto v primeru posebnega cilja 1, |
| --- | --- | --- |

(e)

izbiranje predlogov za dodelitev sredstev Skupnosti, ki presegajo:

—

200 000 EUR na upravičenca na leto v primeru posebnega cilja 1,

| — | 300 000 EUR na upravičenca na leto v primeru posebnega cilja 2, |
| --- | --- |

—

300 000 EUR na upravičenca na leto v primeru posebnega cilja 2,

| — | 300 000 EUR na upravičenca na leto v primeru posebnega cilja 3. |
| --- | --- |

—

300 000 EUR na upravičenca na leto v primeru posebnega cilja 3.

3.   Komisija sprejme odločitve o izbiri poleg teh iz odstavka 2(e). V dveh delovnih dneh po sprejetju teh odločitev Komisija Evropskemu parlamentu in odboru iz člena 10 zagotovi vse relevantne informacije, vključno z odločitvami o izbiri v skladu s tem odstavkom.

Člen 10

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen v skladu s členom 11 Sklepa št. 1718/2006/ES, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic in mu predseduje predstavnik Komisije.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.   Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je dva meseca.

Člen 11

Prispevek programa k drugim politikam in načelom Skupnosti

Program prispeva h krepitvi horizontalnih politik in načel Skupnosti, in sicer:

| (a) | s prispevanjem k razpravi in informiranju o Uniji kot območju miru, blaginje in varnosti; |
| --- | --- |

(a)

s prispevanjem k razpravi in informiranju o Uniji kot območju miru, blaginje in varnosti;

| (b) | s spodbujanjem temeljnega načela svobode izražanja; |
| --- | --- |

(b)

s spodbujanjem temeljnega načela svobode izražanja;

| (c) | s spodbujanjem osveščanja o pomembnosti kulturne raznolikosti, skupnih vrednot, medkulturnega dialoga in večjezičnosti v svetu; |
| --- | --- |

(c)

s spodbujanjem osveščanja o pomembnosti kulturne raznolikosti, skupnih vrednot, medkulturnega dialoga in večjezičnosti v svetu;

| (d) | s povečevanjem znanja o evropskem gospodarstvu in prispevanjem k povečevanju konkurenčnosti Unije in |
| --- | --- |

(d)

s povečevanjem znanja o evropskem gospodarstvu in prispevanjem k povečevanju konkurenčnosti Unije in

| (e) | s prispevanjem k boju proti vsem oblikam diskriminacije glede na spol, raso ali etnično poreklo, vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost. |
| --- | --- |

(e)

s prispevanjem k boju proti vsem oblikam diskriminacije glede na spol, raso ali etnično poreklo, vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost.

Člen 12

Usklajenost in dopolnjevanje

Komisija nameni posebno pozornost usklajenosti in dopolnjevanju programa z drugimi zadevnimi politikami, instrumenti in ukrepi Skupnosti, zlasti usklajevanju s programom MEDIA 2007 in njegovemu izvajanju ter programi zunanjega sodelovanja s tretjimi državami na avdiovizualnem in kulturnem področju.

Člen 13

Spremljanje in ocenjevanje

1.   Komisija redno spremlja projekte. Rezultati spremljanja se upoštevajo pri izvajanju programa.

2.   Komisija zagotavlja zunanjo in neodvisno oceno programa.

3.   Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži:

| (a) | sporočilo o morebitnem nadaljevanju programa, do 31. januarja 2012; |
| --- | --- |

(a)

sporočilo o morebitnem nadaljevanju programa, do 31. januarja 2012;

| (b) | poročilo o naknadni oceni, do 31. decembra 2015. |
| --- | --- |

(b)

poročilo o naknadni oceni, do 31. decembra 2015.

Člen 14

Finančna sredstva

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje iz člena 1(1) znašajo 15 000 000 EUR.

2.   Proračunski organ odobri letna proračunska sredstva v okviru omejitev finančnega okvira.

POGLAVJE IV

ZAČETEK VELJAVNOSTI

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2011.

V Strasbourgu, 21. oktobra 2009

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednica

C. MALMSTRÖM

---

(1)  Mnenje z dne 25. marca 2009 (UL C 228, 22.9.2009, str. 100).

1

(2)  Mnenje z dne 21. aprila 2009 (UL C 200, 25.8.2009, str. 51).

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 14. septembra 2009.

3

(4)  UL C 287, 29.11.2007, str. 1.

4

(5)  UL C 320, 16.12.2008, str. 10.

5

(6)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

6

(7)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

7

(8)  Sklep št. 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o izvajanju podpornega programa za evropski avdiovizualni sektor (MEDIA 2007) (UL L 327, 24.11.2006, str. 12).

8

(9)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, str. 1).

9

(10)  Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 357, 31.12.2002, str. 1).

10

---

PRILOGA

UKREPI ZA IZVEDBO

1.   Posebni cilj 1: izmenjava informacij, usposabljanje in tržne informacije

Operativni cilj:

Okrepiti usposobljenost evropskih strokovnjakov in strokovnjakov iz tretjih držav ter izboljšati raven informiranosti in znanja.

Ukrepi za izvedbo:

| — | Podpreti izdelavo in izvajanje modulov za usposabljanje za udeležence in vodje usposabljanja iz evropskih in tretjih držav, s poudarkom na pogojih produkcije, koprodukcije, distribucije, predvajanja in razširjanja avdiovizualnih del na zadevnih mednarodnih trgih. |
| --- | --- |

—

Podpreti izdelavo in izvajanje modulov za usposabljanje za udeležence in vodje usposabljanja iz evropskih in tretjih držav, s poudarkom na pogojih produkcije, koprodukcije, distribucije, predvajanja in razširjanja avdiovizualnih del na zadevnih mednarodnih trgih.

| — | Podpreti izdelavo in izvajanje modulov za usposabljanje za udeležence in vodje usposabljanja iz evropskih in tretjih držav, s poudarkom na vključevanju novih tehnologij na področju produkcije, postprodukcije, distribucije (vključno z novimi distribucijskimi platformami, kot je video na zahtevo, IPTV, spletna televizija), trženja in arhiviranja avdiovizualnih del. |
| --- | --- |

—

Podpreti izdelavo in izvajanje modulov za usposabljanje za udeležence in vodje usposabljanja iz evropskih in tretjih držav, s poudarkom na vključevanju novih tehnologij na področju produkcije, postprodukcije, distribucije (vključno z novimi distribucijskimi platformami, kot je video na zahtevo, IPTV, spletna televizija), trženja in arhiviranja avdiovizualnih del.

| — | Spodbuditi izmenjavo med institucijami in/ali obstoječimi dejavnostmi stalnega usposabljanja. |
| --- | --- |

—

Spodbuditi izmenjavo med institucijami in/ali obstoječimi dejavnostmi stalnega usposabljanja.

| — | Prispevati k usposabljanju vodij usposabljanja. |
| --- | --- |

—

Prispevati k usposabljanju vodij usposabljanja.

2.   Posebni cilj 2: konkurenčnost in distribucija

1.   Operativni cilj:

Olajšati iskanje partnerjev za koprodukcijo.

Ukrepa za izvedbo:

| — | Podpreti organizacijo forumov za razvoj, financiranje, koprodukcijo in predprodajo mednarodnih koprodukcij, zlasti koprodukcijskih trgov in prireditev za iskanje partnerjev (pitching), namenjenih srečevanju možnih partnerjev (npr. scenaristov, režiserjev, igralcev, producentov in distributerjev). |
| --- | --- |

—

Podpreti organizacijo forumov za razvoj, financiranje, koprodukcijo in predprodajo mednarodnih koprodukcij, zlasti koprodukcijskih trgov in prireditev za iskanje partnerjev (pitching), namenjenih srečevanju možnih partnerjev (npr. scenaristov, režiserjev, igralcev, producentov in distributerjev).

2.   Operativni cilj:

Spodbuditi mednarodno prodajo in promocijo avdiovizualnih del.

Ukrepi za izvedbo:

| — | Spodbuditi sklepanje sporazumov med skupinami imetnikov pravic/prodajnih zastopnikov/distributerjev iz evropskih in iz tretjih držav, da se zagotovi distribucija (npr. v kinematografih, na televiziji, IPTV, spletni televiziji in platformah videa na zahtevo) njihovih avdiovizualnih del na ozemlju/ozemljih njihovega(-ih) partnerja(-ev). |
| --- | --- |

—

Spodbuditi sklepanje sporazumov med skupinami imetnikov pravic/prodajnih zastopnikov/distributerjev iz evropskih in iz tretjih držav, da se zagotovi distribucija (npr. v kinematografih, na televiziji, IPTV, spletni televiziji in platformah videa na zahtevo) njihovih avdiovizualnih del na ozemlju/ozemljih njihovega(-ih) partnerja(-ev).

| — | Dvigniti osveščenost javnosti o premiernem prikazovanju filmov evropskih držav po svetu in filmov tretjih držav v Evropi prek okrepljenih promocijskih kampanj. |
| --- | --- |

—

Dvigniti osveščenost javnosti o premiernem prikazovanju filmov evropskih držav po svetu in filmov tretjih držav v Evropi prek okrepljenih promocijskih kampanj.

| — | Podpreti sinhronizacijo in podnaslavljanje avdiovizualnih del iz evropskih in tretjih držav pri distribuciji in razširjanju prek vseh kanalov na voljo v korist producentov, distributerjev in izdajateljev avdiovizualnih programov. |
| --- | --- |

—

Podpreti sinhronizacijo in podnaslavljanje avdiovizualnih del iz evropskih in tretjih držav pri distribuciji in razširjanju prek vseh kanalov na voljo v korist producentov, distributerjev in izdajateljev avdiovizualnih programov.

| — | Spodbuditi vzpostavljanje in utrjevanje mrež umetniškega in industrijskega sodelovanja med evropskimi imetniki pravic/prodajnimi zastopniki/distributerji ter imetniki pravic/prodajnimi zastopniki/distributerji iz tretjih držav. |
| --- | --- |

—

Spodbuditi vzpostavljanje in utrjevanje mrež umetniškega in industrijskega sodelovanja med evropskimi imetniki pravic/prodajnimi zastopniki/distributerji ter imetniki pravic/prodajnimi zastopniki/distributerji iz tretjih držav.

3.   Posebni cilj 3: kroženje

1.   Operativni cilj:

Spodbuditi lastnike kinematografov v evropskih in tretjih državah, da vzajemno izboljšajo pogoje programiranja in predvajanja pri ekskluzivnih premierah avdiovizualnih del.

Ukrepa za izvedbo:

| — | Podpreti projekte, ki jih predstavijo lastniki kinematografov iz evropskih in tretjih držav, glede vključitve večjega števila evropskih filmov in filmov tretjih držav v programe ekskluzivnih premiernih prikazovanj komercialnih kinematografov za minimalno obdobje. Dodeljena podpora se bo zlasti določila glede na trajanje, predvajanje in število predvajanj filmov iz tretjih držav v teh kinematografih (ali evropskih filmov v primeru lastnikov kinematografov v tretjih državah) v referenčnem obdobju. |
| --- | --- |

—

Podpreti projekte, ki jih predstavijo lastniki kinematografov iz evropskih in tretjih držav, glede vključitve večjega števila evropskih filmov in filmov tretjih držav v programe ekskluzivnih premiernih prikazovanj komercialnih kinematografov za minimalno obdobje. Dodeljena podpora se bo zlasti določila glede na trajanje, predvajanje in število predvajanj filmov iz tretjih držav v teh kinematografih (ali evropskih filmov v primeru lastnikov kinematografov v tretjih državah) v referenčnem obdobju.

| — | Podpreti vzpostavljanje in krepitev mrež lastnikov kinematografov iz evropskih in tretjih držav, tako da se razvijejo skupni ukrepi za to vrsto programov. |
| --- | --- |

—

Podpreti vzpostavljanje in krepitev mrež lastnikov kinematografov iz evropskih in tretjih držav, tako da se razvijejo skupni ukrepi za to vrsto programov.

2.   Operativni cilj:

Povečati ponudbo avdiovizualnih vsebin ter izboljšati pogoje oddajanja in distribucije avdiovizualnih del iz tretjih držav na evropskih distribucijskih kanalih in evropskih avdiovizualnih del na distribucijskih kanalih tretjih držav.

Ukrepa za izvedbo:

| — | Podpreti partnerstva med evropskimi izdajatelji avdiovizualnih programov (ali platformami videa na zahtevo itd.) in imetniki pravic in tistimi iz tretjih držav, katerih cilj je oddajanje paketa evropskih del ali del iz tretjih držav ali distribucija kataloga evropskih del in del iz tretjih držav na platformah videa na zahtevo. |
| --- | --- |

—

Podpreti partnerstva med evropskimi izdajatelji avdiovizualnih programov (ali platformami videa na zahtevo itd.) in imetniki pravic in tistimi iz tretjih držav, katerih cilj je oddajanje paketa evropskih del ali del iz tretjih držav ali distribucija kataloga evropskih del in del iz tretjih držav na platformah videa na zahtevo.

| — | Vzpostaviti zaupanje in dolgoročne delovne odnose med evropskimi izdajatelji avdiovizualnih programov, platformami videa na zahtevo in imetniki pravic in tistimi iz tretjih držav. |
| --- | --- |

—

Vzpostaviti zaupanje in dolgoročne delovne odnose med evropskimi izdajatelji avdiovizualnih programov, platformami videa na zahtevo in imetniki pravic in tistimi iz tretjih držav.

3.   Operativni cilj:

Olajšati organizacijo dogodkov in pobud za filmsko pismenost.

Ukrepa za izvedbo

| — | Podpreti povezovanje pobud za filmsko pismenost v evropskih in tretjih državah, zlasti tistih, ki so namenjene mlademu občinstvu, da se spodbuja raznolikost avdiovizualnih del na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

—

Podpreti povezovanje pobud za filmsko pismenost v evropskih in tretjih državah, zlasti tistih, ki so namenjene mlademu občinstvu, da se spodbuja raznolikost avdiovizualnih del na mednarodni ravni.

| — | Podpreti partnerstva med evropskimi izdajatelji avdiovizualnih programov in tistimi iz tretjih držav za oddajanje avdiovizualnih del, namenjenih mlademu občinstvu. |
| --- | --- |

—

Podpreti partnerstva med evropskimi izdajatelji avdiovizualnih programov in tistimi iz tretjih držav za oddajanje avdiovizualnih del, namenjenih mlademu občinstvu.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 4.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 288/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 288/18

---

SKLEP SVETA

z dne 9. oktobra 2009

o razveljavitvi sporazumov med Evropsko skupnostjo za premog in jeklo ter Švicarsko konfederacijo

(2009/804/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 v povezavi s prvim stavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 97 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo (ESPJ) je navedena pogodba prenehala veljati 23. julija 2002. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 97 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo (ESPJ) je navedena pogodba prenehala veljati 23. julija 2002.

| (2) | V skladu s Sklepom 2002/595/ES predstavnikov vlad držav članic Evropskih skupnosti, ki so se sestali v okviru Sveta (1) so se pravice in obveznosti iz mednarodnih sporazumov, ki jih je sklenila ESPJ s tretjimi državami, prenesle na Evropsko skupnost. S Sklepom Sveta 2002/596/ES (2) je Skupnost pravice in obveznosti iz teh sporazumov prevzela. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s Sklepom 2002/595/ES predstavnikov vlad držav članic Evropskih skupnosti, ki so se sestali v okviru Sveta (1) so se pravice in obveznosti iz mednarodnih sporazumov, ki jih je sklenila ESPJ s tretjimi državami, prenesle na Evropsko skupnost. S Sklepom Sveta 2002/596/ES (2) je Skupnost pravice in obveznosti iz teh sporazumov prevzela.

| (3) | Od prenehanja veljavnosti Pogodbe ESPJ ohranjanje posebne ureditve za izdelke iz premoga in jekla ni več upravičeno. |
| --- | --- |

(3)

Od prenehanja veljavnosti Pogodbe ESPJ ohranjanje posebne ureditve za izdelke iz premoga in jekla ni več upravičeno.

| (4) | Razveljavitev sporazumov med ESPJ ter Švicarsko konfederacijo spada med ukrepe s področja izboljševanja zakonodaje – |
| --- | --- |

(4)

Razveljavitev sporazumov med ESPJ ter Švicarsko konfederacijo spada med ukrepe s področja izboljševanja zakonodaje –

SKLENIL:

Člen 1

Sporazumno se razveljavijo naslednji sporazumi med Evropsko skupnostjo za premog in jeklo ter Švicarsko konfederacijo:

| 1. | Sporazum o posvetovanju z dne 7. maja 1956 med Visoko oblastjo Evropske skupnosti za premog in jeklo ter Švicarsko konfederacijo (3); |
| --- | --- |

1.

Sporazum o posvetovanju z dne 7. maja 1956 med Visoko oblastjo Evropske skupnosti za premog in jeklo ter Švicarsko konfederacijo (3);

| 2. | Sporazum z dne 22. julija 1972 med državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo ter Švicarsko konfederacijo (4); |
| --- | --- |

2.

Sporazum z dne 22. julija 1972 med državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo ter Švicarsko konfederacijo (4);

| 3. | Dodatni sporazum z dne 22. julija 1972 o veljavnosti Sporazuma med državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo ter Švicarsko konfederacijo za Kneževino Lihtenštajn (5) |
| --- | --- |

3.

Dodatni sporazum z dne 22. julija 1972 o veljavnosti Sporazuma med državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo ter Švicarsko konfederacijo za Kneževino Lihtenštajn (5)

ter vsi z njimi povezani dopolnilni in dodatni sporazumi in protokoli.

Člen 2

Komisija je pooblaščena, da odgovori na verbalno noto švicarske misije pri Evropskih skupnostih z dne 10. novembra 2004, in sicer z verbalno noto iz Priloge k temu sklepu.

V Bruslju, 9. oktobra 2009

Za Svet

Predsednica

Å. TORSTENSSON

---

(1)  Sklep 2002/595/ES predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru sveta z dne 19. julija 2002 o posledicah prenehanja veljavnosti Pogodbe o Evropski skupnosti za premog in jeklo (ESPJ) na mednarodne sporazume, ki jih je sklenila ESPJ (UL L 194, 23.7.2002, str. 35).

1

(2)  Sklep Sveta 2002/596/ES z dne 19. julija 2002 o posledicah prenehanja veljavnosti Pogodbe o ustanovitvi Skupnosti za premog in jeklo (ESPJ) na mednarodne sporazume, ki jih je sklenila ESPJ (UL L 194, 23.7.2002, str. 36).

2

(3)  UL 7, 21.2.1957, str. 85/57.

3

(4)  UL L 350, 19.12.1973, str. 13.

4

(5)  UL L 350, 19.12.1973, str. 29.

5

---

PRILOGA

VERBALNA NOTA

Komisija Evropskih skupnosti izreka spoštovanje švicarski misiji pri Evropskih skupnostih in potrjuje prejem verbalne note z dne 10. novembra 2004 o razveljavitvi več sporazumov, sklenjenih med Švicarsko konfederacijo ter Evropsko skupnostjo za premog in jeklo, z naslednjo vsebino:

„Švicarska misija pri Evropskih skupnostih izreka spoštovanje Komisiji Evropskih skupnosti ter ji ob sklicevanju na Sporazum o posvetovanju z dne 7. maja 1956 med Švicarsko konfederacijo ter Visoko oblastjo Evropske skupnosti za premog in jeklo, na Sporazum z dne 22. julija 1972 med Švicarsko konfederacijo ter državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo ter na vse z njima povezane dopolnilne sporazume sporoča:

Svet Evropske unije je 19. julija 2002 sklenil, da prenese pravice in obveznosti iz mednarodnih sporazumov, ki jih je sklenila Evropska skupnost za premog in jeklo (ESPJ), na Evropsko skupnost. Ker je 23. julija 2002 ESPJ prenehala obstajati, so določbe sporazumov, ki so vezale ESPJ na Švicarsko konfederacijo, izgubile vsakršno uporabno vrednost. Misija zato Komisiji predlaga, da se v skladu s členom 54(b) Dunajske konvencije o pogodbenem pravu sporazumno razveljavijo naslednji sporazumi:

| — | Sporazum o posvetovanju z dne 7. maja 1956 med Švicarsko konfederacijo ter Visoko oblastjo Evropske skupnosti za premog in jeklo, |
| --- | --- |

—

Sporazum o posvetovanju z dne 7. maja 1956 med Švicarsko konfederacijo ter Visoko oblastjo Evropske skupnosti za premog in jeklo,

| — | Sporazum z dne 22. julija 1972 med Švicarsko konfederacijo ter državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo, |
| --- | --- |

—

Sporazum z dne 22. julija 1972 med Švicarsko konfederacijo ter državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo,

| — | Dodatni protokol z dne 17. julija 1980 k Sporazumu med Švicarsko konfederacijo ter državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo zaradi pristopa Helenske republike k Skupnosti, |
| --- | --- |

—

Dodatni protokol z dne 17. julija 1980 k Sporazumu med Švicarsko konfederacijo ter državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo zaradi pristopa Helenske republike k Skupnosti,

| — | Dodatni sporazum z dne 22. julija 1972 o veljavnosti Sporazuma med Švicarsko konfederacijo ter državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo za Kneževino Lihtenštajn (skupaj s sklepno listino in izjavami), |
| --- | --- |

—

Dodatni sporazum z dne 22. julija 1972 o veljavnosti Sporazuma med Švicarsko konfederacijo ter državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo za Kneževino Lihtenštajn (skupaj s sklepno listino in izjavami),

| — | Dopolnilni protokol z dne 17. julija 1980 k Dodatnemu sporazumu o veljavnosti Sporazuma med Švicarsko konfederacijo ter državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo za Kneževino Lihtenštajn zaradi pristopa Helenske republike k Skupnosti, |
| --- | --- |

—

Dopolnilni protokol z dne 17. julija 1980 k Dodatnemu sporazumu o veljavnosti Sporazuma med Švicarsko konfederacijo ter državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo za Kneževino Lihtenštajn zaradi pristopa Helenske republike k Skupnosti,

| — | Dodatni protokol k Sporazumu med Švicarsko konfederacijo ter državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo zaradi uvedbe harmoniziranega sistema poimenovanj in šifrskih oznak blaga, |
| --- | --- |

—

Dodatni protokol k Sporazumu med Švicarsko konfederacijo ter državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo zaradi uvedbe harmoniziranega sistema poimenovanj in šifrskih oznak blaga,

| — | Dopolnilni protokol k Dodatnemu sporazumu o veljavnosti Sporazuma med Švicarsko konfederacijo ter državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo za Kneževino Lihtenštajn zaradi uvedbe harmoniziranega sistema poimenovanj in šifrskih oznak blaga, |
| --- | --- |

—

Dopolnilni protokol k Dodatnemu sporazumu o veljavnosti Sporazuma med Švicarsko konfederacijo ter državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo za Kneževino Lihtenštajn zaradi uvedbe harmoniziranega sistema poimenovanj in šifrskih oznak blaga,

| — | Dodatni protokol k Sporazumu med Švicarsko konfederacijo ter državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo zaradi pristopa Kraljevine Španije in Portugalske republike k Skupnosti, |
| --- | --- |

—

Dodatni protokol k Sporazumu med Švicarsko konfederacijo ter državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo zaradi pristopa Kraljevine Španije in Portugalske republike k Skupnosti,

| — | Drugi dodatni protokol k Sporazumu med Švicarsko konfederacijo ter državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo zaradi pristopa Kraljevine Španije in Portugalske republike k Skupnosti, |
| --- | --- |

—

Drugi dodatni protokol k Sporazumu med Švicarsko konfederacijo ter državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo zaradi pristopa Kraljevine Španije in Portugalske republike k Skupnosti,

| — | Dopolnilni protokol k Dodatnemu sporazumu o veljavnosti Sporazuma med Švicarsko konfederacijo ter državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo za Kneževino Lihtenštajn zaradi pristopa Kraljevine Španije in Portugalske republike k Skupnosti |
| --- | --- |

—

Dopolnilni protokol k Dodatnemu sporazumu o veljavnosti Sporazuma med Švicarsko konfederacijo ter državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo za Kneževino Lihtenštajn zaradi pristopa Kraljevine Španije in Portugalske republike k Skupnosti

ter vsi z njimi povezani dopolnilni in dodatni sporazumi.

Če se Komisija strinja s tem predlogom, misija predlaga, da ta verbalna nota in odgovor Komisije nanjo sestavljata sporazum o razveljavitvi navedenih sporazumov, ki bo začel veljati dan po uradnem obvestilu o odgovoru Skupnosti.“

Komisija misiji sporoča, da se na podlagi Sklepa Sveta z dne 9. oktobra 2009 v imenu Evropske skupnosti strinja s predlogom razveljavitve navedenih sporazumov.

Predlog misije in ta verbalna nota zato sestavljata sporazum o razveljavitvi navedenih sporazumov, ki bo začel veljati dan po uradnem obvestilu o tem odgovoru.

Kneževina Lihtenštajn bo obveščena o razveljavitvi teh sporazumov.

Komisija želi ob tej priložnosti misiji ponovno izraziti svoje najgloblje spoštovanje.

V Bruslju,

---

| 4.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 288/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 288/22

---

SKLEP SVETA

z dne 19. oktobra 2009

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Priloge 11 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi

(2009/805/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 37, 133 in 152(4)(b) v povezavi s prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je, v imenu Skupnosti, s pogajanji dosegla Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Priloge 11 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je, v imenu Skupnosti, s pogajanji dosegla Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Priloge 11 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi.

| (2) | Sporazum je bil skupaj s priloženo Sklepno listino v imenu Skupnosti podpisan dne 23. decembra 2008, ob upoštevanju njegove sklenitve v skladu s Sklepom Sveta 2008/979/ES z dne 18. decembra 2008 (1). |
| --- | --- |

(2)

Sporazum je bil skupaj s priloženo Sklepno listino v imenu Skupnosti podpisan dne 23. decembra 2008, ob upoštevanju njegove sklenitve v skladu s Sklepom Sveta 2008/979/ES z dne 18. decembra 2008 (1).

| (3) | Sporazum je treba odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Sporazum je treba odobriti –

SKLENIL:

Člen 1

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Priloge 11 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi (2) se skupaj s priloženo Izjavo in Sklepno listino odobri v imenu Skupnosti.

Člen 2

Predsednik Sveta poda, v imenu Skupnosti, uradno obvestilo iz člena 2 Sporazuma (3).

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 19. oktobra 2009

Za Svet

Predsednik

E. ERLANDSSON

---

(1)  UL L 352, 31.12.2008, str. 23.

1

(2)  UL L 352, 31.12.2008, str. 24.

2

(3)  Generalni sekretariat Sveta objavi v Uradnem listu Evropske unije datum začetka veljavnosti Sporazuma.

3

Uradnem listu Evropske unije

---

| 4.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 288/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 288/23

---

SKLEP SVETA

z dne 19. oktobra 2009

o podpisu statuta Mednarodne agencije za obnovljivo energijo (IRENA) s strani Evropske skupnosti

(2009/806/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) ter prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Statut Mednarodne agencije za obnovljivo energijo (1) (v nadaljnjem besedilu: statut) je 26. januarja 2009 na ustanovni konferenci v Bonnu podpisalo 75 držav, med katerimi je 20 držav članic EU. |
| --- | --- |

(1)

Statut Mednarodne agencije za obnovljivo energijo (1) (v nadaljnjem besedilu: statut) je 26. januarja 2009 na ustanovni konferenci v Bonnu podpisalo 75 držav, med katerimi je 20 držav članic EU.

| (2) | V skladu s statutom Mednarodna agencija za obnovljivo energijo (IRENA) „spodbuja vsesplošno in povečano prevzemanje ter trajnostno rabo vseh oblik obnovljive energije, ob upoštevanju nacionalnih in domačih prednostnih nalog ter koristi, ki izhajajo iz kombiniranega pristopa uporabe obnovljivih virov energije in ukrepov energetske učinkovitosti, ter prispevka obnovljive energije za ohranitev okolja, z omejevanjem pritiskov na naravne vire in zmanjševanjem krčenja gozdov, zlasti krčenja tropskih gozdov, širjenja puščav in izgubljanja biotske raznovrstnosti ter za zaščito podnebja, gospodarsko rast in socialno kohezijo, vključno z odpravo revščine in trajnostnim razvojem, dostop do oskrbe z energijo in varnost oskrbe, regionalni razvoj in medgeneracijsko odgovornost“. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s statutom Mednarodna agencija za obnovljivo energijo (IRENA) „spodbuja vsesplošno in povečano prevzemanje ter trajnostno rabo vseh oblik obnovljive energije, ob upoštevanju nacionalnih in domačih prednostnih nalog ter koristi, ki izhajajo iz kombiniranega pristopa uporabe obnovljivih virov energije in ukrepov energetske učinkovitosti, ter prispevka obnovljive energije za ohranitev okolja, z omejevanjem pritiskov na naravne vire in zmanjševanjem krčenja gozdov, zlasti krčenja tropskih gozdov, širjenja puščav in izgubljanja biotske raznovrstnosti ter za zaščito podnebja, gospodarsko rast in socialno kohezijo, vključno z odpravo revščine in trajnostnim razvojem, dostop do oskrbe z energijo in varnost oskrbe, regionalni razvoj in medgeneracijsko odgovornost“.

| (3) | Na področjih, ki jih zajema statut, so pristojne tako Evropska skupnost kot tudi njene države članice. Nekatere določbe statuta bi lahko vplivale na ukrepe iz aktov Skupnosti, sprejetih na področju okolja in energije. |
| --- | --- |

(3)

Na področjih, ki jih zajema statut, so pristojne tako Evropska skupnost kot tudi njene države članice. Nekatere določbe statuta bi lahko vplivale na ukrepe iz aktov Skupnosti, sprejetih na področju okolja in energije.

| (4) | Glede na to, da statut začne veljati šele 30. dan po deponiranju 25. instrumenta o ratifikaciji in da za podpisnice do takrat ostane na voljo za podpis, bi bilo treba statut podpisati v imenu Evropske skupnosti v skladu s členom XIX A. Na ustanovni konferenci agencije IRENA 26. januarja 2009 je bila ustanovljena pripravljalna komisija za agencijo (2). V skladu s točko 3 resolucije o ustanovitvi pripravljalne komisije za agencijo, ki je bila sprejeta na konferenci o ustanovitvi agencije IRENA, pripravljalno komisijo sestavljajo po en predstavnik vsake podpisnice statuta. Pripravljalna komisija naj bi omogočila hitro in učinkovito ustanovitev agencije, vključno s pripravo vmesnega delovnega programa in proračuna. Sodelovanje v vseh dejavnostih agencija IRENA od podpisa naprej se šteje za koristno. Zato bi morala biti Skupnost zastopana v pripravljalni komisiji za agencijo in sodelovati v njenih dejavnostih od podpisa naprej – |
| --- | --- |

(4)

Glede na to, da statut začne veljati šele 30. dan po deponiranju 25. instrumenta o ratifikaciji in da za podpisnice do takrat ostane na voljo za podpis, bi bilo treba statut podpisati v imenu Evropske skupnosti v skladu s členom XIX A. Na ustanovni konferenci agencije IRENA 26. januarja 2009 je bila ustanovljena pripravljalna komisija za agencijo (2). V skladu s točko 3 resolucije o ustanovitvi pripravljalne komisije za agencijo, ki je bila sprejeta na konferenci o ustanovitvi agencije IRENA, pripravljalno komisijo sestavljajo po en predstavnik vsake podpisnice statuta. Pripravljalna komisija naj bi omogočila hitro in učinkovito ustanovitev agencije, vključno s pripravo vmesnega delovnega programa in proračuna. Sodelovanje v vseh dejavnostih agencija IRENA od podpisa naprej se šteje za koristno. Zato bi morala biti Skupnost zastopana v pripravljalni komisiji za agencijo in sodelovati v njenih dejavnostih od podpisa naprej –

SKLENIL:

Člen 1

Predsednik Sveta se pooblašča, da imenuje osebo(-e), ki v imenu Evropske skupnosti podpiše(-jo) statut Mednarodne agencije za obnovljivo energijo, ki je bila ustanovljena 26. januarja 2009 v Bonnu.

Člen 2

Skupnost bo na podlagi podpisa zastopana v pripravljalni komisiji za agencijo IRENA, ki jo je ustanovila konferenca o ustanovitvi agencije.

V Luxembourgu, 19. oktobra 2009

Za Svet

Predsednik

E. ERLANDSSON

---

(1)  Izjava konference o verodostojnih različicah statuta je sestavni del statuta.

1

(2)  IRENA/FC/res.1: Resolucija o ustanovitvi pripravljalne komisije za agencijo, 26. januar 2009, Bonn.

2

---

| 4.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 288/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 288/24

---

SKLEP SVETA

z dne 21. oktobra 2009

o imenovanju španskega nadomestnega člana Odbora regij

(2009/807/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga španske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010 (1).

| (2) | Zaradi izteka mandata Enriqueja OJEDE VILE se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi izteka mandata Enriqueja OJEDE VILE se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

SKLENIL:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2010, se za nadomestnega člana Odbora regij imenuje:

| — | Miguel LUCENA BARRANQUERO, Secretario General de Acción Exterior, Andalucía. |
| --- | --- |

—

Miguel LUCENA BARRANQUERO, Secretario General de Acción Exterior, Andalucía.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 21. oktobra 2009

Za Svet

Predsednik

A. CARLGREN

---

(1)  UL L 56, 25.2.2006, str. 75.

1

---

| 4.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 288/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 288/25

---

SKLEP SVETA

z dne 21. oktobra 2009

o imenovanju dveh grških članov Odbora regij

(2009/808/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga grške vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010 (1).

| (2) | Zaradi smrti Christosa PALEOLÓGOSA in izteka mandata Parisa KOUKOULOPOULOSA sta se sprostili dve mesti članov Odbora regij – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi smrti Christosa PALEOLÓGOSA in izteka mandata Parisa KOUKOULOPOULOSA sta se sprostili dve mesti članov Odbora regij –

SKLENIL:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2010, se za člana Odbora regij imenujeta:

| — | Konstantinos SIMITSIS, Mayor of the City of Kavala, |
| --- | --- |

—

Konstantinos SIMITSIS, Mayor of the City of Kavala,

| — | Theodoros GKOTSOPOULOS, Municipal Counsellor of Municipality of Pallini, Attica. |
| --- | --- |

—

Theodoros GKOTSOPOULOS, Municipal Counsellor of Municipality of Pallini, Attica.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 21. oktobra 2009

Za Svet

Predsednik

A. CARLGREN

---

(1)  UL L 56, 25.2.2006, str. 75.

1

---

Komisija

| 4.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 288/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 288/26

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 8. julija 2009

o shemi Groepsrentebox, ki jo namerava uvesti Nizozemska (C 4/07 (ex N 465/06))

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4511)

(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/809/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim strankam, naj oddajo svoje pripombe v skladu s temi določbami (1), in ob upoštevanju njihovih pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | V dopisu z dne 13. julija 2006 so nizozemski organi priglasili shemo „skupinski paket obresti“groepsrentebox, ki predvideva nižjo obdavčitev in odbitnost obresti, prejetih ali izplačanih v okviru razmerij v skupini. Priglasitev so nizozemske oblasti izvedle zgolj zaradi pravne varnosti, saj menijo, da je ta shema splošen ukrep. Dodatne informacije so bile podane v dopisih z dne 5. septembra 2006 in 9. novembra 2006. |
| --- | --- |

(1)

V dopisu z dne 13. julija 2006 so nizozemski organi priglasili shemo „skupinski paket obresti“groepsrentebox, ki predvideva nižjo obdavčitev in odbitnost obresti, prejetih ali izplačanih v okviru razmerij v skupini. Priglasitev so nizozemske oblasti izvedle zgolj zaradi pravne varnosti, saj menijo, da je ta shema splošen ukrep. Dodatne informacije so bile podane v dopisih z dne 5. septembra 2006 in 9. novembra 2006.

| (2) | V dopisu z dne 7. februarja 2007 je Komisija obvestila Nizozemsko, da se je odločila sprožiti postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z delom programa pomoči, povezanim z nižjo obdavčitvijo in odbitnostjo obresti znotraj skupine (ukrep A). |
| --- | --- |

(2)

V dopisu z dne 7. februarja 2007 je Komisija obvestila Nizozemsko, da se je odločila sprožiti postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z delom programa pomoči, povezanim z nižjo obdavčitvijo in odbitnostjo obresti znotraj skupine (ukrep A).

| (3) | V istem dopisu je Komisija Nizozemsko obvestila tudi, da meni, da nižja obdavčitev za kratkoročne vloge, katerih namen je prevzem najmanj 5 % družbe (ukrep B), ne predstavlja državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(3)

V istem dopisu je Komisija Nizozemsko obvestila tudi, da meni, da nižja obdavčitev za kratkoročne vloge, katerih namen je prevzem najmanj 5 % družbe (ukrep B), ne predstavlja državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (4) | Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe.

| (5) | Nizozemski organi so svoje pripombe glede uvodne odločbe predstavili v dopisu z dne 7. maja 2007. |
| --- | --- |

(5)

Nizozemski organi so svoje pripombe glede uvodne odločbe predstavili v dopisu z dne 7. maja 2007.

| (6) | Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strank. Pripombe je posredovala nizozemskim organom, ki jim je bila dana možnost, da se odzovejo; njihove pripombe je prejela v dopisu z dne 29. junija 2007. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strank. Pripombe je posredovala nizozemskim organom, ki jim je bila dana možnost, da se odzovejo; njihove pripombe je prejela v dopisu z dne 29. junija 2007.

| (7) | Komisija je dodatne informacije od nizozemskih organov prejela v dopisih z dne 8. novembra 2007 in 29. januarja 2008. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je dodatne informacije od nizozemskih organov prejela v dopisih z dne 8. novembra 2007 in 29. januarja 2008.

| (8) | 7. oktobra 2008 so nizozemski organi posredovali pravno mnenje Leigh Hancher, profesorice evropskega prava na Univerzi v Tilburgu, o vprašanju, ali priglašeni ukrep vključuje državno pomoč. |
| --- | --- |

(8)

7. oktobra 2008 so nizozemski organi posredovali pravno mnenje Leigh Hancher, profesorice evropskega prava na Univerzi v Tilburgu, o vprašanju, ali priglašeni ukrep vključuje državno pomoč.

| (9) | V dopisu z dne 18. decembra 2008 so nizozemski organi obvestili Komisijo, da so se odločili za spremembo davčne sheme. |
| --- | --- |

(9)

V dopisu z dne 18. decembra 2008 so nizozemski organi obvestili Komisijo, da so se odločili za spremembo davčne sheme.

II.   PODROBEN OPIS UKREPA

II.1   Namen

| (10) | Po trditvah nizozemskih organov je cilj ukrepa zmanjšati razliko v davčni obravnavi med dvema instrumentoma financiranja znotraj skupine, tj. lastniškim kapitalom in dolgom. |
| --- | --- |

(10)

Po trditvah nizozemskih organov je cilj ukrepa zmanjšati razliko v davčni obravnavi med dvema instrumentoma financiranja znotraj skupine, tj. lastniškim kapitalom in dolgom.

| (11) | V trenutnih razmerah je tako, da kadar družba, ki je del skupine, vloži kapital v drugo družbo, ki je del iste skupine, kot nadomestilo prejme dividende, ki so oproščene davka na podlagi predpisov, ki izvzemajo poslovne deleže, medtem ko so takrat, kadar posodi denar družbi, ki je del iste skupine, prejete obresti obdavčene po standardni stopnji davka od dobička pravnih oseb (25,5 %). Na ravni družbe, ki sredstva prejme, dividende, ki se plačajo na kapitalski vložek, niso odbitne, medtem ko se od obresti, ki se plačajo na posojilo, odbije standardna stopnja davka od dobička pravnih oseb. |
| --- | --- |

(11)

V trenutnih razmerah je tako, da kadar družba, ki je del skupine, vloži kapital v drugo družbo, ki je del iste skupine, kot nadomestilo prejme dividende, ki so oproščene davka na podlagi predpisov, ki izvzemajo poslovne deleže, medtem ko so takrat, kadar posodi denar družbi, ki je del iste skupine, prejete obresti obdavčene po standardni stopnji davka od dobička pravnih oseb (25,5 %). Na ravni družbe, ki sredstva prejme, dividende, ki se plačajo na kapitalski vložek, niso odbitne, medtem ko se od obresti, ki se plačajo na posojilo, odbije standardna stopnja davka od dobička pravnih oseb.

| (12) | Nizozemska poudarja, da izbiri organizacijske strukture pravno samostojnih organizacij običajno botrujejo razlogi v zvezi s pravom družb ali ekonomski razlogi. Razlike v civilnem pravu med lastniškim kapitalom in dolgom (obveznosti, pogoji odplačevanja, jamstva, glasovalne pravice itd.) so za financiranje znotraj skupine po večini nepomembne, medtem ko so davčne posledice bistveno drugačne. Znotraj skupin so izbrani taki pogoji financiranja, da se doseže najnižja davčna obremenitev v okviru veljavnega davčnega sistema. Zaradi tega na odločitev o zagotovitvi tujega ali lastniškega kapitala znotraj skupin vplivajo predvsem davčni vidiki. |
| --- | --- |

(12)

Nizozemska poudarja, da izbiri organizacijske strukture pravno samostojnih organizacij običajno botrujejo razlogi v zvezi s pravom družb ali ekonomski razlogi. Razlike v civilnem pravu med lastniškim kapitalom in dolgom (obveznosti, pogoji odplačevanja, jamstva, glasovalne pravice itd.) so za financiranje znotraj skupine po večini nepomembne, medtem ko so davčne posledice bistveno drugačne. Znotraj skupin so izbrani taki pogoji financiranja, da se doseže najnižja davčna obremenitev v okviru veljavnega davčnega sistema. Zaradi tega na odločitev o zagotovitvi tujega ali lastniškega kapitala znotraj skupin vplivajo predvsem davčni vidiki.

| (13) | V pravnem mnenju prof. Hancher poudarja, da so vpliv razlike v davčni obravnavi dolga in lastniškega kapitala na ravni družb ter možne rešitve škodljivih posledic, ki bi jih to lahko imelo, visoko na programu politike v mnogih državah OECD. Po besedah prof. Hancher se v nizozemski davčni literaturi vedno znova pojavljajo zahteve po temeljni reformi nizozemskega davka od dobička pravnih oseb ter nevtralni obravnavi dolžniškega in lastniškega financiranja znotraj skupin družb. |
| --- | --- |

(13)

V pravnem mnenju prof. Hancher poudarja, da so vpliv razlike v davčni obravnavi dolga in lastniškega kapitala na ravni družb ter možne rešitve škodljivih posledic, ki bi jih to lahko imelo, visoko na programu politike v mnogih državah OECD. Po besedah prof. Hancher se v nizozemski davčni literaturi vedno znova pojavljajo zahteve po temeljni reformi nizozemskega davka od dobička pravnih oseb ter nevtralni obravnavi dolžniškega in lastniškega financiranja znotraj skupin družb.

| (14) | Nizozemski organi poudarjajo, da razlike v davčni obravnavi ustvarjajo oblike arbitraže med tema dvema načinoma financiranja znotraj skupine, ki z ekonomskega vidika niso zaželene. Znotraj skupine je izbira med dodatnim lastniškim financiranjem ali (dodatnim) dolžniškim financiranjem poljubna, davčne posledice obeh vrst financiranja pa so različne. To lahko privede do arbitraže, ki izkrivi nevtralnost davčnega sistema. Z ukrepom se zato poskuša preprečiti arbitražo med dolžniškim in lastniškim financiranjem ter povečati nevtralnost nizozemskega davčnega sistema. |
| --- | --- |

(14)

Nizozemski organi poudarjajo, da razlike v davčni obravnavi ustvarjajo oblike arbitraže med tema dvema načinoma financiranja znotraj skupine, ki z ekonomskega vidika niso zaželene. Znotraj skupine je izbira med dodatnim lastniškim financiranjem ali (dodatnim) dolžniškim financiranjem poljubna, davčne posledice obeh vrst financiranja pa so različne. To lahko privede do arbitraže, ki izkrivi nevtralnost davčnega sistema. Z ukrepom se zato poskuša preprečiti arbitražo med dolžniškim in lastniškim financiranjem ter povečati nevtralnost nizozemskega davčnega sistema.

| (15) | Uvedba skupinskega paketa obresti bo pomagala zagotoviti, da bo način financiranja, uporabljen v okviru skupine, odvisen zlasti od ekonomskih vidikov. S tem je davčna obravnava obresti znotraj skupine veliko skladnejša z davčno obravnavo dividend znotraj skupine, kar prispeva k večji nevtralnosti med dolžniškim in lastniškim financiranjem znotraj skupine. |
| --- | --- |

(15)

Uvedba skupinskega paketa obresti bo pomagala zagotoviti, da bo način financiranja, uporabljen v okviru skupine, odvisen zlasti od ekonomskih vidikov. S tem je davčna obravnava obresti znotraj skupine veliko skladnejša z davčno obravnavo dividend znotraj skupine, kar prispeva k večji nevtralnosti med dolžniškim in lastniškim financiranjem znotraj skupine.

| (16) | Problem arbitraže ne nastopi v primeru financiranja zunaj okvira skupine. Tukaj so različne posledice, ki nastopijo v civilnem pravu, resnično pomembne, tako da do te oblike arbitraže ne prihaja. Glede na inherentne razlike med razmerami v skupinah in zunaj njih davčna nevtralnost za transakcije financiranja zunaj skupin ni pogoj. Iz tega razloga je ukrep omejen na posojila v skupini. |
| --- | --- |

(16)

Problem arbitraže ne nastopi v primeru financiranja zunaj okvira skupine. Tukaj so različne posledice, ki nastopijo v civilnem pravu, resnično pomembne, tako da do te oblike arbitraže ne prihaja. Glede na inherentne razlike med razmerami v skupinah in zunaj njih davčna nevtralnost za transakcije financiranja zunaj skupin ni pogoj. Iz tega razloga je ukrep omejen na posojila v skupini.

| (17) | Nizozemski organi poudarjajo tudi, da v zadnjem času nizozemska podjetja odbijajo vse bolj pretirane zneske obresti. Podjetja vse bolj izkoriščajo različno davčno obravnavo posojil in lastniškega kapitala v skupini na račun državne blagajne. |
| --- | --- |

(17)

Nizozemski organi poudarjajo tudi, da v zadnjem času nizozemska podjetja odbijajo vse bolj pretirane zneske obresti. Podjetja vse bolj izkoriščajo različno davčno obravnavo posojil in lastniškega kapitala v skupini na račun državne blagajne.

| (18) | Namen ukrepa je odgovoriti na to zmanjševanje davčnih prihodkov s spodbujanjem družb k uporabi lastniškega kapitala namesto posojil ter omejiti odbitek obresti na Nizozemskem. Shema tako dopolnjuje nizozemske predpise v zvezi s tanko kapitalizacijo, ki imajo podoben cilj, saj odvrača od prekomernega financiranja s tujim kapitalom in preprečuje umetno zmanjšanje davčne osnove na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(18)

Namen ukrepa je odgovoriti na to zmanjševanje davčnih prihodkov s spodbujanjem družb k uporabi lastniškega kapitala namesto posojil ter omejiti odbitek obresti na Nizozemskem. Shema tako dopolnjuje nizozemske predpise v zvezi s tanko kapitalizacijo, ki imajo podoben cilj, saj odvrača od prekomernega financiranja s tujim kapitalom in preprečuje umetno zmanjšanje davčne osnove na Nizozemskem.

| (19) | Po mnenju nizozemskih organov priglašena shema predstavlja ukrep povsem tehnične narave. |
| --- | --- |

(19)

Po mnenju nizozemskih organov priglašena shema predstavlja ukrep povsem tehnične narave.

II.2   Pravna podlaga

| (20) | Pravna podlaga ukrepa je člen 12c Zakona o davku od dobička pravnih oseb iz leta 1969 (Wet op de vennootschapsbelasting 1969). Ta določba je bila vpeljana z začetkom veljavnosti od 1. januarja 2007, vendar je bil njen začetek veljavnosti odložen, dokler Komisija ne zavzame stališča do združljivosti s pravili o državni pomoči. |
| --- | --- |

(20)

Pravna podlaga ukrepa je člen 12c Zakona o davku od dobička pravnih oseb iz leta 1969 (Wet op de vennootschapsbelasting 1969). Ta določba je bila vpeljana z začetkom veljavnosti od 1. januarja 2007, vendar je bil njen začetek veljavnosti odložen, dokler Komisija ne zavzame stališča do združljivosti s pravili o državni pomoči.

II.3   Kako bo ukrep deloval

| (21) | Na Nizozemskem se davek od dobička pravnih oseb praviloma uporablja za prihodke družb po stopnji 25,5 %. Ukrep skupinskega paketa obresti predvideva različno davčno obravnavo za določene obresti znotraj skupine. Za obresti, plačane in prejete v okviru financiranja znotraj skupine, ne bo veljala standardna stopnja davka od dobička pravnih oseb 25,5 % (3). Pozitivna razlika med obrestmi, prejetimi in plačanimi v okviru transakcij financiranja znotraj skupine, bo v „skupinskem paketu obresti“ obdavčena po stopnji 5 %, namesto 25,5 %, kolikor znaša standardna stopnja davka od dobička pravnih oseb. Če je razlika med prejetimi in plačanimi obrestmi negativna, bo odbitna, toda po znižani stopnji 5 %, namesto po standardni stopnji 25,5 %. |
| --- | --- |

(21)

Na Nizozemskem se davek od dobička pravnih oseb praviloma uporablja za prihodke družb po stopnji 25,5 %. Ukrep skupinskega paketa obresti predvideva različno davčno obravnavo za določene obresti znotraj skupine. Za obresti, plačane in prejete v okviru financiranja znotraj skupine, ne bo veljala standardna stopnja davka od dobička pravnih oseb 25,5 % (3). Pozitivna razlika med obrestmi, prejetimi in plačanimi v okviru transakcij financiranja znotraj skupine, bo v „skupinskem paketu obresti“ obdavčena po stopnji 5 %, namesto 25,5 %, kolikor znaša standardna stopnja davka od dobička pravnih oseb. Če je razlika med prejetimi in plačanimi obrestmi negativna, bo odbitna, toda po znižani stopnji 5 %, namesto po standardni stopnji 25,5 %.

| (22) | Znesek, ki se lahko obdavči ali odbije po znižani stopnji, je za davčne namene omejen na odstotek od neto sredstev davkoplačevalca (fiscale vermogen). Ta omejitev ima cilj preprečiti, da bi podkapitalizirana podjetja zlorabljala ukrep, in zagotavlja, da se znižana stopnja uporablja le takrat, kadar je bil donos posojil v skupini financiran z lastniškim kapitalom. |
| --- | --- |

(22)

Znesek, ki se lahko obdavči ali odbije po znižani stopnji, je za davčne namene omejen na odstotek od neto sredstev davkoplačevalca (fiscale vermogen). Ta omejitev ima cilj preprečiti, da bi podkapitalizirana podjetja zlorabljala ukrep, in zagotavlja, da se znižana stopnja uporablja le takrat, kadar je bil donos posojil v skupini financiran z lastniškim kapitalom.

| (23) | Ukrep paketa obresti ima še nekaj drugih določb proti zlorabi. Konkretno, obresti, ki se formalno dolgujejo tretji osebi (banki), dejansko pa se plačajo organizaciji skupine, se štejejo za plačane obresti znotraj skupine. To velja, na primer, pri vzajemni kompoziciji (4). Obresti, ki se dolgujejo tretji osebi (banki), se štejejo tudi za obresti znotraj skupine z omejeno odbitnostjo, če so sredstva, pridobljena s pomočjo posojila, vložena v kapital v odvisni družbi, da se tako v slednji ustvarjajo nizko obdavčene obresti znotraj skupine. |
| --- | --- |

(23)

Ukrep paketa obresti ima še nekaj drugih določb proti zlorabi. Konkretno, obresti, ki se formalno dolgujejo tretji osebi (banki), dejansko pa se plačajo organizaciji skupine, se štejejo za plačane obresti znotraj skupine. To velja, na primer, pri vzajemni kompoziciji (4). Obresti, ki se dolgujejo tretji osebi (banki), se štejejo tudi za obresti znotraj skupine z omejeno odbitnostjo, če so sredstva, pridobljena s pomočjo posojila, vložena v kapital v odvisni družbi, da se tako v slednji ustvarjajo nizko obdavčene obresti znotraj skupine.

| (24) | V svoji prvi priglasitvi so nizozemski organi navedli, da bo shema najmanj tri leta neobvezna. Če se za shemo odloči ena družba, ki je del skupine, bo veljala za vse ostale družbe skupine, locirane na Nizozemskem. Družbe, ki izpolnjujejo pogoje, kakor so opredeljene v prvotni shemi paketa obresti, so tiste, ki so del iste skupine, kot je natančno opredeljena v sami shemi, za kar je potrebno, da ima ena družba v lasti več kot 50 % druge družbe. Z drugimi besedami, skupino morata sestavljati najmanj dve družbi, matična družba, ki obvladuje več kot 50-odstotni delež odvisne družbe. Vsaka družba mora plačevati davek od dobička pravnih oseb na Nizozemskem. To pomeni, da shema velja za vsako družbo s sedežem na Nizozemskem oziroma vsako družbo s sedežem zunaj Nizozemske in s stalno poslovno enoto na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(24)

V svoji prvi priglasitvi so nizozemski organi navedli, da bo shema najmanj tri leta neobvezna. Če se za shemo odloči ena družba, ki je del skupine, bo veljala za vse ostale družbe skupine, locirane na Nizozemskem. Družbe, ki izpolnjujejo pogoje, kakor so opredeljene v prvotni shemi paketa obresti, so tiste, ki so del iste skupine, kot je natančno opredeljena v sami shemi, za kar je potrebno, da ima ena družba v lasti več kot 50 % druge družbe. Z drugimi besedami, skupino morata sestavljati najmanj dve družbi, matična družba, ki obvladuje več kot 50-odstotni delež odvisne družbe. Vsaka družba mora plačevati davek od dobička pravnih oseb na Nizozemskem. To pomeni, da shema velja za vsako družbo s sedežem na Nizozemskem oziroma vsako družbo s sedežem zunaj Nizozemske in s stalno poslovno enoto na Nizozemskem.

II.4   Spremembe sheme

| (25) | Med postopkom so nizozemski organi dali jasno vedeti, da nameravajo shemo uvesti kot obveznost. To je bilo potrjeno v dopisu z dne 18. decembra 2008. Skupinski paket obresti naj bi zdaj veljal za vse subjekte, ki so zavezani plačevanju davka od dobička pravnih oseb na Nizozemskem, v zvezi z obrestmi, plačanimi družbam skupine, in obrestmi, prejetimi od družb skupine. |
| --- | --- |

(25)

Med postopkom so nizozemski organi dali jasno vedeti, da nameravajo shemo uvesti kot obveznost. To je bilo potrjeno v dopisu z dne 18. decembra 2008. Skupinski paket obresti naj bi zdaj veljal za vse subjekte, ki so zavezani plačevanju davka od dobička pravnih oseb na Nizozemskem, v zvezi z obrestmi, plačanimi družbam skupine, in obrestmi, prejetimi od družb skupine.

| (26) | V tem dopisu so nizozemski organi poleg tega obvestili Komisijo o dveh dodatnih spremembah sheme. Prva sprememba zadeva širšo opredelitev pojma skupine za namen sheme paketa obresti. Opredelitev povezanih subjektov je spremenjena tako, da zajema vse dogovore, v katerih ima en subjekt, neposredno ali posredno, dejanski nadzor nad financiranjem drugega subjekta ali v katerih ima tretji posameznik ali subjekt dejanski nadzor nad financiranjem obeh subjektov, vključenih v dogovor o posojilu (5). Druga sprememba vnaša določbo, ki bi olajšala okrepitev (druge) družbe po nizozemskem civilnem pravu, tako da bi nastala skupina lahko imela korist od sheme skupinskega paketa obresti. Zlasti pa bi bil odpravljen trenutni obvezni minimalni kapital v višini 18 000 EUR za družbo z omejeno odgovornostjo (besloten vennootschap – BV). |
| --- | --- |

(26)

V tem dopisu so nizozemski organi poleg tega obvestili Komisijo o dveh dodatnih spremembah sheme. Prva sprememba zadeva širšo opredelitev pojma skupine za namen sheme paketa obresti. Opredelitev povezanih subjektov je spremenjena tako, da zajema vse dogovore, v katerih ima en subjekt, neposredno ali posredno, dejanski nadzor nad financiranjem drugega subjekta ali v katerih ima tretji posameznik ali subjekt dejanski nadzor nad financiranjem obeh subjektov, vključenih v dogovor o posojilu (5). Druga sprememba vnaša določbo, ki bi olajšala okrepitev (druge) družbe po nizozemskem civilnem pravu, tako da bi nastala skupina lahko imela korist od sheme skupinskega paketa obresti. Zlasti pa bi bil odpravljen trenutni obvezni minimalni kapital v višini 18 000 EUR za družbo z omejeno odgovornostjo (besloten vennootschap – BV).

II.5   Proračun

| (27) | Sodeč po prvi priglasitvi naj bi letni proračun priglašenega ukrepa znašal 475 milijonov EUR. Pozneje so nizozemski organi navedli, da bo obvezen paket obresti s proračunskega vidika nevtralen. |
| --- | --- |

(27)

Sodeč po prvi priglasitvi naj bi letni proračun priglašenega ukrepa znašal 475 milijonov EUR. Pozneje so nizozemski organi navedli, da bo obvezen paket obresti s proračunskega vidika nevtralen.

III.   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

| (28) | V svoji uvodni odločbi z dne 7. februarja 2007 je Komisija izrazila dvom o splošni naravi ukrepa. Poudarila je, da bi nižjo obdavčitev, ki jo predvideva shema, izkoristile le tiste družbe, ki so del skupine (pravna selektivnost), in posumila, da bi od sheme imele korist multinacionalne skupine, saj bi jim zagotavljala selektivno ekonomsko prednost (dejanska selektivnost). |
| --- | --- |

(28)

V svoji uvodni odločbi z dne 7. februarja 2007 je Komisija izrazila dvom o splošni naravi ukrepa. Poudarila je, da bi nižjo obdavčitev, ki jo predvideva shema, izkoristile le tiste družbe, ki so del skupine (pravna selektivnost), in posumila, da bi od sheme imele korist multinacionalne skupine, saj bi jim zagotavljala selektivno ekonomsko prednost (dejanska selektivnost).

| (29) | Komisija je navedla, da bi bil v povsem nacionalnem kontekstu ukrep z davčnega vidika verjetno nevtralen. V kontekstu čezmejnih transakcij pa bi bila nizozemska družba, ki posodi denar podružnici s sedežem v tujini, predmet nižje obdavčitve po stopnji 5 %, medtem ko za podružnico v tujini ne bi veljali nizozemski predpisi, ki omejujejo odbitnost plačanih obresti. Shema bi zagotavljala dejansko selektivno prednost, saj bi bile le multinacionalne skupine družb, ki se ukvarjajo s čezmejnimi transakcijami obresti znotraj skupine v davčnih jurisdikcijah s stopnjo davka od dobička pravnih oseb, višjo od 5 %, motivirane za uporabo sheme. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je navedla, da bi bil v povsem nacionalnem kontekstu ukrep z davčnega vidika verjetno nevtralen. V kontekstu čezmejnih transakcij pa bi bila nizozemska družba, ki posodi denar podružnici s sedežem v tujini, predmet nižje obdavčitve po stopnji 5 %, medtem ko za podružnico v tujini ne bi veljali nizozemski predpisi, ki omejujejo odbitnost plačanih obresti. Shema bi zagotavljala dejansko selektivno prednost, saj bi bile le multinacionalne skupine družb, ki se ukvarjajo s čezmejnimi transakcijami obresti znotraj skupine v davčnih jurisdikcijah s stopnjo davka od dobička pravnih oseb, višjo od 5 %, motivirane za uporabo sheme.

| (30) | Kolikor je bilo mišljeno, da ukrep predstavlja izjemo od uporabe davčnega sistema, je Komisija tudi podvomila, če narava ali splošna shema davčnega sistema to upravičuje. |
| --- | --- |

(30)

Kolikor je bilo mišljeno, da ukrep predstavlja izjemo od uporabe davčnega sistema, je Komisija tudi podvomila, če narava ali splošna shema davčnega sistema to upravičuje.

| (31) | Komisija je poleg tega menila, da ni mogoče izključiti, da utegnejo biti glavni koristniki te sheme nekdanji koristniki mednarodne sheme financiranja, za katero se je štelo, da predstavlja nezdružljivo državno pomoč (6). |
| --- | --- |

(31)

Komisija je poleg tega menila, da ni mogoče izključiti, da utegnejo biti glavni koristniki te sheme nekdanji koristniki mednarodne sheme financiranja, za katero se je štelo, da predstavlja nezdružljivo državno pomoč (6).

| (32) | Komisija je zato zavzela stališče, da bi se za shemo paketa obresti lahko štelo, da predstavlja pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, in da ne velja nobena od izjem iz člena 87(2) in (3). |
| --- | --- |

(32)

Komisija je zato zavzela stališče, da bi se za shemo paketa obresti lahko štelo, da predstavlja pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, in da ne velja nobena od izjem iz člena 87(2) in (3).

IV.   PRIPOMBE NIZOZEMSKE

| (33) | Pripombe Nizozemske glede uvodne odločbe je Komisija prejela 7. maja 2007 in so bile dopolnjene z dodatnimi opombami leta 2007 in 2008, vključno s pravnim mnenjem, ki ga je podala prof. Hancherjeva. |
| --- | --- |

(33)

Pripombe Nizozemske glede uvodne odločbe je Komisija prejela 7. maja 2007 in so bile dopolnjene z dodatnimi opombami leta 2007 in 2008, vključno s pravnim mnenjem, ki ga je podala prof. Hancherjeva.

| (34) | Nizozemski organi trdijo, da je pristop, ki ga je v svoji odločbi uporabila Komisija, napačen v treh točkah. Prvič, Komisija združi ločeni merili „prednosti“ in „selektivnosti“ v eno merilo, tj. „selektivna prednost“. To ni skladno z običajno prakso Komisije ali s sodno prakso, ki predpisujeta, da je treba obe uporabljati ločeno. |
| --- | --- |

(34)

Nizozemski organi trdijo, da je pristop, ki ga je v svoji odločbi uporabila Komisija, napačen v treh točkah. Prvič, Komisija združi ločeni merili „prednosti“ in „selektivnosti“ v eno merilo, tj. „selektivna prednost“. To ni skladno z običajno prakso Komisije ali s sodno prakso, ki predpisujeta, da je treba obe uporabljati ločeno.

| (35) | Drugič, Komisija ne oceni komponent skupinskega paketa obresti ločeno. Morebitno komponento pomoči v znižani stopnji za prejete obresti znotraj skupine in morebitno komponento pomoči v znižani stopnji za plačane obresti znotraj skupine je treba oceniti ločeno. |
| --- | --- |

(35)

Drugič, Komisija ne oceni komponent skupinskega paketa obresti ločeno. Morebitno komponento pomoči v znižani stopnji za prejete obresti znotraj skupine in morebitno komponento pomoči v znižani stopnji za plačane obresti znotraj skupine je treba oceniti ločeno.

| (36) | Tretjič, Komisija nima prav, ko gleda na neto učinek na plačnika in prejemnika skupaj, in zaključi, da je neto učinek verjetno nevtralen za nacionalne skupine, kadar imata tako plačnik kot prejemnik sedež na Nizozemskem, medtem ko neto korist za multinacionalne skupine nastopi takrat, kadar je plačnik družba tuje skupine, prejemnik pa družba domače skupine. Po trditvah nizozemskih organov tovrstna enačba nima nobene podlage v nizozemskem davčnem pravu. Nizozemske družbe, ki so del skupine, so za davčne namene konsolidirane le v primeru lastništva 95 % delnic ali več. |
| --- | --- |

(36)

Tretjič, Komisija nima prav, ko gleda na neto učinek na plačnika in prejemnika skupaj, in zaključi, da je neto učinek verjetno nevtralen za nacionalne skupine, kadar imata tako plačnik kot prejemnik sedež na Nizozemskem, medtem ko neto korist za multinacionalne skupine nastopi takrat, kadar je plačnik družba tuje skupine, prejemnik pa družba domače skupine. Po trditvah nizozemskih organov tovrstna enačba nima nobene podlage v nizozemskem davčnem pravu. Nizozemske družbe, ki so del skupine, so za davčne namene konsolidirane le v primeru lastništva 95 % delnic ali več.

| (37) | Ob tem so nizozemski organi mnenja, da skupinskega paketa obresti ni mogoče šteti za odmik od standardnega načina obdavčitve. Gre za popravek, v katerem je v davčni sistem dodan analitični element. To ima za posledico nov standardni način obdavčitve, zaradi česar ni podeljena nobena prednost. |
| --- | --- |

(37)

Ob tem so nizozemski organi mnenja, da skupinskega paketa obresti ni mogoče šteti za odmik od standardnega načina obdavčitve. Gre za popravek, v katerem je v davčni sistem dodan analitični element. To ima za posledico nov standardni način obdavčitve, zaradi česar ni podeljena nobena prednost.

| (38) | Nizozemski organi zanikajo tudi kakršno koli prednost iz katerega koli drugega razloga. Neto razlika, ki jo skupinski paket obresti povzroči za multinacionalne skupine v primerjavi z nacionalnimi skupinami, je lahko v korist multinacionalk, lahko pa je tudi v njihovo škodo. Multinacionalka z nizozemsko podružnico ima lahko korist ali škodo, odvisno od svojega objektivnega položaja kot dolžnik ali upnik in davčnih stopenj, ki se uporabljajo v drugih državah članicah in na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(38)

Nizozemski organi zanikajo tudi kakršno koli prednost iz katerega koli drugega razloga. Neto razlika, ki jo skupinski paket obresti povzroči za multinacionalne skupine v primerjavi z nacionalnimi skupinami, je lahko v korist multinacionalk, lahko pa je tudi v njihovo škodo. Multinacionalka z nizozemsko podružnico ima lahko korist ali škodo, odvisno od svojega objektivnega položaja kot dolžnik ali upnik in davčnih stopenj, ki se uporabljajo v drugih državah članicah in na Nizozemskem.

| (39) | Če prednost res obstaja, pa je Nizozemska mnenja, da morebitna neto korist za multinacionalne skupine ni posledica nižje nizozemske stopnje za prejete obresti znotraj skupine, temveč posledica neomejenega odbitja za obresti znotraj skupine, plačane v tujini. Te prednosti ni mogoče pripisati nizozemski državi in se ne financira s sredstvi nizozemske države. |
| --- | --- |

(39)

Če prednost res obstaja, pa je Nizozemska mnenja, da morebitna neto korist za multinacionalne skupine ni posledica nižje nizozemske stopnje za prejete obresti znotraj skupine, temveč posledica neomejenega odbitja za obresti znotraj skupine, plačane v tujini. Te prednosti ni mogoče pripisati nizozemski državi in se ne financira s sredstvi nizozemske države.

| (40) | Morda koristnejši neto učinek za multinacionalne skupine v primerjavi z nacionalnimi skupinami ni posledica selektivnega področja uporabe nizozemskega skupinskega paketa obresti, temveč posledica neskladja, ki pa je posledica različnih predpisov o odbitnosti obresti v skupini v okviru EU. Nizozemska lahko svobodno poveča ali zmanjša to razliko s spremembo svojega davčnega sistema, če so spremembe splošno veljavne za vse nizozemske davkoplačevalce, ki so v luči cilja, ki se uresničuje z zadevno spremembo, v primerljivem pravnem in dejanskem položaju. |
| --- | --- |

(40)

Morda koristnejši neto učinek za multinacionalne skupine v primerjavi z nacionalnimi skupinami ni posledica selektivnega področja uporabe nizozemskega skupinskega paketa obresti, temveč posledica neskladja, ki pa je posledica različnih predpisov o odbitnosti obresti v skupini v okviru EU. Nizozemska lahko svobodno poveča ali zmanjša to razliko s spremembo svojega davčnega sistema, če so spremembe splošno veljavne za vse nizozemske davkoplačevalce, ki so v luči cilja, ki se uresničuje z zadevno spremembo, v primerljivem pravnem in dejanskem položaju.

| (41) | Po trditvah nizozemskih organov bo skupni učinek davčnih sprememb na multinacionalne skupine, ki se ukvarjajo s čezmejnimi transakcijami, vedno drugačen od učinka na domače skupine, ki izvajajo le domače transakcije. Za potrebe državne pomoči je to pomembno le, če so razlike posledica ukrepa države članice same, npr. kadar nižja davčna stopnja obstaja le za prihodke od obresti v tujih skupinah. Ni pa to pomembno v primeru splošnega ukrepa, ki velja za prihodke od obresti v vseh skupinah, domačih in tujih, kar privede do čezmejnih razlik. |
| --- | --- |

(41)

Po trditvah nizozemskih organov bo skupni učinek davčnih sprememb na multinacionalne skupine, ki se ukvarjajo s čezmejnimi transakcijami, vedno drugačen od učinka na domače skupine, ki izvajajo le domače transakcije. Za potrebe državne pomoči je to pomembno le, če so razlike posledica ukrepa države članice same, npr. kadar nižja davčna stopnja obstaja le za prihodke od obresti v tujih skupinah. Ni pa to pomembno v primeru splošnega ukrepa, ki velja za prihodke od obresti v vseh skupinah, domačih in tujih, kar privede do čezmejnih razlik.

| (42) | Že sam soobstoj neusklajenih davčnih sistemov lahko privede do razmer, v katerih se neto davčni vplivi čezmejnih transakcij razlikujejo od neto učinka povsem domačih transakcij. Ta učinek je lahko tako škodljiv (ekonomska dvojna obdavčitev) kot koristen (ekonomska neobdavčitev). |
| --- | --- |

(42)

Že sam soobstoj neusklajenih davčnih sistemov lahko privede do razmer, v katerih se neto davčni vplivi čezmejnih transakcij razlikujejo od neto učinka povsem domačih transakcij. Ta učinek je lahko tako škodljiv (ekonomska dvojna obdavčitev) kot koristen (ekonomska neobdavčitev).

| (43) | V Pogodbi ES člena 94 in 95 nudita podlago za direktive ali uredbe, ki usklajujejo obstoječe ureditve, če je to potrebno za vzpostavitev ali pravilno delovanje skupnega trga. Ob tem člen 96 ponuja Komisiji možnost za ukrepanje, če razlika med zakonodajo, ki velja v različnih državah članicah, resno izkrivlja pogoje konkurence na skupnem trgu. |
| --- | --- |

(43)

V Pogodbi ES člena 94 in 95 nudita podlago za direktive ali uredbe, ki usklajujejo obstoječe ureditve, če je to potrebno za vzpostavitev ali pravilno delovanje skupnega trga. Ob tem člen 96 ponuja Komisiji možnost za ukrepanje, če razlika med zakonodajo, ki velja v različnih državah članicah, resno izkrivlja pogoje konkurence na skupnem trgu.

| (44) | V nadaljnji drugi alternativi so nizozemski organi mnenja, da ni nobene selektivnosti. Z oceno selektivnosti preko primerjave kombinacije tujega dolžnika in domačega upnika ter kombinacije domačega dolžnika in domačega upnika se Komisija odloča za nepravi referenčni okvir. Pri ocenjevanju selektivnosti nizozemske davčne ureditve referenčni okvir ne more segati prek vseh nizozemskih davkoplačevalcev. V ustaljeni praksi Komisije referenčni okvir ne more zajemati družb, ki niso zavezane plačevanju davka na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(44)

V nadaljnji drugi alternativi so nizozemski organi mnenja, da ni nobene selektivnosti. Z oceno selektivnosti preko primerjave kombinacije tujega dolžnika in domačega upnika ter kombinacije domačega dolžnika in domačega upnika se Komisija odloča za nepravi referenčni okvir. Pri ocenjevanju selektivnosti nizozemske davčne ureditve referenčni okvir ne more segati prek vseh nizozemskih davkoplačevalcev. V ustaljeni praksi Komisije referenčni okvir ne more zajemati družb, ki niso zavezane plačevanju davka na Nizozemskem.

| (45) | Nizozemski organi poudarjajo, da davčna shema ni omejena na določena podjetja ali na določene dejavnosti ali funkcije ali na posamezne regije. V shemi ni nobenega razlikovanja med rezidenčnimi in nerezidenčnimi skupinami družb. Za uvrstitev v paket obresti se ne uporabljajo nobeni pragovi izpolnjevanja pogojev, povezani s posameznimi dejavnostmi ali funkcijami. |
| --- | --- |

(45)

Nizozemski organi poudarjajo, da davčna shema ni omejena na določena podjetja ali na določene dejavnosti ali funkcije ali na posamezne regije. V shemi ni nobenega razlikovanja med rezidenčnimi in nerezidenčnimi skupinami družb. Za uvrstitev v paket obresti se ne uporabljajo nobeni pragovi izpolnjevanja pogojev, povezani s posameznimi dejavnostmi ali funkcijami.

| (46) | Poleg tega so v luči cilja skupinskega paketa obresti le tista podjetja, ki so del skupine, v primerljivem pravnem in dejanskem položaju. Le ta podjetja bi imela problem arbitraže, opisan v razdelku II.1. |
| --- | --- |

(46)

Poleg tega so v luči cilja skupinskega paketa obresti le tista podjetja, ki so del skupine, v primerljivem pravnem in dejanskem položaju. Le ta podjetja bi imela problem arbitraže, opisan v razdelku II.1.

| (47) | Nizozemska poudarja, da je namen odločitev o financiranju znotraj skupin minimizirati davčno obremenitev v okviru veljavnega davčnega sistema. Tržno razlikovanje med lastniškim in dolžniškim financiranjem (pogoji odplačevanja, obveznost, jamstvo) v nasprotju z davčnim razlikovanje je po večini nepomembno. Zunaj skupin so tržne razlike med lastniškim in dolžniškim financiranjem resnično zelo pomembne in utegnejo prevladati nad davčnimi motivi. |
| --- | --- |

(47)

Nizozemska poudarja, da je namen odločitev o financiranju znotraj skupin minimizirati davčno obremenitev v okviru veljavnega davčnega sistema. Tržno razlikovanje med lastniškim in dolžniškim financiranjem (pogoji odplačevanja, obveznost, jamstvo) v nasprotju z davčnim razlikovanje je po večini nepomembno. Zunaj skupin so tržne razlike med lastniškim in dolžniškim financiranjem resnično zelo pomembne in utegnejo prevladati nad davčnimi motivi.

| (48) | Nizozemski organi vztrajajo, da so ukrepi, omejeni na skupine, davčni ukrepi povsem tehnične narave, ki ne predstavljajo državne pomoči: v odločbi o francoski določbi o obdavčevanju, pravijo, se je Komisija strinjala, da je ukrep, ki razveljavlja splošno pravilo, da so plačila obresti odbitni odhodki v posojilih med družbami, splošni ukrep, za dodatno izjemo od tega pravila v korist centralnih zakladništev družb, ki so jih v Franciji ustanovile multinacionalne družbe, pa je menila, da je selektivna prednost (7). |
| --- | --- |

(48)

Nizozemski organi vztrajajo, da so ukrepi, omejeni na skupine, davčni ukrepi povsem tehnične narave, ki ne predstavljajo državne pomoči: v odločbi o francoski določbi o obdavčevanju, pravijo, se je Komisija strinjala, da je ukrep, ki razveljavlja splošno pravilo, da so plačila obresti odbitni odhodki v posojilih med družbami, splošni ukrep, za dodatno izjemo od tega pravila v korist centralnih zakladništev družb, ki so jih v Franciji ustanovile multinacionalne družbe, pa je menila, da je selektivna prednost (7).

| (49) | Nizozemski organi vztrajajo, da bi razširitev področja uporabe skupinskega paketa obresti dejansko vodila v selektivnost. Če bi bilo treba po znižani stopnji obdavčiti tudi obresti, prejete od tretjih oseb, bi to pomenilo prednost za finančne institucije. |
| --- | --- |

(49)

Nizozemski organi vztrajajo, da bi razširitev področja uporabe skupinskega paketa obresti dejansko vodila v selektivnost. Če bi bilo treba po znižani stopnji obdavčiti tudi obresti, prejete od tretjih oseb, bi to pomenilo prednost za finančne institucije.

| (50) | Trdijo tudi, da je predpostavka, da specifični davčni predpisi za obresti sami po sebi vključujejo selektivnost, napačna. Financiranja znotraj skupine organizacij ni mogoče označiti za gospodarsko dejavnost, temveč preprosto za ekonomsko realnost. Tokovi plačil obresti kot taki niso posebna gospodarska dejavnost ali panoga, temveč služijo le za financiranje gospodarske dejavnosti ali panoge. Dolžniško financiranje je samo po sebi samostojna dejavnost le v primeru finančnih institucij, katerih poslovanje obsega financiranje tretjih oseb. Poleg tega je v zvezi s prihodkom od obresti iz naslova kratkoročnih vlog, katerih namen je prevzem najmanj 5 % družbe (ukrep B), Komisija v uvodni odločbi sama menila, da nižja davčna stopnja za take obresti sama po sebi ne povzroča selektivnosti, saj se šteje za splošni ukrep. |
| --- | --- |

(50)

Trdijo tudi, da je predpostavka, da specifični davčni predpisi za obresti sami po sebi vključujejo selektivnost, napačna. Financiranja znotraj skupine organizacij ni mogoče označiti za gospodarsko dejavnost, temveč preprosto za ekonomsko realnost. Tokovi plačil obresti kot taki niso posebna gospodarska dejavnost ali panoga, temveč služijo le za financiranje gospodarske dejavnosti ali panoge. Dolžniško financiranje je samo po sebi samostojna dejavnost le v primeru finančnih institucij, katerih poslovanje obsega financiranje tretjih oseb. Poleg tega je v zvezi s prihodkom od obresti iz naslova kratkoročnih vlog, katerih namen je prevzem najmanj 5 % družbe (ukrep B), Komisija v uvodni odločbi sama menila, da nižja davčna stopnja za take obresti sama po sebi ne povzroča selektivnosti, saj se šteje za splošni ukrep.

| (51) | Ob tem nizozemski organi utemeljujejo, da ni nobene konceptualne razlike med dividendami in obrestmi. Oboje predstavlja nadomestilo za uporabo oziroma dodelitev sredstev, bodisi lastniškega kapitala ali dolga. V obeh primerih prejemnik ta sredstva uporablja za financiranje poslovnih dejavnostih. Vsi davčni sistemi vsebujejo pravila, po katerih so plačane dividende in obresti odbitne ali delno odbitne ali neodbitne, in pravila, po katerih so dividende in obresti obdavčljive, delno obdavčljive ali oproščene davka. Ne obstaja noben mednarodni davčni standard, ki bi določal, kako naj se ti elementi obravnavajo za davčne namene. |
| --- | --- |

(51)

Ob tem nizozemski organi utemeljujejo, da ni nobene konceptualne razlike med dividendami in obrestmi. Oboje predstavlja nadomestilo za uporabo oziroma dodelitev sredstev, bodisi lastniškega kapitala ali dolga. V obeh primerih prejemnik ta sredstva uporablja za financiranje poslovnih dejavnostih. Vsi davčni sistemi vsebujejo pravila, po katerih so plačane dividende in obresti odbitne ali delno odbitne ali neodbitne, in pravila, po katerih so dividende in obresti obdavčljive, delno obdavčljive ali oproščene davka. Ne obstaja noben mednarodni davčni standard, ki bi določal, kako naj se ti elementi obravnavajo za davčne namene.

| (52) | V nadaljnji alternativi omejeno obdavčevanje onemogoča notranje neskladje z nizozemskim sistemom in ga kot takega upravičujeta narava in namen sistema. Omejeno obdavčevanje obresti, prejetih znotraj skupine, upravičuje omejeno odbitje plačil obresti znotraj skupine. To podjetjem, organiziranim kot skupina, omogoča, da se izognejo škodi zaradi omejenega odbitja in polne obdavčitve, medtem ko podjetja, organizirana kot en sam subjekt, nimajo nobenih notranjih plačil obresti in zato nimajo nobene take škode. |
| --- | --- |

(52)

V nadaljnji alternativi omejeno obdavčevanje onemogoča notranje neskladje z nizozemskim sistemom in ga kot takega upravičujeta narava in namen sistema. Omejeno obdavčevanje obresti, prejetih znotraj skupine, upravičuje omejeno odbitje plačil obresti znotraj skupine. To podjetjem, organiziranim kot skupina, omogoča, da se izognejo škodi zaradi omejenega odbitja in polne obdavčitve, medtem ko podjetja, organizirana kot en sam subjekt, nimajo nobenih notranjih plačil obresti in zato nimajo nobene take škode.

| (53) | Temeljno načelo nizozemskega davčnega prava je, da se prihodki in odhodki obravnavajo simetrično. Po notranji logiki nizozemskega davčnega sistema so prihodki in odhodki dve plati iste medalje. V izogib dvojnemu obdavčevanju je omejeno obdavčevanje logična posledica omejenega odbitja. |
| --- | --- |

(53)

Temeljno načelo nizozemskega davčnega prava je, da se prihodki in odhodki obravnavajo simetrično. Po notranji logiki nizozemskega davčnega sistema so prihodki in odhodki dve plati iste medalje. V izogib dvojnemu obdavčevanju je omejeno obdavčevanje logična posledica omejenega odbitja.

| (54) | Cilj predlaganega ukrepa je zagotoviti uporabo načela nevtralnosti v nizozemskem davčnem sistemu z odpravo arbitraže med dolžniškim in lastniškim financiranjem znotraj skupin. Ukrep zmanjšuje razliko med dvema vrstama financiranja znotraj skupine in s tem povečuje nevtralnost davčnega sistema. Omejitev na obresti v skupini torej temelji na ekonomskih razlogih ter je nujna in funkcionalna za učinkovitost davčnega sistema. |
| --- | --- |

(54)

Cilj predlaganega ukrepa je zagotoviti uporabo načela nevtralnosti v nizozemskem davčnem sistemu z odpravo arbitraže med dolžniškim in lastniškim financiranjem znotraj skupin. Ukrep zmanjšuje razliko med dvema vrstama financiranja znotraj skupine in s tem povečuje nevtralnost davčnega sistema. Omejitev na obresti v skupini torej temelji na ekonomskih razlogih ter je nujna in funkcionalna za učinkovitost davčnega sistema.

| (55) | Nizozemski organi poudarjajo, da bo krog podjetij, ki bodo izkoristila skupinski paket obresti, veliko širši kot 87 podjetij, ki so izkoristila nekdanjo mednarodno shemo financiranja. Nadalje utemeljujejo, da omejitvenih pogojev te sheme, kot je pogoj dveh celin ali pogoj štirih držav, v skupinskem paketu obresti ni. Paket obresti je izključno davčni ukrep, ki uravnava davčni pritisk na kapital kot proizvodni dejavnik. Poleg tega se uporablja za katero koli dohodno ali odhodno posojilo v skupini in je popolnoma ločen od poslovanja, ki se izvaja v zadevni družbi. Zaradi vsega naštetega je področje uporabe ukrepa povsem nemogoče primerjati s področjem uporabe sheme mednarodnega financiranja. |
| --- | --- |

(55)

Nizozemski organi poudarjajo, da bo krog podjetij, ki bodo izkoristila skupinski paket obresti, veliko širši kot 87 podjetij, ki so izkoristila nekdanjo mednarodno shemo financiranja. Nadalje utemeljujejo, da omejitvenih pogojev te sheme, kot je pogoj dveh celin ali pogoj štirih držav, v skupinskem paketu obresti ni. Paket obresti je izključno davčni ukrep, ki uravnava davčni pritisk na kapital kot proizvodni dejavnik. Poleg tega se uporablja za katero koli dohodno ali odhodno posojilo v skupini in je popolnoma ločen od poslovanja, ki se izvaja v zadevni družbi. Zaradi vsega naštetega je področje uporabe ukrepa povsem nemogoče primerjati s področjem uporabe sheme mednarodnega financiranja.

| (56) | Obvezna narava ukrepa za vse davkoplačevalce, ki plačujejo ali prejemajo obresti od odvisnih družb, poudarja cilj paketa obresti: povečati nevtralnost davčnega sistema ter s tem zmanjšati arbitražo in povečati prihodke od nizozemskega davka na dobiček pravnih oseb. Razen tega odpravlja element, ki bi lahko povzročil selektivno prednost kot posledico paketa obresti. |
| --- | --- |

(56)

Obvezna narava ukrepa za vse davkoplačevalce, ki plačujejo ali prejemajo obresti od odvisnih družb, poudarja cilj paketa obresti: povečati nevtralnost davčnega sistema ter s tem zmanjšati arbitražo in povečati prihodke od nizozemskega davka na dobiček pravnih oseb. Razen tega odpravlja element, ki bi lahko povzročil selektivno prednost kot posledico paketa obresti.

| (57) | Obvezen paket obresti ne le nagrajuje ohranitev kapitala na Nizozemskem, temveč hkrati predstavlja zaviralni učinek – podobno kot pravila tanke kapitalizacije – za dotok dolžniškega financiranja na Nizozemsko. Nizozemska pravila tanke kapitalizacije, s tem ko omejujejo odbitnost obresti znotraj skupine, ne spodbujajo presežnega financiranja s tujim kapitalom znotraj skupin, medtem ko skupinski paket obresti nudi znižano stopnjo za prejete obresti znotraj skupine, če so financirane z lastniškim kapitalom. Skupinski paket obresti krepi nizozemsko davčno osnovo s spodbujanjem boljšega razmerja med lastniškim in tujim kapitalom ter prispeva k preprečevanju odtoka lastniškega kapitala in s tem davčne osnove z Nizozemske. |
| --- | --- |

(57)

Obvezen paket obresti ne le nagrajuje ohranitev kapitala na Nizozemskem, temveč hkrati predstavlja zaviralni učinek – podobno kot pravila tanke kapitalizacije – za dotok dolžniškega financiranja na Nizozemsko. Nizozemska pravila tanke kapitalizacije, s tem ko omejujejo odbitnost obresti znotraj skupine, ne spodbujajo presežnega financiranja s tujim kapitalom znotraj skupin, medtem ko skupinski paket obresti nudi znižano stopnjo za prejete obresti znotraj skupine, če so financirane z lastniškim kapitalom. Skupinski paket obresti krepi nizozemsko davčno osnovo s spodbujanjem boljšega razmerja med lastniškim in tujim kapitalom ter prispeva k preprečevanju odtoka lastniškega kapitala in s tem davčne osnove z Nizozemske.

| (58) | Paket obresti je izključno tehnični ukrep, ki spreminja sistemsko obravnavo obresti znotraj skupine s povečanjem davčne obremenitve za nekatere davkoplačevalce in zmanjšanjem davčne obremenitve za druge davkoplačevalce, in sicer na podlagi horizontalnih in objektivnih dejstev in okoliščin. Potem ko je možnost izstopa odpravljena, paket obresti ne podeljuje nobene ekonomske prednosti, saj zgolj prestavi davčno obremenitev med davkoplačevalci po povsem horizontalnih in objektivnih merilih. |
| --- | --- |

(58)

Paket obresti je izključno tehnični ukrep, ki spreminja sistemsko obravnavo obresti znotraj skupine s povečanjem davčne obremenitve za nekatere davkoplačevalce in zmanjšanjem davčne obremenitve za druge davkoplačevalce, in sicer na podlagi horizontalnih in objektivnih dejstev in okoliščin. Potem ko je možnost izstopa odpravljena, paket obresti ne podeljuje nobene ekonomske prednosti, saj zgolj prestavi davčno obremenitev med davkoplačevalci po povsem horizontalnih in objektivnih merilih.

| (59) | Nizozemski organi poudarjajo, da lahko dejanska selektivnost nastopi le, če obstaja nevarnost, da bi bil kljub splošni naravi ukrepa učinek v praksi tak, da bi bil vedno v korist določljive skupine. Tovrstna selektivnost bi utegnila nastopiti, če bi bil ukrep izbiren, ne pa, če se ukrep napravi za obveznega. Davkoplačevalci, ki imajo eno leto škodo, imajo lahko v naslednjem letu korist, in obratno. Shema torej ne koristi homogeni kategoriji davkoplačevalcev. |
| --- | --- |

(59)

Nizozemski organi poudarjajo, da lahko dejanska selektivnost nastopi le, če obstaja nevarnost, da bi bil kljub splošni naravi ukrepa učinek v praksi tak, da bi bil vedno v korist določljive skupine. Tovrstna selektivnost bi utegnila nastopiti, če bi bil ukrep izbiren, ne pa, če se ukrep napravi za obveznega. Davkoplačevalci, ki imajo eno leto škodo, imajo lahko v naslednjem letu korist, in obratno. Shema torej ne koristi homogeni kategoriji davkoplačevalcev.

| (60) | Nizozemski organi so tudi mnenja, da je nova opredelitev skupine, ki temelji na dejanskem nadzoru, bolje usklajena z namenom sheme. Če ima ena družba učinkovit nadzor nad financiranjem druge družbe, slednja ne more več svobodno izbirati med financiranjem z notranjim ali zunanjim dolgom kot tudi ne med financiranjem z dolgom ali lastniškim kapitalom. Glavno poslovodstvo skupine se odloči, kako naj se znotraj skupine razporedi od zunaj pritegnjena sredstva – zunanji dolg ali zunanji lastniški kapital – bodisi z notranjim dolgom ali z notranjim lastniškim kapitalom. Dejstvo, da so davčne posledice obeh instrumentov financiranja znotraj skupine različne, predstavlja spodbudo za izbiro konkretnega instrumenta zgolj zaradi njegovih davčnih vplivov. |
| --- | --- |

(60)

Nizozemski organi so tudi mnenja, da je nova opredelitev skupine, ki temelji na dejanskem nadzoru, bolje usklajena z namenom sheme. Če ima ena družba učinkovit nadzor nad financiranjem druge družbe, slednja ne more več svobodno izbirati med financiranjem z notranjim ali zunanjim dolgom kot tudi ne med financiranjem z dolgom ali lastniškim kapitalom. Glavno poslovodstvo skupine se odloči, kako naj se znotraj skupine razporedi od zunaj pritegnjena sredstva – zunanji dolg ali zunanji lastniški kapital – bodisi z notranjim dolgom ali z notranjim lastniškim kapitalom. Dejstvo, da so davčne posledice obeh instrumentov financiranja znotraj skupine različne, predstavlja spodbudo za izbiro konkretnega instrumenta zgolj zaradi njegovih davčnih vplivov.

| (61) | In končno, sprememba zakona o družbah z omejeno odgovornostjo bo v prihodnje davkoplačevalcu olajšala reorganizacijo svoje pravne strukture v obliki skupine, saj bodo administrativno breme in kapitalske zahteve odpravljeni oziroma občutno omiljeni. |
| --- | --- |

(61)

In končno, sprememba zakona o družbah z omejeno odgovornostjo bo v prihodnje davkoplačevalcu olajšala reorganizacijo svoje pravne strukture v obliki skupine, saj bodo administrativno breme in kapitalske zahteve odpravljeni oziroma občutno omiljeni.

V.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (62) | Komisija je prejela pripombe nizozemske združenja industrije VNO-NCW (8) ter iz Belgije in Madžarske. Pripombe še ene stranke je prejela po skrajnem roku in jih zato ni mogla upoštevati v postopku. Pripombe zadevne tretje osebe ne bi v nobenem primeru vplivale na oceno in ugotovitve v tej odločbi. |
| --- | --- |

(62)

Komisija je prejela pripombe nizozemske združenja industrije VNO-NCW (8) ter iz Belgije in Madžarske. Pripombe še ene stranke je prejela po skrajnem roku in jih zato ni mogla upoštevati v postopku. Pripombe zadevne tretje osebe ne bi v nobenem primeru vplivale na oceno in ugotovitve v tej odločbi.

V.1   Pripombe nizozemskega združenja industrije

| (63) | VNO-NCW meni, da sporna shema ne more biti nezdružljiva državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES iz naslednjih razlogov. |
| --- | --- |

(63)

VNO-NCW meni, da sporna shema ne more biti nezdružljiva državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES iz naslednjih razlogov.

| (64) | Prvič, VNO-NCW meni, da je skupinski paket obresti splošni, davčno nevtralni in tehnični ukrep, ker je cilj sheme zmanjšati davčno arbitražo med lastniškim in dolžniškim financiranjem znotraj skupine družb. Glede na nevtralnost ukrepa shema ne zagotavlja ugodne obravnave določenih družb ali proizvodnje določenega blaga v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(64)

Prvič, VNO-NCW meni, da je skupinski paket obresti splošni, davčno nevtralni in tehnični ukrep, ker je cilj sheme zmanjšati davčno arbitražo med lastniškim in dolžniškim financiranjem znotraj skupine družb. Glede na nevtralnost ukrepa shema ne zagotavlja ugodne obravnave določenih družb ali proizvodnje določenega blaga v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (65) | Drugič, davčna ugodnost za multinacionalno skupino družb je posledica neskladij med davčnimi obravnavami obresti znotraj skupine v posameznih državah članicah in je ni mogoče pripisati Nizozemski. Davčna ugodnost nastane, ker je obresti mogoče odbiti v drugi državi članici po davčni stopnji, ki je višja od tiste, ki velja za paket obresti, medtem ko je stopnja, ki se uporablja v domačih razmerah, stopnja skupinskega paketa obresti, toda to je neposredna posledica neskladij med zakoni držav članic o davčni obravnavi obresti znotraj skupine. Če Komisija želi odpraviti odstopanja, ki utegnejo biti posledica skupinskega paketa obresti, VNO-NCW predlaga uporabo člena 94 oziroma 96 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(65)

Drugič, davčna ugodnost za multinacionalno skupino družb je posledica neskladij med davčnimi obravnavami obresti znotraj skupine v posameznih državah članicah in je ni mogoče pripisati Nizozemski. Davčna ugodnost nastane, ker je obresti mogoče odbiti v drugi državi članici po davčni stopnji, ki je višja od tiste, ki velja za paket obresti, medtem ko je stopnja, ki se uporablja v domačih razmerah, stopnja skupinskega paketa obresti, toda to je neposredna posledica neskladij med zakoni držav članic o davčni obravnavi obresti znotraj skupine. Če Komisija želi odpraviti odstopanja, ki utegnejo biti posledica skupinskega paketa obresti, VNO-NCW predlaga uporabo člena 94 oziroma 96 Pogodbe ES.

| (66) | Tretjič, VNO-NCW meni, da v luči cilja sporne sheme, to je zmanjšati davčno arbitražo med lastniškim kapitalom in dolgom, družbe, ki so del skupine, niso v enakem pravnem in dejanskem položaju kot družbe, ki niso del skupin. Razlika v davčni obravnavi lastniškega kapitala in dolga povzroča odstopanja zlasti znotraj skupin, saj matična družba izvaja določen nadzor nad svojimi odvisnimi družbami, tako da lahko v večji meri opredeli njihove možnosti financiranja, izbiro, ki je pogosto v veliki meri odvisna od davčnih vidikov. V poslih s tretjimi osebami je možnost financiranja pogosto v veliki meri odvisna od drugih dejavnikov in ne od davčnih vidikov. Zaradi tega ni mogoče reči, da je sporna shema selektivna v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Poleg tega je VNO-NCW mnenja, da če že golo dejstvo, da je davčna olajšava v večji ali manjši meri omejena na družbe skupine, navede k sklepu, da je to ukrep državne pomoči, bodo sistemi davka od dobička pravnih oseb v državah članicah v številnih pogledih v navzkrižju s členom 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(66)

Tretjič, VNO-NCW meni, da v luči cilja sporne sheme, to je zmanjšati davčno arbitražo med lastniškim kapitalom in dolgom, družbe, ki so del skupine, niso v enakem pravnem in dejanskem položaju kot družbe, ki niso del skupin. Razlika v davčni obravnavi lastniškega kapitala in dolga povzroča odstopanja zlasti znotraj skupin, saj matična družba izvaja določen nadzor nad svojimi odvisnimi družbami, tako da lahko v večji meri opredeli njihove možnosti financiranja, izbiro, ki je pogosto v veliki meri odvisna od davčnih vidikov. V poslih s tretjimi osebami je možnost financiranja pogosto v veliki meri odvisna od drugih dejavnikov in ne od davčnih vidikov. Zaradi tega ni mogoče reči, da je sporna shema selektivna v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Poleg tega je VNO-NCW mnenja, da če že golo dejstvo, da je davčna olajšava v večji ali manjši meri omejena na družbe skupine, navede k sklepu, da je to ukrep državne pomoči, bodo sistemi davka od dobička pravnih oseb v državah članicah v številnih pogledih v navzkrižju s členom 87(1) Pogodbe ES.

V.2   Pripombe madžarskih organov

| (67) | Madžarski organi menijo, da shema ni ukrep pomoči, in podajajo dva argumenta. Prvič, dejstvo, da je shema omejena na skupine, še ne pomeni, da je selektivna. V (mednarodnih) davčnih zadevah so pravila za skupine družb običajna praksa in neizogibna. Številna pravila, katerih področje uporabe je omejeno na skupine, sta predlagala OECD (transferne cene) in Komisija (npr. Direktiva o obrestih in licenčninah). Drugič, Madžarska opozarja, da je neposredno obdavčenje stvar držav članic. Določanje davčnih stopenj za določene obdavčljive dogodke je v njihovi notranji pristojnosti. In končno, Madžarska si težko predstavlja, kako je lahko Nizozemska odgovorna za višji odbitek kot posledico višjih davčnih stopenj v drugih državah v situaciji, ko neposredno obdavčenje ni bilo usklajeno. Prednost, ki jo opisuje Komisija, je nedvoumno posledica neskladja med davčnimi sistemi. |
| --- | --- |

(67)

Madžarski organi menijo, da shema ni ukrep pomoči, in podajajo dva argumenta. Prvič, dejstvo, da je shema omejena na skupine, še ne pomeni, da je selektivna. V (mednarodnih) davčnih zadevah so pravila za skupine družb običajna praksa in neizogibna. Številna pravila, katerih področje uporabe je omejeno na skupine, sta predlagala OECD (transferne cene) in Komisija (npr. Direktiva o obrestih in licenčninah). Drugič, Madžarska opozarja, da je neposredno obdavčenje stvar držav članic. Določanje davčnih stopenj za določene obdavčljive dogodke je v njihovi notranji pristojnosti. In končno, Madžarska si težko predstavlja, kako je lahko Nizozemska odgovorna za višji odbitek kot posledico višjih davčnih stopenj v drugih državah v situaciji, ko neposredno obdavčenje ni bilo usklajeno. Prednost, ki jo opisuje Komisija, je nedvoumno posledica neskladja med davčnimi sistemi.

V.3   Pripombe belgijskih organov

| (68) | Belgijski organi prav tako podpirajo stališče, da shema ni državna pomoč, in podajajo argumente, podobne argumentom drugih zainteresiranih strank glede odsotnosti selektivnosti. Belgija poudarja, da je logično, da podjetje, ki ni del skupine, po definiciji ne more izvajati financiranja znotraj skupine. Belgijski organi poleg tega utemeljujejo, da pravila o državni pomoči ne veljavo v razmerah, v katerih obstajajo neskladja med nacionalnimi davčnimi sistemi zaradi odsotnosti usklajevanja na ravni EU. Zaradi tega je shema obresti v skupini splošni ukrep, ki ni zajet v pravilih o državni pomoči, in pri vodenju zadeve Komisija neustrezno uporablja svoje pristojnosti. |
| --- | --- |

(68)

Belgijski organi prav tako podpirajo stališče, da shema ni državna pomoč, in podajajo argumente, podobne argumentom drugih zainteresiranih strank glede odsotnosti selektivnosti. Belgija poudarja, da je logično, da podjetje, ki ni del skupine, po definiciji ne more izvajati financiranja znotraj skupine. Belgijski organi poleg tega utemeljujejo, da pravila o državni pomoči ne veljavo v razmerah, v katerih obstajajo neskladja med nacionalnimi davčnimi sistemi zaradi odsotnosti usklajevanja na ravni EU. Zaradi tega je shema obresti v skupini splošni ukrep, ki ni zajet v pravilih o državni pomoči, in pri vodenju zadeve Komisija neustrezno uporablja svoje pristojnosti.

VI.   ODZIV NIZOZEMSKE NA PRIPOMBE TRETJIH OSEB

| (69) | Nizozemski organi ugotavljajo, da pripombe vseh treh strani potrjujejo njeno stališče. Madžarska in Belgija poudarjata, da Komisija s svojim prizadevanjem, da bi odpravila motnje, ki so posledica neskladij med davčnimi sistemi, ki niso bili usklajeni, zlorablja svoje pristojnosti na področju državne pomoči. To krepi nizozemsko stališče, da skupinski paket obresti ne predstavlja ukrepa pomoči, ki bi bil prepovedan s členom 87 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(69)

Nizozemski organi ugotavljajo, da pripombe vseh treh strani potrjujejo njeno stališče. Madžarska in Belgija poudarjata, da Komisija s svojim prizadevanjem, da bi odpravila motnje, ki so posledica neskladij med davčnimi sistemi, ki niso bili usklajeni, zlorablja svoje pristojnosti na področju državne pomoči. To krepi nizozemsko stališče, da skupinski paket obresti ne predstavlja ukrepa pomoči, ki bi bil prepovedan s členom 87 Pogodbe ES.

| (70) | Nizozemska poudarja, da se popolnoma strinja z analizo, ki so jo pripravili v VNO-NCW. Poseben pomen pripisuje izčrpnemu argumentu v zvezi z institucionalnim okvirom, ki nedvoumno razloži različne motnje na enotnem trgu, ki jih lahko povzročijo nacionalni ukrepi držav članic, in instrumente, ki so po potrebi na voljo za odpravo takih motenj v skladu s Pogodbo ES. |
| --- | --- |

(70)

Nizozemska poudarja, da se popolnoma strinja z analizo, ki so jo pripravili v VNO-NCW. Poseben pomen pripisuje izčrpnemu argumentu v zvezi z institucionalnim okvirom, ki nedvoumno razloži različne motnje na enotnem trgu, ki jih lahko povzročijo nacionalni ukrepi držav članic, in instrumente, ki so po potrebi na voljo za odpravo takih motenj v skladu s Pogodbo ES.

| (71) | In končno, nizozemski organi podpirajo stališče združenja, da je treba za namen ugotovitve, ali selektivnost res obstaja, najprej ugotoviti, ali so določena podjetja ali proizvodnja določenega blaga favorizirani v primerjavi z drugimi, ki so pravno in dejansko primerljivi v luči cilja zadevnega ukrepa. Omejitev na posojila v skupini ne vodi v selektivnost, ker je cilj skupinskega paketa obresti preprečiti arbitražo med financiranjem iz kapitala in financiranjem iz posojil v skupinah. Pri financiranju med družbami, ki niso povezane v skupino, arbitraža ne igra prav nobene vloge. Omejitev na posojila v skupini je zato logična v luči cilja sheme, tako da ustrezni referenčni okvir sestavljajo vse družbe, ki so del skupine. |
| --- | --- |

(71)

In končno, nizozemski organi podpirajo stališče združenja, da je treba za namen ugotovitve, ali selektivnost res obstaja, najprej ugotoviti, ali so določena podjetja ali proizvodnja določenega blaga favorizirani v primerjavi z drugimi, ki so pravno in dejansko primerljivi v luči cilja zadevnega ukrepa. Omejitev na posojila v skupini ne vodi v selektivnost, ker je cilj skupinskega paketa obresti preprečiti arbitražo med financiranjem iz kapitala in financiranjem iz posojil v skupinah. Pri financiranju med družbami, ki niso povezane v skupino, arbitraža ne igra prav nobene vloge. Omejitev na posojila v skupini je zato logična v luči cilja sheme, tako da ustrezni referenčni okvir sestavljajo vse družbe, ki so del skupine.

VII.   OCENA SHEME

| (72) | Da bi ugotovila, ali obravnavani ukrep predstavlja pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, mora Komisija oceniti, ali ukrep favorizira določena podjetja ali proizvodnjo določenega blaga z zagotavljanjem prednosti ekonomske narave, ali taka prednost izkrivlja ali preti, da bo izkrivila konkurenco, ali se prednost zagotavlja z državnimi sredstvi in ali prednost vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(72)

Da bi ugotovila, ali obravnavani ukrep predstavlja pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, mora Komisija oceniti, ali ukrep favorizira določena podjetja ali proizvodnjo določenega blaga z zagotavljanjem prednosti ekonomske narave, ali taka prednost izkrivlja ali preti, da bo izkrivila konkurenco, ali se prednost zagotavlja z državnimi sredstvi in ali prednost vpliva na trgovino med državami članicami.

| (73) | Da bi se ukrep štel za državno pomoč, mora biti specifičen ali selektiven, tako da favorizira le določena podjetja ali proizvodnjo določnega blaga. |
| --- | --- |

(73)

Da bi se ukrep štel za državno pomoč, mora biti specifičen ali selektiven, tako da favorizira le določena podjetja ali proizvodnjo določnega blaga.

| (74) | Nizozemski organi utemeljujejo, da sporni ukrep ni omejen na določene sektorje, določene vrste družb ali določene dele nizozemskega ozemlja. Ne obstajajo tudi nobene dodatne omejitve v zvezi z realizacijo, velikostjo, številom zaposlenih, članstvom v multinacionalni skupini ali naravo dejavnosti, ki jih je upravičencem dovoljeno opravljati. |
| --- | --- |

(74)

Nizozemski organi utemeljujejo, da sporni ukrep ni omejen na določene sektorje, določene vrste družb ali določene dele nizozemskega ozemlja. Ne obstajajo tudi nobene dodatne omejitve v zvezi z realizacijo, velikostjo, številom zaposlenih, članstvom v multinacionalni skupini ali naravo dejavnosti, ki jih je upravičencem dovoljeno opravljati.

| (75) | Skladno z veljavno sodno prakso je za ugotovitev, ali je ukrep selektiven, primerno, da se preveri, ali v kontekstu konkretnega pravnega sistema ta ukrep predstavlja prednost za določena podjetja v primerjavi z drugimi, ki so v primerljivem pravnem in dejanskem položaju (9). Zato je mogoče, da ureditev obdavčenja ne predstavlja državne pomoči, četudi v vseh pogledih ne ustreza splošnemu sistemu obdavčitve dobička pravnih oseb v državi članici. Sodišče je poleg tega že velikokrat odločilo, da člen 87(1) Pogodbe ES ne razlikuje glede na vzroke ali namene ukrepov državne pomoči, temveč jih opredeljuje glede na njihove učinke (10). Konkretno, davčni ukrepi, ki ne predstavljajo prilagoditve splošnega sistema za izpolnitev posebnih značilnosti določenih podjetij, temveč so bili predlagani kot sredstvo za izboljšanje njihove konkurenčnosti, so zajeti v členu 87(1) Pogodbe ES (11). |
| --- | --- |

(75)

Skladno z veljavno sodno prakso je za ugotovitev, ali je ukrep selektiven, primerno, da se preveri, ali v kontekstu konkretnega pravnega sistema ta ukrep predstavlja prednost za določena podjetja v primerjavi z drugimi, ki so v primerljivem pravnem in dejanskem položaju (9). Zato je mogoče, da ureditev obdavčenja ne predstavlja državne pomoči, četudi v vseh pogledih ne ustreza splošnemu sistemu obdavčitve dobička pravnih oseb v državi članici. Sodišče je poleg tega že velikokrat odločilo, da člen 87(1) Pogodbe ES ne razlikuje glede na vzroke ali namene ukrepov državne pomoči, temveč jih opredeljuje glede na njihove učinke (10). Konkretno, davčni ukrepi, ki ne predstavljajo prilagoditve splošnega sistema za izpolnitev posebnih značilnosti določenih podjetij, temveč so bili predlagani kot sredstvo za izboljšanje njihove konkurenčnosti, so zajeti v členu 87(1) Pogodbe ES (11).

| (76) | Koncept državne pomoči pa se ne uporablja za ukrepe državne podpore, ki razlikujejo med podjetji, v katerih to razlikovanje izvira iz narave ali splošne strukture sistema, katerega del so. Kot je obrazloženo v obvestilu Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (12) („obvestilo o obdavčitvi“), je „nekatere pogoje mogoče razložiti z objektivnimi razlikami med davkoplačevalci“. |
| --- | --- |

(76)

Koncept državne pomoči pa se ne uporablja za ukrepe državne podpore, ki razlikujejo med podjetji, v katerih to razlikovanje izvira iz narave ali splošne strukture sistema, katerega del so. Kot je obrazloženo v obvestilu Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (12) („obvestilo o obdavčitvi“), je „nekatere pogoje mogoče razložiti z objektivnimi razlikami med davkoplačevalci“.

| (77) | Prvič, treba je pojasniti, na kateri ravni (na ravni skupine ali na ravni podjetij) naj se napravi ocena. V uvodni odločbi je Komisija navedla svoje predhodno stališče, da je to oceno treba napraviti na ravni skupine, z utemeljitvijo, da bi „tam, kjer so se družbe izključno domače skupine odločile za skupinski paket obresti, ugodnost znižane obdavčitve obresti, ki jih prejme nizozemska družba za financiranje, izničil nižja odbitnost obresti, ki jih plača družba, financirana s strani Nizozemske“ (13). |
| --- | --- |

(77)

Prvič, treba je pojasniti, na kateri ravni (na ravni skupine ali na ravni podjetij) naj se napravi ocena. V uvodni odločbi je Komisija navedla svoje predhodno stališče, da je to oceno treba napraviti na ravni skupine, z utemeljitvijo, da bi „tam, kjer so se družbe izključno domače skupine odločile za skupinski paket obresti, ugodnost znižane obdavčitve obresti, ki jih prejme nizozemska družba za financiranje, izničil nižja odbitnost obresti, ki jih plača družba, financirana s strani Nizozemske“ (13).

| (78) | Nizozemski organi menijo, da ker je ukrep simetričen in bi zgolj prestavil davčno obremenitev med davkoplačevalci, bodo nekatere družbe imele prednost, medtem ko bodo druge imele škodo, odvisno od njihovega objektivnega položaja kot dolžnik oziroma upnik. Zato skupinski paket obresti ne vključuje pomoči. |
| --- | --- |

(78)

Nizozemski organi menijo, da ker je ukrep simetričen in bi zgolj prestavil davčno obremenitev med davkoplačevalci, bodo nekatere družbe imele prednost, medtem ko bodo druge imele škodo, odvisno od njihovega objektivnega položaja kot dolžnik oziroma upnik. Zato skupinski paket obresti ne vključuje pomoči.

| (79) | Kot so nizozemski organi poudarili v svojem dopisu z dne 18. decembra 2008: kadar ima ena družba učinkovit nadzor nad financiranjem druge družbe, slednja ne more več svobodno odločati o svojem financiranju ali izbirati med financiranjem z dolgom ali lastniškim kapitalom. Glavno poslovodstvo skupine določi, kako naj se znotraj skupine razporedi od zunaj pritegnjena sredstva, bodisi z notranjim dolgom bodisi z notranjim lastniškim kapitalom. |
| --- | --- |

(79)

Kot so nizozemski organi poudarili v svojem dopisu z dne 18. decembra 2008: kadar ima ena družba učinkovit nadzor nad financiranjem druge družbe, slednja ne more več svobodno odločati o svojem financiranju ali izbirati med financiranjem z dolgom ali lastniškim kapitalom. Glavno poslovodstvo skupine določi, kako naj se znotraj skupine razporedi od zunaj pritegnjena sredstva, bodisi z notranjim dolgom bodisi z notranjim lastniškim kapitalom.

| (80) | Vendar pa Komisija opozarja, da se ukrep nanaša na konkretno dejavnost (financiranje povezanih družb) in ne na konsolidacijo na ravni skupine. Morebitna znižana davčna stopnja se bo uporabljala individualno za družbe na podlagi salda njihovih paketov obresti. Četudi je mogoče pričakovati, da se bodo odločitve o financiranju sprejemale v korist skupine kot celote, analiza na ravni skupine nima nobene podlage v nizozemskem davčnem pravu, kot so poudarjali nizozemski organi. Po nizozemskem pravu davčna konsolidacija nastopi le v primeru lastništva 95 % delnic ali več. Z drugimi besedami, nizozemski davek od dobička pravnih oseb se obračunava posameznim subjektom in ne skupinam. V tem pogledu ime, ki je bilo dano „skupinskemu paketu obresti“, ne odraža primerno dejstva, da se uporablja za posamezne subjekte, ki se ukvarjajo s konkretnimi dejavnostmi financiranja. Ukrep ne zadeva razlike med stroški in prihodki, konsolidirane na ravni skupine. |
| --- | --- |

(80)

Vendar pa Komisija opozarja, da se ukrep nanaša na konkretno dejavnost (financiranje povezanih družb) in ne na konsolidacijo na ravni skupine. Morebitna znižana davčna stopnja se bo uporabljala individualno za družbe na podlagi salda njihovih paketov obresti. Četudi je mogoče pričakovati, da se bodo odločitve o financiranju sprejemale v korist skupine kot celote, analiza na ravni skupine nima nobene podlage v nizozemskem davčnem pravu, kot so poudarjali nizozemski organi. Po nizozemskem pravu davčna konsolidacija nastopi le v primeru lastništva 95 % delnic ali več. Z drugimi besedami, nizozemski davek od dobička pravnih oseb se obračunava posameznim subjektom in ne skupinam. V tem pogledu ime, ki je bilo dano „skupinskemu paketu obresti“, ne odraža primerno dejstva, da se uporablja za posamezne subjekte, ki se ukvarjajo s konkretnimi dejavnostmi financiranja. Ukrep ne zadeva razlike med stroški in prihodki, konsolidirane na ravni skupine.

| (81) | Zato je Komisija mnenja, da je treba oceno sheme napraviti na ravni posameznih družb. Shemo, kot so jo spremenili nizozemski organi, je mogoče opisati kot znižano stopnjo za določeno vrsto prihodka (ali stroška) v obliki obresti na posojilo, kadar se med povezanimi družbami izvede transakcija (14). |
| --- | --- |

(81)

Zato je Komisija mnenja, da je treba oceno sheme napraviti na ravni posameznih družb. Shemo, kot so jo spremenili nizozemski organi, je mogoče opisati kot znižano stopnjo za določeno vrsto prihodka (ali stroška) v obliki obresti na posojilo, kadar se med povezanimi družbami izvede transakcija (14).

| (82) | Poleg tega Komisija meni, da simetričnost ukrepa in njegovega nevtralnega učinka na ravni skupine ne zadostuje za izključitev možnosti prednosti za posamezne družbe. Podobno tudi obdavčitve obresti enega subjekta v skupini po nižji stopnji ni mogoče upravičiti z obdavčitvijo druge družbe – prek nižje odbitnosti obresti – po višji stopnji (15). |
| --- | --- |

(82)

Poleg tega Komisija meni, da simetričnost ukrepa in njegovega nevtralnega učinka na ravni skupine ne zadostuje za izključitev možnosti prednosti za posamezne družbe. Podobno tudi obdavčitve obresti enega subjekta v skupini po nižji stopnji ni mogoče upravičiti z obdavčitvijo druge družbe – prek nižje odbitnosti obresti – po višji stopnji (15).

| (83) | Komisija meni, da bi za obdavčitev posebnih vrst prihodka utegnilo biti pomembno ugotoviti, ali shema zajema široke kategorije transakcij na nediskriminatoren način. Vsaka diskriminacija, ki je ni mogoče upravičiti z objektivnimi razlikami med davkoplačevalci, lahko vodi v izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(83)

Komisija meni, da bi za obdavčitev posebnih vrst prihodka utegnilo biti pomembno ugotoviti, ali shema zajema široke kategorije transakcij na nediskriminatoren način. Vsaka diskriminacija, ki je ni mogoče upravičiti z objektivnimi razlikami med davkoplačevalci, lahko vodi v izkrivljanje konkurence.

| (84) | V tem pogledu velja omeniti, da so za mnoge davčne sisteme značilni analitični elementi, ki dopolnjujejo sintetično naravo davčnega sistema. To še posebej velja tam, kjer se za posebne vrste prihodka, kot so obresti ali dividende, uporablja diferencirana davčna obravnava. |
| --- | --- |

(84)

V tem pogledu velja omeniti, da so za mnoge davčne sisteme značilni analitični elementi, ki dopolnjujejo sintetično naravo davčnega sistema. To še posebej velja tam, kjer se za posebne vrste prihodka, kot so obresti ali dividende, uporablja diferencirana davčna obravnava.

| (85) | Ob tem je treba ugotoviti, ali so lahko transakcije posojil med povezanimi družbami objektivno upravičene do znižane davčne stopnje. Nizozemski organi in VNO-NCW so utemeljevali, da le v skupinah lahko obstaja arbitraža med financiranjem s kapitalskim vložkom in posojilom. V nasprotju z družbami, ki niso del skupine („samostojne družbe“), se družbe skupine soočajo z arbitražo med lastniškim in tujim kapitalom znotraj svoje skupine. Na tako arbitražo večinoma vplivajo davčni in ne ekonomski vidiki. |
| --- | --- |

(85)

Ob tem je treba ugotoviti, ali so lahko transakcije posojil med povezanimi družbami objektivno upravičene do znižane davčne stopnje. Nizozemski organi in VNO-NCW so utemeljevali, da le v skupinah lahko obstaja arbitraža med financiranjem s kapitalskim vložkom in posojilom. V nasprotju z družbami, ki niso del skupine („samostojne družbe“), se družbe skupine soočajo z arbitražo med lastniškim in tujim kapitalom znotraj svoje skupine. Na tako arbitražo večinoma vplivajo davčni in ne ekonomski vidiki.

| (86) | Komisija je mnenja, da bo sporni ukrep vplival na zmanjšanje te arbitraže (v domačih razmerah), saj se bo razlika med obdavčitvijo obresti znotraj skupine in obdavčitvijo dividend znotraj skupine zmanjšala ter tako povečala tehnično nevtralnost davčnega sistema. |
| --- | --- |

(86)

Komisija je mnenja, da bo sporni ukrep vplival na zmanjšanje te arbitraže (v domačih razmerah), saj se bo razlika med obdavčitvijo obresti znotraj skupine in obdavčitvijo dividend znotraj skupine zmanjšala ter tako povečala tehnično nevtralnost davčnega sistema.

| (87) | Za ponazoritev te točke je nujno razlikovati med tremi različnimi vrstami situacije (glej sliko 1 spodaj), ki vključujejo povezane družbe in samostojne družbe (vključno s finančnimi institucijami v svojih razmerjih z neodvisnimi tretjimi osebami). Predpostavimo, da je A-B-C skupina podjetij, v kateri A nadzira financiranje B-ja in C-ja; X je subjekt, ki ni del skupine („samostojna družba“), Y pa kreditna institucija, ki zagotavlja posojila neodvisnim strankam.

  Slika 1 |
| --- | --- |

(87)

Za ponazoritev te točke je nujno razlikovati med tremi različnimi vrstami situacije (glej sliko 1 spodaj), ki vključujejo povezane družbe in samostojne družbe (vključno s finančnimi institucijami v svojih razmerjih z neodvisnimi tretjimi osebami). Predpostavimo, da je A-B-C skupina podjetij, v kateri A nadzira financiranje B-ja in C-ja; X je subjekt, ki ni del skupine („samostojna družba“), Y pa kreditna institucija, ki zagotavlja posojila neodvisnim strankam.

Slika 1

Image

| (88) | V prvi situaciji gre za finančne transakcije med povezanimi družbami. Matična družba A zagotavlja likvidnost svojima odvisnima družbama B in C s posojilom oziroma z lastniškim kapitalom. Posledica teh finančnih transakcij bo plačilo (s strani B-ja in C-ja) obresti oziroma dividend. |
| --- | --- |

(88)

V prvi situaciji gre za finančne transakcije med povezanimi družbami. Matična družba A zagotavlja likvidnost svojima odvisnima družbama B in C s posojilom oziroma z lastniškim kapitalom. Posledica teh finančnih transakcij bo plačilo (s strani B-ja in C-ja) obresti oziroma dividend.

| (89) | Izbira med lastniškim financiranjem in financiranjem s posojili se izvede na ravni matične družbe A v korist skupine povezanih družb kot celote. Posledično bo, kadar matična družba A financira eno od svojih odvisnih družb (oziroma podružnic), resnično arbitraža med posojilom in lastniškim kapitalom na podlagi več meril. Medtem ko bo potreba po likvidnosti na dolgi rok ali naložba običajno zahtevala kapitalski vložek, bodo kratkoročne finančne potrebe zahtevale zgolj zagotovitev (kratkoročnega) posojila. Vendar pa davčni vidiki lahko vplivajo na te ekonomske vidike. |
| --- | --- |

(89)

Izbira med lastniškim financiranjem in financiranjem s posojili se izvede na ravni matične družbe A v korist skupine povezanih družb kot celote. Posledično bo, kadar matična družba A financira eno od svojih odvisnih družb (oziroma podružnic), resnično arbitraža med posojilom in lastniškim kapitalom na podlagi več meril. Medtem ko bo potreba po likvidnosti na dolgi rok ali naložba običajno zahtevala kapitalski vložek, bodo kratkoročne finančne potrebe zahtevale zgolj zagotovitev (kratkoročnega) posojila. Vendar pa davčni vidiki lahko vplivajo na te ekonomske vidike.

| (90) | Z zmanjšanjem razlike v davčni obravnavi prihodkov iz posojil znotraj skupine (obresti) in prihodkov iz kapitala znotraj skupine (dividende) bo imel ukrep za učinek zmanjšanje davčne arbitraže med obema vrstama transakcije v domačih razmerah. Druga vrsta transakcije je transakcija posojila med finančno institucijo (banko Y) in eno od družb, ki je del skupine (družbo B). Taka situacija načeloma nastopi takrat, kadar finančnih potreb ni mogoče zadovoljiti z zagotovitvijo likvidnosti znotraj skupine. V taki situaciji ni nobene arbitraže za Y, saj kapitalski vložek v B ni alternativa za Y, ki le izvaja svojo dejavnost odobravanja kredita tretjim osebam. Prav tako ni nobene arbitraže med posojilom in lastniškim kapitalom na ravni B-ja (ali na ravni skupine). |
| --- | --- |

(90)

Z zmanjšanjem razlike v davčni obravnavi prihodkov iz posojil znotraj skupine (obresti) in prihodkov iz kapitala znotraj skupine (dividende) bo imel ukrep za učinek zmanjšanje davčne arbitraže med obema vrstama transakcije v domačih razmerah. Druga vrsta transakcije je transakcija posojila med finančno institucijo (banko Y) in eno od družb, ki je del skupine (družbo B). Taka situacija načeloma nastopi takrat, kadar finančnih potreb ni mogoče zadovoljiti z zagotovitvijo likvidnosti znotraj skupine. V taki situaciji ni nobene arbitraže za Y, saj kapitalski vložek v B ni alternativa za Y, ki le izvaja svojo dejavnost odobravanja kredita tretjim osebam. Prav tako ni nobene arbitraže med posojilom in lastniškim kapitalom na ravni B-ja (ali na ravni skupine).

| (91) | Finančne institucije (ki odobravajo posojila neodvisnim strankam) se lahko ločijo od družb skupine (ki zagotavljajo likvidnost svojim podružnicam) še iz enega razloga. V primeru finančnih institucij se prihodki iz takih transakcij posojil ustvarjajo z redno dejavnostjo institucij in lahko predstavljajo velik del njihovih prihodkov. V primeru družb skupine se taki prihodki reciklirajo iz transakcij z neodvisnimi akterji na trgi in spremenijo v prihodke znotraj skupine, ne da bi se pri tem ustvarili kakršni koli prihodki na ravni skupine. Obresti, ki jih plača družba B banki, bodo predstavljale dodatne stroške ne le za družbo B, temveč tudi za skupino v celoti, medtem ko v prvi situaciji obresti, ki jih plača družba B (ali C) matični družbi, ne bodo predstavljale dodatnih stroškov ali prihodkov za skupino. |
| --- | --- |

(91)

Finančne institucije (ki odobravajo posojila neodvisnim strankam) se lahko ločijo od družb skupine (ki zagotavljajo likvidnost svojim podružnicam) še iz enega razloga. V primeru finančnih institucij se prihodki iz takih transakcij posojil ustvarjajo z redno dejavnostjo institucij in lahko predstavljajo velik del njihovih prihodkov. V primeru družb skupine se taki prihodki reciklirajo iz transakcij z neodvisnimi akterji na trgi in spremenijo v prihodke znotraj skupine, ne da bi se pri tem ustvarili kakršni koli prihodki na ravni skupine. Obresti, ki jih plača družba B banki, bodo predstavljale dodatne stroške ne le za družbo B, temveč tudi za skupino v celoti, medtem ko v prvi situaciji obresti, ki jih plača družba B (ali C) matični družbi, ne bodo predstavljale dodatnih stroškov ali prihodkov za skupino.

| (92) | V tem pogledu velja omeniti, da se finančne institucije niso ne pritoževale ne predložile nobenih pripomb po objavi uvodne odločbe v Uradnem listu Evropske unije o področju uporabe sheme paketa obresti. |
| --- | --- |

(92)

V tem pogledu velja omeniti, da se finančne institucije niso ne pritoževale ne predložile nobenih pripomb po objavi uvodne odločbe v Uradnem listu Evropske unije o področju uporabe sheme paketa obresti.

| (93) | Če situacijo preučimo z vidika dolžnika (B nasproti Y), je družbo mogoče laže primerjati s samostojno družbo, na primer družbo X, kadar se dogovori za posojilo z banko Y. |
| --- | --- |

(93)

Če situacijo preučimo z vidika dolžnika (B nasproti Y), je družbo mogoče laže primerjati s samostojno družbo, na primer družbo X, kadar se dogovori za posojilo z banko Y.

| (94) | V tretji situaciji gre za transakcijo posojila med finančno institucijo (banko Y) in samostojno družbo (X). Tako kot v prejšnji situaciji tudi v tej Y ni soočen z arbitražo, saj kapitalski vložek v B ni alternativa za Y. |
| --- | --- |

(94)

V tretji situaciji gre za transakcijo posojila med finančno institucijo (banko Y) in samostojno družbo (X). Tako kot v prejšnji situaciji tudi v tej Y ni soočen z arbitražo, saj kapitalski vložek v B ni alternativa za Y.

| (95) | Čeprav je v določenih okoliščinah finančne potrebe družbe X mogoče zadovoljiti z zagotovitvijo posojila ali kapitalskega vložka s strani posameznih delničarjev, ta situacija ni primerljiva s prvo, saj potencialni zagotovitelji likvidnosti (fizične osebe) niso predmet obdavčitve dobička pravnih oseb. Poleg tega bi bila vključitev takih transakcij z zasebnimi vlagatelji v področje uporabe ukrepa (z zmanjšanjem odbitnosti obresti, ki jih plača družba X svojim delničarjem, in s hkratnim znižanjem obdavčitve takih obresti na ravni posameznega delničarja) izjemno zahtevna, saj posamično obdavčenje ne sledi isti logiki kot obdavčitev dobička pravnih oseb (16). |
| --- | --- |

(95)

Čeprav je v določenih okoliščinah finančne potrebe družbe X mogoče zadovoljiti z zagotovitvijo posojila ali kapitalskega vložka s strani posameznih delničarjev, ta situacija ni primerljiva s prvo, saj potencialni zagotovitelji likvidnosti (fizične osebe) niso predmet obdavčitve dobička pravnih oseb. Poleg tega bi bila vključitev takih transakcij z zasebnimi vlagatelji v področje uporabe ukrepa (z zmanjšanjem odbitnosti obresti, ki jih plača družba X svojim delničarjem, in s hkratnim znižanjem obdavčitve takih obresti na ravni posameznega delničarja) izjemno zahtevna, saj posamično obdavčenje ne sledi isti logiki kot obdavčitev dobička pravnih oseb (16).

| (96) | Če je, z vidika dolžnika, finančne potrebe družbe X mogoče zadovoljiti le tako, da se zateče k najemu posojila pri finančni instituciji, bo posledična transakcija z Y podobna transakciji posojila med družbo B in Y. |
| --- | --- |

(96)

Če je, z vidika dolžnika, finančne potrebe družbe X mogoče zadovoljiti le tako, da se zateče k najemu posojila pri finančni instituciji, bo posledična transakcija z Y podobna transakciji posojila med družbo B in Y.

| (97) | Ker se samostojne družbe, ki niso kreditne ali finančne institucije, načeloma ne ukvarjajo z redno dejavnostjo odobravanja posojil neodvisnim strankam, niso diskriminirane, kar zadeva transakcije posojil, v primerjavi s povezanimi družbami, ki odobravajo posojila odvisnim družbam. |
| --- | --- |

(97)

Ker se samostojne družbe, ki niso kreditne ali finančne institucije, načeloma ne ukvarjajo z redno dejavnostjo odobravanja posojil neodvisnim strankam, niso diskriminirane, kar zadeva transakcije posojil, v primerjavi s povezanimi družbami, ki odobravajo posojila odvisnim družbam.

| (98) | In končno, Nizozemska je spremenila opredelitev „skupine“ za namen ukrepa paketa obresti. Nizozemski organi utemeljujejo, da je ta sprememba posledica dodelave njenega pristopa k izogibanju davčne arbitraže. |
| --- | --- |

(98)

In končno, Nizozemska je spremenila opredelitev „skupine“ za namen ukrepa paketa obresti. Nizozemski organi utemeljujejo, da je ta sprememba posledica dodelave njenega pristopa k izogibanju davčne arbitraže.

| (99) | V novem predlogu bodo subjekti povezani, s čimer bodo upravičeni do vnosa obresti v paket obresti, kadar ima en subjekt neposredno ali posredno učinkovit nadzor nad financiranjem drugega subjekta. Komisija meni, da je ta sprememba pomembna, saj če ima ena družba učinkovit nadzor nad financiranjem druge družbe, slednja ne more več svobodno izbirati med financiranjem z notranjim ali zunanjim dolgom kot tudi ne med financiranjem z dolgom ali lastniškim kapitalom. Arbitražo izvede glavno poslovodstvo v korist skupine kot celote. |
| --- | --- |

(99)

V novem predlogu bodo subjekti povezani, s čimer bodo upravičeni do vnosa obresti v paket obresti, kadar ima en subjekt neposredno ali posredno učinkovit nadzor nad financiranjem drugega subjekta. Komisija meni, da je ta sprememba pomembna, saj če ima ena družba učinkovit nadzor nad financiranjem druge družbe, slednja ne more več svobodno izbirati med financiranjem z notranjim ali zunanjim dolgom kot tudi ne med financiranjem z dolgom ali lastniškim kapitalom. Arbitražo izvede glavno poslovodstvo v korist skupine kot celote.

| (100) | Razmerje med A in B zadeva dodeljevanje sredstev znotraj skupine povezanih družb, medtem ko razmerje med Y in B (ali X in Y) zadeva zlasti poslovno financiranje. |
| --- | --- |

(100)

Razmerje med A in B zadeva dodeljevanje sredstev znotraj skupine povezanih družb, medtem ko razmerje med Y in B (ali X in Y) zadeva zlasti poslovno financiranje.

| (101) | Komisija je zato mnenja, da je pojem neposrednega ali posrednega učinkovitega nadzora nad financiranjem drugega subjekta (ali učinkovitega nadzora s strani tretjega subjekta) obeh subjektov, vključenih v transakcijo posojila, pomembna določitev narave pomoči ukrepa, ob upoštevanju cilja zmanjšanja spodbud za arbitražo med financiranjem s kapitalskim vložkom in posojilom ter ob zagotovitvi davčne nevtralnosti v tej zvezi. |
| --- | --- |

(101)

Komisija je zato mnenja, da je pojem neposrednega ali posrednega učinkovitega nadzora nad financiranjem drugega subjekta (ali učinkovitega nadzora s strani tretjega subjekta) obeh subjektov, vključenih v transakcijo posojila, pomembna določitev narave pomoči ukrepa, ob upoštevanju cilja zmanjšanja spodbud za arbitražo med financiranjem s kapitalskim vložkom in posojilom ter ob zagotovitvi davčne nevtralnosti v tej zvezi.

| (102) | Kar zadeva vprašanje, ali je z zadevnim ukrepom podeljena kakršna koli prednost, je jasno, da je treba razlikovati med različnimi situacijami na ravni posameznih družb. Prvič, vsak davkoplačevalec na Nizozemskem, vključen v transakcijo dolžniškega financiranja z nepovezanimi družbami, je obravnavan na popolnoma enak način in obdavčen po isti stopnji (25 %). To vključuje družbe, ki so del skupine. Drugič, ko družba pridobi posojilo od povezane družbe, je dejansko deležna manj ugodne davčne obravnave kot družba, ki je v posojilnem razmerju z nepovezano družbo (odbitek v višini vsega 5 %). Tretjič – in to je edina situacija, v kateri je lahko kaj davčne ugodnosti – družba, ki zagotovi posojilo povezani družbi, bo obdavčena ob sledečih plačilih obresti po stopnji, ki je nižja od tiste, ki se naloži ob transakciji z nepovezano družbo. |
| --- | --- |

(102)

Kar zadeva vprašanje, ali je z zadevnim ukrepom podeljena kakršna koli prednost, je jasno, da je treba razlikovati med različnimi situacijami na ravni posameznih družb. Prvič, vsak davkoplačevalec na Nizozemskem, vključen v transakcijo dolžniškega financiranja z nepovezanimi družbami, je obravnavan na popolnoma enak način in obdavčen po isti stopnji (25 %). To vključuje družbe, ki so del skupine. Drugič, ko družba pridobi posojilo od povezane družbe, je dejansko deležna manj ugodne davčne obravnave kot družba, ki je v posojilnem razmerju z nepovezano družbo (odbitek v višini vsega 5 %). Tretjič – in to je edina situacija, v kateri je lahko kaj davčne ugodnosti – družba, ki zagotovi posojilo povezani družbi, bo obdavčena ob sledečih plačilih obresti po stopnji, ki je nižja od tiste, ki se naloži ob transakciji z nepovezano družbo.

| (103) | Z vidika posledic ukrepa pa prednosti, podeljeni družbi, ki zagotavlja posojilo povezani družbi, ni mogoče šteti za diskriminatorno, saj posojila povezani družbi ni mogoče primerjati s posojilom nepovezani družbi. Kar zadeva dolžniško financiranje, povezane družbe niso v pravnem in dejanskem položaju, primerljivem s položajem nepovezanih družb. Razlog je ta, da povezane družbe v nasprotju z nepovezanimi družbami ne izvajajo izključno komercialnega posla, kadar skušajo znotraj skupine pridobiti lastniško financiranje ali financiranje s posojili. Matična in odvisna družba imata enake interese, kar pa ne drži pri komercialnem poslu s tretjim financerjem, kjer vsaka stranka skuša maksimirati svoj dobiček na račun druge. Pri zagotavljanju posojila družbi B ni konkurenčnega pritiska družbe Y na družbo A, in to preprosto zato, ker družba A nadzira vsako odločitev družbe B v zvezi s financiranjem. |
| --- | --- |

(103)

Z vidika posledic ukrepa pa prednosti, podeljeni družbi, ki zagotavlja posojilo povezani družbi, ni mogoče šteti za diskriminatorno, saj posojila povezani družbi ni mogoče primerjati s posojilom nepovezani družbi. Kar zadeva dolžniško financiranje, povezane družbe niso v pravnem in dejanskem položaju, primerljivem s položajem nepovezanih družb. Razlog je ta, da povezane družbe v nasprotju z nepovezanimi družbami ne izvajajo izključno komercialnega posla, kadar skušajo znotraj skupine pridobiti lastniško financiranje ali financiranje s posojili. Matična in odvisna družba imata enake interese, kar pa ne drži pri komercialnem poslu s tretjim financerjem, kjer vsaka stranka skuša maksimirati svoj dobiček na račun druge. Pri zagotavljanju posojila družbi B ni konkurenčnega pritiska družbe Y na družbo A, in to preprosto zato, ker družba A nadzira vsako odločitev družbe B v zvezi s financiranjem.

| (104) | Zahteva, da se izvaja nadzor nad drugo družbo, je torej merilo, ki velja splošno za vse družbe, ne glede na velikost, sektor ali katero koli drugo razliko. Drugačna davčna stopnja za dolžniško financiranje med povezanimi družbami zgolj odraža objektivne razlike in ne vpliva na davčno nevtralnost. |
| --- | --- |

(104)

Zahteva, da se izvaja nadzor nad drugo družbo, je torej merilo, ki velja splošno za vse družbe, ne glede na velikost, sektor ali katero koli drugo razliko. Drugačna davčna stopnja za dolžniško financiranje med povezanimi družbami zgolj odraža objektivne razlike in ne vpliva na davčno nevtralnost.

| (105) | Medtem ko za države članice pri oblikovanju davčnih predpisov veljajo pravila o prostem pretoku blaga, storitev in kapitala in svobodi ustanavljanja, prepoved diskriminacije zaradi državljanstva ter pravila o državni pomoči, mora Komisija priznati, da pravo Skupnosti pušča državam članicam na področju obdavčevanja precej manevrskega prostora. Kot je poudarjeno v odstavku 13 obvestila o obdavčitvi, pravila o državni pomoči ne omejujejo pristojnosti držav članic za izbiro take ekonomske politike, kot menijo, da je zanje najprimernejša, in zlasti za tako razporeditev davčne obremenitve po različnih proizvodnih dejavnikih, kot se jim zdi primerna. |
| --- | --- |

(105)

Medtem ko za države članice pri oblikovanju davčnih predpisov veljajo pravila o prostem pretoku blaga, storitev in kapitala in svobodi ustanavljanja, prepoved diskriminacije zaradi državljanstva ter pravila o državni pomoči, mora Komisija priznati, da pravo Skupnosti pušča državam članicam na področju obdavčevanja precej manevrskega prostora. Kot je poudarjeno v odstavku 13 obvestila o obdavčitvi, pravila o državni pomoči ne omejujejo pristojnosti držav članic za izbiro take ekonomske politike, kot menijo, da je zanje najprimernejša, in zlasti za tako razporeditev davčne obremenitve po različnih proizvodnih dejavnikih, kot se jim zdi primerna.

| (106) | V tem kontekstu utegne biti omejitev obstoječe arbitraže med dolžniškim in lastniškim financiranjem znotraj skupine (kot tudi preprečitev kakršne koli zlorabe odbitja obresti znotraj skupine) legitimen interes držav članic. Natančneje, Komisija opaža, da lahko arbitraža med lastniškim kapitalom in dolgom privede do situacij, v katerih matična družba svojo družbo prisili, da vzame posojilo znotraj skupine namesto lastniškega kapitala, s čimer si poveča finančni vzvod, da bi tako minimizirala svoj davek od dobička pravnih oseb. Vendar pa z ekonomskega vidika financiranje visokega dolga s tujim kapitalom ali obveznost plačila obresti, namesto koriščenja dolgoročnejšega financiranja v obliki kapitala, morda nista vedno zaželena. Poleg tega se zdi, da je Nizozemska izgubila davčne prihodke zaradi arbitraže med dolgom in lastniškim kapitalom. |
| --- | --- |

(106)

V tem kontekstu utegne biti omejitev obstoječe arbitraže med dolžniškim in lastniškim financiranjem znotraj skupine (kot tudi preprečitev kakršne koli zlorabe odbitja obresti znotraj skupine) legitimen interes držav članic. Natančneje, Komisija opaža, da lahko arbitraža med lastniškim kapitalom in dolgom privede do situacij, v katerih matična družba svojo družbo prisili, da vzame posojilo znotraj skupine namesto lastniškega kapitala, s čimer si poveča finančni vzvod, da bi tako minimizirala svoj davek od dobička pravnih oseb. Vendar pa z ekonomskega vidika financiranje visokega dolga s tujim kapitalom ali obveznost plačila obresti, namesto koriščenja dolgoročnejšega financiranja v obliki kapitala, morda nista vedno zaželena. Poleg tega se zdi, da je Nizozemska izgubila davčne prihodke zaradi arbitraže med dolgom in lastniškim kapitalom.

| (107) | Ukrep je na voljo vsaki družbi, ki je zavezana plačevanju davka od dobička pravnih oseb in prejema ali plačuje obresti v okviru razmerij v skupini, in ne vključuje nobenega diskriminacijskega elementa, kot je omejitev glede države, v kateri se bo izvedla transakcija. |
| --- | --- |

(107)

Ukrep je na voljo vsaki družbi, ki je zavezana plačevanju davka od dobička pravnih oseb in prejema ali plačuje obresti v okviru razmerij v skupini, in ne vključuje nobenega diskriminacijskega elementa, kot je omejitev glede države, v kateri se bo izvedla transakcija.

| (108) | Dejstvo, da naj bi bila uvedena shema obvezna, zagotavlja, da bo veljala za vse družbe skupine (s transakcijami posojil znotraj skupine) brez vsake možnosti izstopa in brez vsake diferencirane obravnave med družbami skupine. Poleg tega nova opredelitev družb skupine za namen ukrepa, ki temelji na nadzoru (namesto na minimalnem vložku), z razširitvijo področja uporabe ukrepa zmanjšuje potencialne elemente pravne selektivnosti. |
| --- | --- |

(108)

Dejstvo, da naj bi bila uvedena shema obvezna, zagotavlja, da bo veljala za vse družbe skupine (s transakcijami posojil znotraj skupine) brez vsake možnosti izstopa in brez vsake diferencirane obravnave med družbami skupine. Poleg tega nova opredelitev družb skupine za namen ukrepa, ki temelji na nadzoru (namesto na minimalnem vložku), z razširitvijo področja uporabe ukrepa zmanjšuje potencialne elemente pravne selektivnosti.

| (109) | V tej zvezi Komisija omenja, da po objavi uvodne odločbe ni prejela nobenih pritožb ali pripomb predstavnikov nizozemskih delodajalcev, v katerih bi se ti pritoževali, da mala in srednja podjetja ne bi mogla izkoriščati ukrepa. |
| --- | --- |

(109)

V tej zvezi Komisija omenja, da po objavi uvodne odločbe ni prejela nobenih pritožb ali pripomb predstavnikov nizozemskih delodajalcev, v katerih bi se ti pritoževali, da mala in srednja podjetja ne bi mogla izkoriščati ukrepa.

| (110) | V svoji uvodni odločbi je Komisija ločila med povsem nacionalno situacijo, v kateri so imele vse družbe, ki so del skupine, sedež na Nizozemskem, in čezmejno situacijo, v kateri je nizozemska družba posodila denar podružnici s sedežem v tujini. Komisija je povedala, da bi bil v povsem nacionalnem kontekstu ukrep z davčnega vidika verjetno nevtralen. V čezmejnih transakcijah pa bi bila nizozemska družba predmet nižje obdavčitve po stopnji 5 %, medtem ko za podružnico s sedežem v tujini ne bi veljali nizozemski predpisi, ki omejujejo odbitnost plačanih obresti. Komisija je zaključila, da bi shema lahko zagotavljala dejansko selektivno prednost, saj bi bila le multinacionalna skupina družb, ki se ukvarjajo s čezmejnimi transakcijami obresti znotraj skupine v davčnih jurisdikcijah z davkom na dobiček pravnih oseb, višjim od 5 %, motivirana za uporabo sheme. |
| --- | --- |

(110)

V svoji uvodni odločbi je Komisija ločila med povsem nacionalno situacijo, v kateri so imele vse družbe, ki so del skupine, sedež na Nizozemskem, in čezmejno situacijo, v kateri je nizozemska družba posodila denar podružnici s sedežem v tujini. Komisija je povedala, da bi bil v povsem nacionalnem kontekstu ukrep z davčnega vidika verjetno nevtralen. V čezmejnih transakcijah pa bi bila nizozemska družba predmet nižje obdavčitve po stopnji 5 %, medtem ko za podružnico s sedežem v tujini ne bi veljali nizozemski predpisi, ki omejujejo odbitnost plačanih obresti. Komisija je zaključila, da bi shema lahko zagotavljala dejansko selektivno prednost, saj bi bila le multinacionalna skupina družb, ki se ukvarjajo s čezmejnimi transakcijami obresti znotraj skupine v davčnih jurisdikcijah z davkom na dobiček pravnih oseb, višjim od 5 %, motivirana za uporabo sheme.

| (111) | Komisija meni, da njena končna ocena ne bi smela razlikovati med povsem nacionalnimi razmerami in čezmejnimi razmerami. |
| --- | --- |

(111)

Komisija meni, da njena končna ocena ne bi smela razlikovati med povsem nacionalnimi razmerami in čezmejnimi razmerami.

| (112) | Prvič, posebne določbe sheme ostajajo enake tako v nacionalnih kot v čezmejnih razmerah. Shema ne vsebuje nobene določbe, ki bi razlikovala med domačimi in tujimi prihodki ali stroški. |
| --- | --- |

(112)

Prvič, posebne določbe sheme ostajajo enake tako v nacionalnih kot v čezmejnih razmerah. Shema ne vsebuje nobene določbe, ki bi razlikovala med domačimi in tujimi prihodki ali stroški.

| (113) | Drugič, kot so pravilno poudarili nizozemski organi in zainteresirane stranke, vsaka prednost, pridobljena v čezmejnem kontekstu, je nad prednostjo, pridobljeno v nacionalnem kontekstu, posledica neomejenega odbitja za obresti znotraj skupine, plačane v tujini, in ne posledica nižje nizozemske stopnje za prejete obresti znotraj skupine. |
| --- | --- |

(113)

Drugič, kot so pravilno poudarili nizozemski organi in zainteresirane stranke, vsaka prednost, pridobljena v čezmejnem kontekstu, je nad prednostjo, pridobljeno v nacionalnem kontekstu, posledica neomejenega odbitja za obresti znotraj skupine, plačane v tujini, in ne posledica nižje nizozemske stopnje za prejete obresti znotraj skupine.

| (114) | Stopnje davka od dobička pravnih oseb v EU niso usklajene, in Nizozemska nima nadzora nad stopnjami, ki jih uporabljajo druge države. Če podjetja uspejo izkoristiti razliko v davčnih stopnjah, tj. odsotnost usklajevanja, Nizozemska za to ni odgovorna. Kot je potrdilo Sodišče (17), podjetja lahko svobodno izkoriščajo razlike v ravneh obdavčitve v državah članicah. |
| --- | --- |

(114)

Stopnje davka od dobička pravnih oseb v EU niso usklajene, in Nizozemska nima nadzora nad stopnjami, ki jih uporabljajo druge države. Če podjetja uspejo izkoristiti razliko v davčnih stopnjah, tj. odsotnost usklajevanja, Nizozemska za to ni odgovorna. Kot je potrdilo Sodišče (17), podjetja lahko svobodno izkoriščajo razlike v ravneh obdavčitve v državah članicah.

| (115) | Komisija soglaša, da morebitne prednosti, ki je rezultat mednarodnega konteksta zaradi nizke davčne stopnje na Nizozemskem, ki se ne odraža v nizki odbitni stopnji na Nizozemskem, temveč ustreza normalni odbitni stopnji v tujini, ni mogoče pripisati Nizozemski (18). |
| --- | --- |

(115)

Komisija soglaša, da morebitne prednosti, ki je rezultat mednarodnega konteksta zaradi nizke davčne stopnje na Nizozemskem, ki se ne odraža v nizki odbitni stopnji na Nizozemskem, temveč ustreza normalni odbitni stopnji v tujini, ni mogoče pripisati Nizozemski (18).

| (116) | Poudariti je treba tudi, da prednost, ki je posledica odbitka po normalni stopnji v tujini, ne bo financirana z nizozemskimi sredstvi in da bo odbitek po normalni stopnji v zadevni državi izviral zgolj iz uporabe normalnega davčnega sistema (in ne iz posebnega ukrepa, ki od njega odstopa). |
| --- | --- |

(116)

Poudariti je treba tudi, da prednost, ki je posledica odbitka po normalni stopnji v tujini, ne bo financirana z nizozemskimi sredstvi in da bo odbitek po normalni stopnji v zadevni državi izviral zgolj iz uporabe normalnega davčnega sistema (in ne iz posebnega ukrepa, ki od njega odstopa).

| (117) | Posledično Komisija meni, da so morebitne prednosti na ravni multinacionalne skupine, ki bi bile posledica čezmejne situacije, kot je opisana v uvodni odločbi, rezultat davčnih razlik med različnimi davčnimi jurisdikcijami in bi jih zato bilo treba izločiti iz dometa ocene državne pomoči. |
| --- | --- |

(117)

Posledično Komisija meni, da so morebitne prednosti na ravni multinacionalne skupine, ki bi bile posledica čezmejne situacije, kot je opisana v uvodni odločbi, rezultat davčnih razlik med različnimi davčnimi jurisdikcijami in bi jih zato bilo treba izločiti iz dometa ocene državne pomoči.

| (118) | V splošnem, in kar velja za vse davčne ukrepe, ni mogoče izključiti, da utegnejo imeti družbe, ki so del skupine in delujejo v posebnih sektorjih, večjo korist od ukrepa zaradi večje intenzivnosti finančnih transakcij v svojem sektorju. To velja zlasti za družbe v finančnem sektorju, katerih glavna dejavnost je posojanje in ki utegnejo zaradi ukrepa okrepiti posojanje povezanim družbam. Vendar pa je treba najprej opozoriti, da v izogib morebitni zlorabi ukrepa nizozemski ukrep vključuje določbo, ki omejuje znesek, ki se lahko obdavči ali odbije po znižani stopnji (glej razdelek II.3). Ta omejitev bo veljala zlasti za družbe v finančnem sektorju in s tem omejila vsako tveganje zlorabe. Ob tem obvestilo Komisije o obdavčitvi navaja, da „dejstvo, da imajo nekatera podjetja ali nekateri sektorji večje ugodnosti kot druga zaradi teh davčnih ukrepov, ne pomeni nujno, da so zajeti v pravila o konkurenci, ki urejajo državno pomoč“ (19). |
| --- | --- |

(118)

V splošnem, in kar velja za vse davčne ukrepe, ni mogoče izključiti, da utegnejo imeti družbe, ki so del skupine in delujejo v posebnih sektorjih, večjo korist od ukrepa zaradi večje intenzivnosti finančnih transakcij v svojem sektorju. To velja zlasti za družbe v finančnem sektorju, katerih glavna dejavnost je posojanje in ki utegnejo zaradi ukrepa okrepiti posojanje povezanim družbam. Vendar pa je treba najprej opozoriti, da v izogib morebitni zlorabi ukrepa nizozemski ukrep vključuje določbo, ki omejuje znesek, ki se lahko obdavči ali odbije po znižani stopnji (glej razdelek II.3). Ta omejitev bo veljala zlasti za družbe v finančnem sektorju in s tem omejila vsako tveganje zlorabe. Ob tem obvestilo Komisije o obdavčitvi navaja, da „dejstvo, da imajo nekatera podjetja ali nekateri sektorji večje ugodnosti kot druga zaradi teh davčnih ukrepov, ne pomeni nujno, da so zajeti v pravila o konkurenci, ki urejajo državno pomoč“ (19).

| (119) | V uvodni odločbi je Komisija menila, da ni mogoče izključiti, da utegnejo glavni koristniki te sheme biti nekdanji koristniki mednarodne sheme financiranja, za katero se je štelo, da predstavlja nezdružljivo državno pomoč. |
| --- | --- |

(119)

V uvodni odločbi je Komisija menila, da ni mogoče izključiti, da utegnejo glavni koristniki te sheme biti nekdanji koristniki mednarodne sheme financiranja, za katero se je štelo, da predstavlja nezdružljivo državno pomoč.

| (120) | Treba je opozoriti, da so morale družbe za uvrstitev v mednarodno shemo financiranja izpolnjevati naslednje pogoje, med drugim:






  — | družba, ki ima korist, je morala opravljati financiranje za dele skupine v najmanj štirih državah oziroma na najmanj dveh celinah, |
| --- | --- | --- |

(120)

Treba je opozoriti, da so morale družbe za uvrstitev v mednarodno shemo financiranja izpolnjevati naslednje pogoje, med drugim:

—

družba, ki ima korist, je morala opravljati financiranje za dele skupine v najmanj štirih državah oziroma na najmanj dveh celinah,

| — | pogoje so izpolnjevale le tiste dejavnosti financiranja, ki so se lahko izvajale neodvisno od Nizozemske, |
| --- | --- |

—

pogoje so izpolnjevale le tiste dejavnosti financiranja, ki so se lahko izvajale neodvisno od Nizozemske,

| — | največ 10 % celotnega kapitala (dolga in lastniškega kapitala), ki ga družba uporablja za svoje finančne dejavnosti, je bilo mogoče uporabiti, neposredno ali posredno, v družbah skupine s sedežem na Nizozemskem. |
| --- | --- |

—

največ 10 % celotnega kapitala (dolga in lastniškega kapitala), ki ga družba uporablja za svoje finančne dejavnosti, je bilo mogoče uporabiti, neposredno ali posredno, v družbah skupine s sedežem na Nizozemskem.

| (121) | Glede na te zahteve in omejeno število upravičencev (87) je Komisija menila, da je mednarodna shema financiranja selektivni ukrep. |
| --- | --- |

(121)

Glede na te zahteve in omejeno število upravičencev (87) je Komisija menila, da je mednarodna shema financiranja selektivni ukrep.

| (122) | Kot so poudarili nizozemski organi, v ukrepu paketa obresti ni nobenih takih zahtev. Poleg tega bo telo podjetij, ki bodo imela korist od skupinskega paketa obresti, veliko obsežnejše od 87 podjetij, ki so uporabljala mednarodno shemo financiranja. |
| --- | --- |

(122)

Kot so poudarili nizozemski organi, v ukrepu paketa obresti ni nobenih takih zahtev. Poleg tega bo telo podjetij, ki bodo imela korist od skupinskega paketa obresti, veliko obsežnejše od 87 podjetij, ki so uporabljala mednarodno shemo financiranja.

| (123) | V tem pogledu ni mogoče trditi, da bodo imela velike (multinacionalne) družbe lažji dostop do sheme kot mala in srednja podjetja (MSP) in bodo tako od nje imela nesorazmerno korist. Sodeč po statističnih podatkih, ki so jih posredovali nizozemski organi in ki nedvoumno razlikujejo med malimi in srednjimi ter velikimi podjetji, ima 200 000 podjetij (od 335 000) eno ali več podružnic skupine in lahko tako prejemajo ali plačujejo obresti znotraj skupine. 50 000 izmed teh podjetij ima eno ali več družb, ki so del skupine, v tujini, od katerih je 47 000 (95 %) malih in srednjih podjetij. To jasno kaže, da ukrep ne bo diskriminiral malih in srednjih podjetij. |
| --- | --- |

(123)

V tem pogledu ni mogoče trditi, da bodo imela velike (multinacionalne) družbe lažji dostop do sheme kot mala in srednja podjetja (MSP) in bodo tako od nje imela nesorazmerno korist. Sodeč po statističnih podatkih, ki so jih posredovali nizozemski organi in ki nedvoumno razlikujejo med malimi in srednjimi ter velikimi podjetji, ima 200 000 podjetij (od 335 000) eno ali več podružnic skupine in lahko tako prejemajo ali plačujejo obresti znotraj skupine. 50 000 izmed teh podjetij ima eno ali več družb, ki so del skupine, v tujini, od katerih je 47 000 (95 %) malih in srednjih podjetij. To jasno kaže, da ukrep ne bo diskriminiral malih in srednjih podjetij.

| (124) | V odstavkih 83 do 123 je bilo dokazano, da ukrep podjetjem v podobnih razmerah ne podeljuje prednosti na diskriminatoren način in bi moral pravzaprav povečati davčno nevtralnost. |
| --- | --- |

(124)

V odstavkih 83 do 123 je bilo dokazano, da ukrep podjetjem v podobnih razmerah ne podeljuje prednosti na diskriminatoren način in bi moral pravzaprav povečati davčno nevtralnost.

| (125) | Ugotovljeno je bilo tudi, da dejanska prednost za multinacionalne družbe, ki je lahko posledica obstoja neskladij med davčnimi sistemi v čezmejni situaciji, ne sodi v področje uporabe pravil o državni pomoči, ker za taka neskladja ni odgovorna Nizozemska. |
| --- | --- |

(125)

Ugotovljeno je bilo tudi, da dejanska prednost za multinacionalne družbe, ki je lahko posledica obstoja neskladij med davčnimi sistemi v čezmejni situaciji, ne sodi v področje uporabe pravil o državni pomoči, ker za taka neskladja ni odgovorna Nizozemska.

| (126) | V vsakem primeru Komisija meni, da je ukrep resnično na voljo vsem podjetjem na Nizozemskem, saj ni nobenih pravnih ali ekonomskih ovir za ustanovitev skupine. |
| --- | --- |

(126)

V vsakem primeru Komisija meni, da je ukrep resnično na voljo vsem podjetjem na Nizozemskem, saj ni nobenih pravnih ali ekonomskih ovir za ustanovitev skupine.

| (127) | Zadnja sprememba, ki so jo vnesli nizozemski organi, bo olajšala ustanovitev družbe na Nizozemskem, saj za družbo z omejeno odgovornostjo odpravlja zakonsko zahtevo za kapital v višini 18 000 EUR. To bo vsaki družbi omogočilo, da zlahka ustanovi (drugo) družbo na Nizozemskem in takó skupino. Posledično bo ukrep paketa obresti dostopen vsaki posamezni družbi, ne da bi zahteval določeno ekonomsko moč ali večja kapitalska sredstva. Ko bo ustanovitev skupine postala izključno stvar organizacije, brez nesorazmernih stroškov, zahteva, da mora biti del skupine podjetij, ne bo več predstavljala ovire za nobeno podjetje, ki bi želelo imeti korist od skupinskega paketa obresti. |
| --- | --- |

(127)

Zadnja sprememba, ki so jo vnesli nizozemski organi, bo olajšala ustanovitev družbe na Nizozemskem, saj za družbo z omejeno odgovornostjo odpravlja zakonsko zahtevo za kapital v višini 18 000 EUR. To bo vsaki družbi omogočilo, da zlahka ustanovi (drugo) družbo na Nizozemskem in takó skupino. Posledično bo ukrep paketa obresti dostopen vsaki posamezni družbi, ne da bi zahteval določeno ekonomsko moč ali večja kapitalska sredstva. Ko bo ustanovitev skupine postala izključno stvar organizacije, brez nesorazmernih stroškov, zahteva, da mora biti del skupine podjetij, ne bo več predstavljala ovire za nobeno podjetje, ki bi želelo imeti korist od skupinskega paketa obresti.

VIII.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (128) | Komisija ugotavlja, da ukrep skupinskega paketa obresti, ki ga namerava uvesti Nizozemska, ne podeljuje selektivne prednosti, ki bi jo bilo mogoče pripisati Nizozemski, družbam s sedežem na Nizozemskem, ki so del skupine, ali tujim družbam, ki so del skupine s stalno poslovno enoto na Nizozemskem, in zato ne predstavlja državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe – |
| --- | --- |

(128)

Komisija ugotavlja, da ukrep skupinskega paketa obresti, ki ga namerava uvesti Nizozemska, ne podeljuje selektivne prednosti, ki bi jo bilo mogoče pripisati Nizozemski, družbam s sedežem na Nizozemskem, ki so del skupine, ali tujim družbam, ki so del skupine s stalno poslovno enoto na Nizozemskem, in zato ne predstavlja državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

„Skupinski paket obresti“, ki jo namerava uvesti Nizozemska v zvezi z obdavčitvijo tokov plačil obresti znotraj skupine, ne predstavlja pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe.

Uvedba sheme je zato odobrena.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Nizozemsko.

V Bruslju, 8. julija 2009

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 66, 22.3.2007, str. 30.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Stopnja 20 % se uporablja za obdavčljiv dohodek do 40 000 EUR, 23,5 % pa za obdavčljiv dohodek med 40 000 EUR in 200 000 EUR.

3

(4)  Za vzajemno kompozicijo gre, če s pravnega vidika posojilo izda banka, dejansko tveganje v zvezi z dolžniki in deviznim tečajem pa nosi družba skupine, na primer preko jamstva, izdanega zadevni banki.

4

(5)  Dejanski nadzor je v vsakem primeru prisoten, če ima en subjekt večino glasovalnih pravic pri drugem subjektu ali če ima tretji posameznik ali subjekt večino glasovalnih pravic pri obeh subjektih, vključenih v dogovor o posojilu.

5

(6)  Odločba Komisije 2003/515/ES (UL L 180, 18.7.2003, str. 52).

6

(7)  Odločba Komisije 2003/883/ES (UL L 330, 18.12.2003, str. 23).

7

(8)  Verbond van Nederlandse Ondernemingen – Nederlands Christelijk Werkgeversverbond.

8

(9)  Glej med drugim Zadevo C-487/06 P British Aggregates proti Komisiji, 2008, še ni objavljena, točka 82; Zadevo C-409/00 Španija proti Komisiji [2003] ECR I-1487, točka 47; Zadevo C-88/03 Portugalska proti Komisiji, [2006] ECR I-7115, točka 54; ter Združene zadeve C-428/06 do C-434/06 UGT-Rioja in drugi, 2008, še niso objavljene, točka 46.

9

British Aggregates

Komisiji

Španija

Komisiji

Portugalska

Komisiji

UGT-Rioja in drugi

(10)  Glej na primer Zadevo C-56/93 Belgija proti Komisiji [1996] ECR I-723, točka 79; Zadevo C-241/94 Francija proti Komisiji, [1996] ECR I-4551, točka 20; Zadevo C-75/97 Belgija proti Komisiji [1999] ECR I-3671, točka 25; in Zadevo C-409/00 Španija proti Komisiji [2003] ECR I-10901, točka 46.

10

Belgija

Komisiji

Francija

Komisiji

Belgija

Komisiji

Španija

Komisiji

(11)  Glej na primer Zadevo C-66/02 Italija proti Komisiji [2005] ECR I-10901, točka 101.

11

Italija

Komisiji

(12)  UL C 384, 10.12.1998, str. 3, odstavek 24.

12

(13)  Odstavek 22 uvodne odločbe.

13

(14)  Izraza „povezane družbe“ in „skupina“ se v celotni Odločbi, zaradi poenostavitve, uporabljata za družbe, ki so povezane, bodisi neposredno ali posredno, prek skupnega nadzora – glej uvodno izjavo 98.

14

(15)  V tej zvezi je treba upoštevati, da je v svoji oceni davčnega režima za koordinacijske centre s sedežem v Belgiji (glej združeni zadevi C-182/03 in C-217/03 Belgija proti Komisiji [2006] ECR I-5479, točke 86 do 118) Sodišče menilo, da pavšalno obračunavanje davka od dohodka po metodi dodatka na stroške predstavlja ekonomsko prednost za namene člena 87 Pogodbe ES in da „v to analizo ni mogoče dvomiti niti zaradi dejstva, da bi lahko vključitev finančnih dajatev v nekaterih primerih povzročila neupravičeno visoko davčno osnovo, niti zaradi obsega davčne obremenitve, ki bi utegnila biti naložena skupini, prav tako pa v to analizo ni mogoče dvomiti zaradi dejstva, da bi lahko bil center obdavčen, če ne ustvari dobička“. Sodišče je poleg tega menilo, da oprostitev koordinacijskih centrov od plačila davka na nepremičnine tem centrom daje ekonomsko prednost. „Dejstvo, da ima vsega 5 % koordinacijskih centrov od tega korist v praksi, medtem ko imajo vsi ostali svoje objekte v zakupu, ne vpliva na to oceno, saj je izbira med tem, da imaš objekt v lasti, in tem, da ga daš v zakup, stvar, o kateri odločajo centri sami.“

15

Belgija

Komisiji

(16)  Na primer, izplačilo dividend, čeprav ni odbitno na ravni družbe plačnice, je predmet obdavčitve na ravni posameznih delničarjev.

16

(17)  Zadeva C-196/04 Cadbury Schweppes proti komisarjem za javne prihodke [2006] ECR I-7995, glej zlasti točki 36 in 37.

17

Cadbury Schweppes

komisarjem za javne prihodke

(18)  Glej tudi sodbo Sodišča prve stopnje v Zadevi T-308/00 Salzgitter proti Komisiji [2004] ECR II-1933, v kateri je Sodišče odločilo, da bi primerjava davčnih predpisov, ki veljajo v vseh državah članicah, ali celo samo nekaterih od njih, neizbežno izkrivila cilj in delovanje določb o spremljanju državne pomoči.

18

Salzgitter

Komisiji

(19)  Opomba pod črto 8, točka 14.

19

---