# Euroopa Liidu L 1/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.001.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 1 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide5. jaanuar 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.001.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 1

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide5. jaanuar 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1/2010, 4. jaanuar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 2/2010, 4. jaanuar 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 3/2010, 4. jaanuar 2010, millega muudetakse määrust (EL) nr 1290/2009, millega määratakse kindlaks teraviljasektori impordimaksud alates 1. jaanuarist 2010 | 5 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/1/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 23. detsember 2009, teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma volituste pikendamise kohta | 8 |
| | | 2010/2/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 24. detsember 2009, millega määratakse kindlaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ selliste sektorite ja allsektorite loetelu, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 10251 all)

   (
  1
  ) | 10 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EL) nr 1/2010, 4. jaanuar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EL) nr 2/2010, 4. jaanuar 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

3

Komisjoni määrus (EL) nr 3/2010, 4. jaanuar 2010, millega muudetakse määrust (EL) nr 1290/2009, millega määratakse kindlaks teraviljasektori impordimaksud alates 1. jaanuarist 2010

5

OTSUSED

2010/1/EL

*

Komisjoni otsus, 23. detsember 2009, teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma volituste pikendamise kohta

8

2010/2/EL

*

Komisjoni otsus, 24. detsember 2009, millega määratakse kindlaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ selliste sektorite ja allsektorite loetelu, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 10251 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 10251 all)

1

10

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 5.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 1/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 1/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1/2010,

4. jaanuar 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 5. jaanuaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. jaanuar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 45,8 |
| TN | 99,9 |
| TR | 86,1 |
| ZZ | 77,3 |
| 0707 00 05 | EG | 196,3 |
| MA | 80,6 |
| TR | 133,3 |
| ZZ | 136,7 |
| 0709 90 70 | MA | 31,0 |
| TR | 98,5 |
| ZZ | 64,8 |
| 0805 10 20 | EG | 57,9 |
| MA | 55,7 |
| TR | 55,5 |
| ZZ | 56,4 |
| 0805 20 10 | MA | 74,9 |
| ZZ | 74,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 53,3 |
| IL | 67,2 |
| TR | 76,3 |
| US | 75,0 |
| ZZ | 68,0 |
| 0805 50 10 | TR | 75,6 |
| ZZ | 75,6 |
| 0808 10 80 | CA | 101,1 |
| CN | 97,4 |
| US | 95,5 |
| ZZ | 98,0 |
| 0808 20 50 | US | 103,1 |
| ZZ | 103,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

45,8

TN

99,9

TR

86,1

ZZ

77,3

0707 00 05

EG

196,3

MA

80,6

TR

133,3

ZZ

136,7

0709 90 70

MA

31,0

TR

98,5

ZZ

64,8

0805 10 20

EG

57,9

MA

55,7

TR

55,5

ZZ

56,4

0805 20 10

MA

74,9

ZZ

74,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

53,3

IL

67,2

TR

76,3

US

75,0

ZZ

68,0

0805 50 10

TR

75,6

ZZ

75,6

0808 10 80

CA

101,1

CN

97,4

US

95,5

ZZ

98,0

0808 20 50

US

103,1

ZZ

103,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 5.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 1/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 1/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 2/2010,

4. jaanuar 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/2010. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009. (3) Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 1271/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/2010. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009. (3) Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 1271/2009 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2009/2010. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 5. jaanuar 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. jaanuar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 253, 25.9.2009, lk 3.

3

(4)  ELT L 339, 22.12.2009, lk 32.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 5. jaanuarist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 42,90 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 42,90 | 2,03 |
| 1701 12 10 (1) | 42,90 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 42,90 | 1,74 |
| 1701 91 00 (2) | 49,28 | 2,69 |
| 1701 99 10 (2) | 49,28 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,28 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,49 | 0,22 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

42,90

0,00

1701 11 90 (1)

42,90

2,03

1701 12 10 (1)

42,90

0,00

1701 12 90 (1)

42,90

1,74

1701 91 00 (2)

49,28

2,69

1701 99 10 (2)

49,28

0,00

1701 99 90 (2)

49,28

0,00

1702 90 95 (3)

0,49

0,22

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

| 5.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 1/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 1/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 3/2010,

4. jaanuar 2010,

millega muudetakse määrust (EL) nr 1290/2009, millega määratakse kindlaks teraviljasektori impordimaksud alates 1. jaanuarist 2010

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates 1. jaanuarist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 1290/2009 (3). |
| --- | --- |

(1)

Alates 1. jaanuarist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 1290/2009 (3).

| (2) | Kuna arvutatud keskmine impordimaks erineb kehtestatud impordimaksust viie euro võrra tonni kohta, tuleks määrusega (EL) nr 1290/2009 kehtestatud impordimakse vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(2)

Kuna arvutatud keskmine impordimaks erineb kehtestatud impordimaksust viie euro võrra tonni kohta, tuleks määrusega (EL) nr 1290/2009 kehtestatud impordimakse vastavalt kohandada.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1290/2009 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1290/2009 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1290/2009 I ja II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrus kohaldatakse alates 5. jaanuar 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. jaanuar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125.

2

(3)  ELT L 347, 24.12.2009, lk 11.

3

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 5. jaanuarist 2010

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 2,44 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 38,56 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 18,00 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 18,00 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 38,56 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

2,44

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

38,56

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

18,00

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

18,00

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

38,56

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

31.12.2009

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 150,20 | 109,83 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 135,93 | 125,93 | 105,93 | 98,22 |
| Lahe lisatasu | — | 8,71 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 7,46 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

150,20

109,83

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

135,93

125,93

105,93

98,22

Lahe lisatasu

—

8,71

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

7,46

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 22,39 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | — EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

22,39 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

— EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

OTSUSED

| 5.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 1/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 1/8

---

KOMISJONI OTSUS,

23. detsember 2009,

teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma volituste pikendamise kohta

(2010/1/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 1991. aasta novembris otsustas Euroopa Komisjon lülitada ühenduse teadusuuringute ja tehnika arendamise poliitika otsustamisprotsessi eetika, luues biotehnoloogia eetika nõustajate töörühma (GAEIB). |
| --- | --- |

(1)

1991. aasta novembris otsustas Euroopa Komisjon lülitada ühenduse teadusuuringute ja tehnika arendamise poliitika otsustamisprotsessi eetika, luues biotehnoloogia eetika nõustajate töörühma (GAEIB).

| (2) | 16. detsembril 1997 otsustas komisjon biotehnoloogia eetika nõustajate töörühma (GAEIB) asendada teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühmaga (edaspidi „EGE töörühm”), laiendades selle volitusi teaduse ja tehnika kõikidele valdkondadele. |
| --- | --- |

(2)

16. detsembril 1997 otsustas komisjon biotehnoloogia eetika nõustajate töörühma (GAEIB) asendada teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühmaga (edaspidi „EGE töörühm”), laiendades selle volitusi teaduse ja tehnika kõikidele valdkondadele.

| (3) | Komisjoni 26. märtsi 2001. aasta otsusega (K(2001) 691) EGE töörühma volitusi veidi muudeti ja pikendati neid veel neljaks aastaks. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 26. märtsi 2001. aasta otsusega (K(2001) 691) EGE töörühma volitusi veidi muudeti ja pikendati neid veel neljaks aastaks.

| (4) | EGE töörühma praegused volitused määrati kindlaks 11. mai 2005. aasta komisjoni otsusega 2005/383/EÜ (1) ja neid pikendati komisjoni otsusega 2009/757/EÜ (2). |
| --- | --- |

(4)

EGE töörühma praegused volitused määrati kindlaks 11. mai 2005. aasta komisjoni otsusega 2005/383/EÜ (1) ja neid pikendati komisjoni otsusega 2009/757/EÜ (2).

| (5) | Nüüd on asjakohane pikendada töörühma volitusi veel viieks aastaks ja nimetada selle uued liikmed; käesoleva otsusega ei välistata võimalust, et komisjoni uus koosseis neid volitusi muudab. |
| --- | --- |

(5)

Nüüd on asjakohane pikendada töörühma volitusi veel viieks aastaks ja nimetada selle uued liikmed; käesoleva otsusega ei välistata võimalust, et komisjoni uus koosseis neid volitusi muudab.

| (6) | Seepärast asendab alljärgnev otsus otsuse 2009/757/EÜ, |
| --- | --- |

(6)

Seepärast asendab alljärgnev otsus otsuse 2009/757/EÜ,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga otsustab komisjon pikendada teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma (EGE) töörühma volitusi viieks aastaks.

Artikkel 2

Ülesanne

EGE töörühma ülesanne on kas komisjoni taotlusel või omal algatusel anda komisjonile nõu teaduse ja uute tehnoloogiatega seonduvates eetikaküsimustes. Parlament ja nõukogu võivad komisjoni tähelepanu juhtida küsimustele, mis nende hinnangul on olulise eetilise tähtsusega. EGE töörühma arvamuse taotlemisel võib komisjon määrata arvamuse esitamise tähtaja.

Artikkel 3

Töörühma koosseis, liikmete nimetamine ja ametisse määramine

1.   EGE töörühma liikmed määrab ametisse komisjoni president.

2.   Seejuures kehtivad järgmised reeglid:

| — | liikmed nimetatakse ad personam. Töörühma liikmed töötavad eraisikutena ja annavad komisjonile sõltumatut nõu. EGE töörühm on sõltumatu, pluralistlik ja valdkondadevaheline. |
| --- | --- |

—

liikmed nimetatakse ad personam. Töörühma liikmed töötavad eraisikutena ja annavad komisjonile sõltumatut nõu. EGE töörühm on sõltumatu, pluralistlik ja valdkondadevaheline.

| — | EGE töörühmas on kuni 15 liiget; |
| --- | --- |

—

EGE töörühmas on kuni 15 liiget;

| — | EGE töörühma liikmete ametiaeg on viis aastat. Liikme võib uuesti nimetada veel kuni kaheks ametiajaks; |
| --- | --- |

—

EGE töörühma liikmete ametiaeg on viis aastat. Liikme võib uuesti nimetada veel kuni kaheks ametiajaks;

| — | EGE töörühma liikmed valitakse avaliku konkursi korras. Valikumenetluses võetakse arvesse ka muul viisil saadetud avaldused; |
| --- | --- |

—

EGE töörühma liikmed valitakse avaliku konkursi korras. Valikumenetluses võetakse arvesse ka muul viisil saadetud avaldused;

| — | komisjon teeb EGE töörühma liikmete nimekirja teatavaks, avaldades selle Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

—

komisjon teeb EGE töörühma liikmete nimekirja teatavaks, avaldades selle Euroopa Liidu Teatajas;

| — | liikmeks nimetamata, kuid sobivad kandidaadid kantakse reservi nimekirja; |
| --- | --- |

—

liikmeks nimetamata, kuid sobivad kandidaadid kantakse reservi nimekirja;

| — | kui liige ei saa enam tõhusalt osaleda rühma töös või astub ametist tagasi, võib president tema ülejäänud ametiajaks nimetada asendaja reservi nimekirjast. |
| --- | --- |

—

kui liige ei saa enam tõhusalt osaleda rühma töös või astub ametist tagasi, võib president tema ülejäänud ametiajaks nimetada asendaja reservi nimekirjast.

Artikkel 4

Toimimine

1.   EGE töörühm valib ametiajaks oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe.

2.   EGE töörühma tööprogrammi, sealhulgas töörühma omal algatusel antud eetikaalased arvamused, kiidab heaks komisjoni president. Komisjoni Euroopa poliitika nõustajate büroo (BEPA) teeb tihedat koostööd EGE töörühma esimehega ning vastutab EGE töörühma ja selle sekretariaadi töö korraldamise eest.

3.   EGE töörühma koosolekud on kinnised. Koosolekute väliselt võib EGE töörühm pidada tööalaseid arutelusid komisjoni asjaomaste talitustega ning vajaduse korral kutsuda valitsusväliste organisatsioonide ning huvirühmade esindajaid vahetama arvamusi. EGE töörühma koosolekute päevakord saadetakse asjaomastele komisjoni talitustele.

4.   Üldjuhul kohtub EGE töörühm komisjoni asukohas vastavalt komisjoni kehtestatud korrale ja ajakavale. EGE töörühm peab 12 kuu jooksul vähemalt kuus koosolekut, mis hõlmavad umbes 12 tööpäeva aastas. Töörühma liige peab osalema vähemalt neljal koosolekul aastas.

5.   Arvamuste ettevalmistamiseks tegutseb EGE töörühm talle eraldatud vahendite piires järgmiselt:

| — | ta võib kutsuda oma töös osalema eripädevusega eksperte, kes suunaks ja nõustaks töörühma juhul, kui viimane peab seda kasulikuks ja/või vajalikuks; |
| --- | --- |

—

ta võib kutsuda oma töös osalema eripädevusega eksperte, kes suunaks ja nõustaks töörühma juhul, kui viimane peab seda kasulikuks ja/või vajalikuks;

| — | ta võib algatada uuringuid vajaliku teadusliku ja tehnilise teabe kogumiseks; |
| --- | --- |

—

ta võib algatada uuringuid vajaliku teadusliku ja tehnilise teabe kogumiseks;

| — | ta võib luua konkreetsete teemadega tegelemiseks töörühmi; |
| --- | --- |

—

ta võib luua konkreetsete teemadega tegelemiseks töörühmi;

| — | ta kutsub kokku avaliku ümarlaua, et edendada dialoogi ja suurendada oma arvamuste läbipaistvust; |
| --- | --- |

—

ta kutsub kokku avaliku ümarlaua, et edendada dialoogi ja suurendada oma arvamuste läbipaistvust;

| — | ta loob tihedad sidemed rühma tööga seotud komisjoni talitustega; |
| --- | --- |

—

ta loob tihedad sidemed rühma tööga seotud komisjoni talitustega;

| — | ta võib luua tihedamad sidemed Euroopa Liidu ja kandidaatriikide eetikaküsimustega tegelevate asutuste esindajatega. |
| --- | --- |

—

ta võib luua tihedamad sidemed Euroopa Liidu ja kandidaatriikide eetikaküsimustega tegelevate asutuste esindajatega.

6.   Iga arvamus tuleb avaldada kohe pärast selle vastuvõtmist. Kui arvamust ei võeta vastu ühehäälselt, tuleb selles esitada ka eriarvamused. Kui mõne konkreetse teema kohta tuleb anda kiiret nõu, siis koostatakse esmalt lühemad seisukohad, millele järgneb vajaduse korral pikem analüüs, ning seejuures tagatakse arvamuste suhtes kehtestatud läbipaistvuse nõude täitmine. EGE töörühma arvamustes viidatakse alati tehnoloogia tasemele arvamuse koostamise ajal. EGE töörühm võib arvamusi ajakohastada, kui ta peab seda vajalikuks.

7.   Töörühm võtab vastu oma töökorra.

8.   Enne ametiaja lõppu koostab EGE töörühm esimehe juhtimisel oma tegevusaruande. Aruanne avaldatakse.

Artikkel 5

Koosolekutega seotud kulud

Komisjon kannab töörühma liikmete koosolekutel osalemisega seotud reisi- ja elamiskulud komisjoni eeskirjades ettenähtud korras.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub EGE töörühma uute liikmete nimetamise päeval. Otsus asendab komisjoni 14. oktoobri 2009. aasta otsuse 2009/757/EÜ.

Brüssel, 23. detsember 2009

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 127, 20.5.2005, lk 17.

1

(2)  ELT L 270, 15.10.2009, lk 18.

2

---

| 5.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 1/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 1/10

---

KOMISJONI OTSUS,

24. detsember 2009,

millega määratakse kindlaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ selliste sektorite ja allsektorite loetelu, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 10251 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/2/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (1) eriti selle artikli 10a lõiget 13,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2003/87/EÜ (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/29/EÜ) (2) on ette nähtud, et saastekvootide eraldamise peamiseks meetodiks peaksid olema enampakkumised. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2003/87/EÜ (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/29/EÜ) (2) on ette nähtud, et saastekvootide eraldamise peamiseks meetodiks peaksid olema enampakkumised.

| (2) | Liit toetab rahvusvahelist kliimamuutusi käsitlevat ambitsioonikat kokkulepet, mille eesmärk on tagada, et maakera keskmine temperatuur ei tõuseks rohkem kui 2 °C. Juhul kui teised arenenud riigid ja muud peamised kasvuhoonegaaside tekitajad kõnealuses rahvusvahelises kokkuleppes ei osale, võib see põhjustada kasvuhoonegaaside heitkoguste suurenemise kolmandates riikides, kus tööstusele ei kohaldata võrreldavaid kasvuhoonegaaside heitkoguste piiranguid („kasvuhoonegaaside heite ülekandumine”) ning kahjustada liidu meetmete keskkonnakaitsealast tõhusust ja kasu. Kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu vähendamiseks on direktiiviga 2003/87/EÜ ette nähtud, et liit peaks eraldama direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 1 osutatud meetmetega kindlaksmääratud kogusest 100 % ulatuses tasuta saastekvoote sektoritele ja allsektoritele, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks, kui rahvusvaheliste läbirääkimiste tulemustest ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

(2)

Liit toetab rahvusvahelist kliimamuutusi käsitlevat ambitsioonikat kokkulepet, mille eesmärk on tagada, et maakera keskmine temperatuur ei tõuseks rohkem kui 2 °C. Juhul kui teised arenenud riigid ja muud peamised kasvuhoonegaaside tekitajad kõnealuses rahvusvahelises kokkuleppes ei osale, võib see põhjustada kasvuhoonegaaside heitkoguste suurenemise kolmandates riikides, kus tööstusele ei kohaldata võrreldavaid kasvuhoonegaaside heitkoguste piiranguid („kasvuhoonegaaside heite ülekandumine”) ning kahjustada liidu meetmete keskkonnakaitsealast tõhusust ja kasu. Kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu vähendamiseks on direktiiviga 2003/87/EÜ ette nähtud, et liit peaks eraldama direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 1 osutatud meetmetega kindlaksmääratud kogusest 100 % ulatuses tasuta saastekvoote sektoritele ja allsektoritele, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks, kui rahvusvaheliste läbirääkimiste tulemustest ei tulene teisiti.

| (3) | Komisjon määrab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõigetes 14–17 osutatud kriteeriumide alusel 31. detsembriks 2009 ja seejärel iga viie aasta tagant kindlaks selliste sektorite või allsektorite loetelu, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks (edaspidi „sektorite ja allsektorite loetelu”). |
| --- | --- |

(3)

Komisjon määrab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõigetes 14–17 osutatud kriteeriumide alusel 31. detsembriks 2009 ja seejärel iga viie aasta tagant kindlaks selliste sektorite või allsektorite loetelu, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks (edaspidi „sektorite ja allsektorite loetelu”).

| (4) | Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 14 kohaselt hindab komisjon selleks, et teha kindlaks need sektorid või allsektorid, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks, liidu tasandil, millises ulatuses on asjaomase jaotamise detailsuse korral asjaomases sektoris või allsektoris võimalik nõutavate saastekvootidega seotud otseseid kulusid ja direktiivi 2003/87/EÜ rakendamise tulemusena kõrgemast elektrienergia hinnast tulenevaid kaudseid kulusid edasi suunata tootehindadesse, ilma et see tooks kaasa märgatava turuosa loovutamise kasvuhoonegaaside heite seisukohast vähem tõhusatele liiduvälistele käitistele. Nimetatud hindamised põhinevad keskmisel süsinikdioksiidihinnal vastavalt komisjoni mõjuhinnangule, mis on lisatud liidu kliimamuutuste ja taastuvenergia 2020. aasta eesmärkide rakendusmeetmete paketile, ning iga sektori või allsektori kolme viimase aasta kaubavahetust, tootmist ja lisandväärtust käsitlevatel andmetel, kui need on kättesaadavad. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 14 kohaselt hindab komisjon selleks, et teha kindlaks need sektorid või allsektorid, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks, liidu tasandil, millises ulatuses on asjaomase jaotamise detailsuse korral asjaomases sektoris või allsektoris võimalik nõutavate saastekvootidega seotud otseseid kulusid ja direktiivi 2003/87/EÜ rakendamise tulemusena kõrgemast elektrienergia hinnast tulenevaid kaudseid kulusid edasi suunata tootehindadesse, ilma et see tooks kaasa märgatava turuosa loovutamise kasvuhoonegaaside heite seisukohast vähem tõhusatele liiduvälistele käitistele. Nimetatud hindamised põhinevad keskmisel süsinikdioksiidihinnal vastavalt komisjoni mõjuhinnangule, mis on lisatud liidu kliimamuutuste ja taastuvenergia 2020. aasta eesmärkide rakendusmeetmete paketile, ning iga sektori või allsektori kolme viimase aasta kaubavahetust, tootmist ja lisandväärtust käsitlevatel andmetel, kui need on kättesaadavad.

| (5) | Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 15 kohaselt peetakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu sektoris või allsektoris märkimisväärseks, kui kõnealuse direktiivi rakendamisest tingitud otsesed ja kaudsed lisakulud põhjustaksid tootmiskulude olulise suurenemise vähemalt 5 %, arvutatuna protsendina kogulisandväärtusest, ning kolmandate riikidega toimuva kaubavahetuse intensiivsus, väljendatuna kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi koguväärtuse ja kolmandatest riikidest pärineva impordi koguväärtuse summa ning liidu turu koguväärtuse (aastakäive pluss koguimport kolmandatest riikidest) suhtena, on suurem kui 10 %. Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 16 kohaselt peetakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu sektoris või allsektoris märkimisväärseks ka juhul, kui direktiivi 2003/87/EÜ rakendamisest tingitud otsesed ja kaudsed lisakulud põhjustaksid tootmiskulude olulise suurenemise vähemalt 30 %, arvutatuna protsendina kogulisandväärtusest, või kui kolmandate riikidega toimuva kaubavahetuse intensiivsus, väljendatuna kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi koguväärtuse ja kolmandatest riikidest pärineva impordi koguväärtuse summa ning liidu turu koguväärtuse (aastakäive pluss koguimport kolmandatest riikidest) suhtena, on suurem kui 30 %. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 15 kohaselt peetakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu sektoris või allsektoris märkimisväärseks, kui kõnealuse direktiivi rakendamisest tingitud otsesed ja kaudsed lisakulud põhjustaksid tootmiskulude olulise suurenemise vähemalt 5 %, arvutatuna protsendina kogulisandväärtusest, ning kolmandate riikidega toimuva kaubavahetuse intensiivsus, väljendatuna kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi koguväärtuse ja kolmandatest riikidest pärineva impordi koguväärtuse summa ning liidu turu koguväärtuse (aastakäive pluss koguimport kolmandatest riikidest) suhtena, on suurem kui 10 %. Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 16 kohaselt peetakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu sektoris või allsektoris märkimisväärseks ka juhul, kui direktiivi 2003/87/EÜ rakendamisest tingitud otsesed ja kaudsed lisakulud põhjustaksid tootmiskulude olulise suurenemise vähemalt 30 %, arvutatuna protsendina kogulisandväärtusest, või kui kolmandate riikidega toimuva kaubavahetuse intensiivsus, väljendatuna kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi koguväärtuse ja kolmandatest riikidest pärineva impordi koguväärtuse summa ning liidu turu koguväärtuse (aastakäive pluss koguimport kolmandatest riikidest) suhtena, on suurem kui 30 %.

| (6) | Selleks et koostada selliste sektorite ja allsektorite loetelu, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks, tuleks kõnealust ohtu esialgu hinnata kolmenumbrilise klassifikatsiooni tasandil (NACE 3. tasand) või vajaduse ja asjakohaste andmete olemasolu korral neljanumbrilise klassifikatsiooni tasandil (NACE 4. tasand). Sektorid ja allsektorid tuleks lisada loetelusse neile kõige täpsemini vastava NACE kirjelduse alusel. Mõnda sektorit, mille puhul on leitud, et kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht ei ole NACE 4. tasandil märkimisväärne, vaadeldi osadena, ning hinnati allsektoreid, mille teatavad omadused tingisid nende puhul oluliselt teistsuguse mõju kui sektori muude osade puhul. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et koostada selliste sektorite ja allsektorite loetelu, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks, tuleks kõnealust ohtu esialgu hinnata kolmenumbrilise klassifikatsiooni tasandil (NACE 3. tasand) või vajaduse ja asjakohaste andmete olemasolu korral neljanumbrilise klassifikatsiooni tasandil (NACE 4. tasand). Sektorid ja allsektorid tuleks lisada loetelusse neile kõige täpsemini vastava NACE kirjelduse alusel. Mõnda sektorit, mille puhul on leitud, et kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht ei ole NACE 4. tasandil märkimisväärne, vaadeldi osadena, ning hinnati allsektoreid, mille teatavad omadused tingisid nende puhul oluliselt teistsuguse mõju kui sektori muude osade puhul.

| (7) | Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõigetes 14–17 osutatud kriteeriumide alusel määramise läbiviimiseks vajalik teave koguti 2008. aasta detsembri seisuga liikmesriikidelt, Eurostatilt, avalikest ja tasulistest teabeallikatest ning ettevõtjate ühendustelt. Mujalt kui liikmesriikidelt või muust ametlikust allikast pärinev teave on kontrollitud. Samuti on kasutatud Eurostati töödeldud konfidentsiaalseid andmeid. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõigetes 14–17 osutatud kriteeriumide alusel määramise läbiviimiseks vajalik teave koguti 2008. aasta detsembri seisuga liikmesriikidelt, Eurostatilt, avalikest ja tasulistest teabeallikatest ning ettevõtjate ühendustelt. Mujalt kui liikmesriikidelt või muust ametlikust allikast pärinev teave on kontrollitud. Samuti on kasutatud Eurostati töödeldud konfidentsiaalseid andmeid.

| (8) | Selliste sektorite CO2-heite puhul, kelle tegevusalad olid kantud direktiivi 2003/87/EÜ I lisasse enne, kui seda muudeti direktiiviga 2009/29/EÜ, peetakse kõige täpsemateks, usaldusväärsemateks ja läbipaistvamateks ühenduse sõltumatu tehingute registri (Community Independent Transaction Log, CITL) andmeid ning seepärast kasutatakse nimetatud andmeid peamise allikana kõnealustele sektoritele eraldatud saastekvootidega seotud otseste kulude arvutamisel. |
| --- | --- |

(8)

Selliste sektorite CO2-heite puhul, kelle tegevusalad olid kantud direktiivi 2003/87/EÜ I lisasse enne, kui seda muudeti direktiiviga 2009/29/EÜ, peetakse kõige täpsemateks, usaldusväärsemateks ja läbipaistvamateks ühenduse sõltumatu tehingute registri (Community Independent Transaction Log, CITL) andmeid ning seepärast kasutatakse nimetatud andmeid peamise allikana kõnealustele sektoritele eraldatud saastekvootidega seotud otseste kulude arvutamisel.

| (9) | Direktiivi 2003/87/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2009/29/EÜ) I lisasse kantud uute tegevusalade protsessiheite ja kasvuhoonegaaside kohta on andmed asjaomaste aastate jaoks mõne sektori puhul, millel on suur hulk väikesi käitisi või heitkogustega kauplemise süsteemist aastatel 2005–2007 ja 2008–2012 välja jäetud käitisi või käitisi, mille kohta ei olnud võimalik saada teavet ühenduse sõltumatust tehingute registrist, või juhul, kui heitkoguseid ei olnud võimalik NACE 4. tasandil sektorile määrata, kogutud liikmesriikidelt ning liidu kasvuhoonegaaside andmekogudest. Eurostatilt ei ole võimalik saada andmeid elektritarbimise kohta, mis on vajalikud kõrgemast elektrienergia hinnast tulenevate kaudsete kulude arvutamiseks, ning kõige usaldusväärsemateks võib pidada otse liikmesriikidelt kogutud andmeid. Kogulisandväärtuse arvutamisel kasutati Eurostati koostatud ettevõtluse struktuurstatistikat, kuna seda peetakse kõige täpsemaks allikaks. Eurostati Comexti andmebaasis esitatud andmeid liikmesriikide ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelise kaubavahetuse kohta peetakse kõige usaldusväärsemateks andmeteks kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi koguväärtuse ja kolmandatest riikidest pärineva impordi koguväärtuse ning samuti aasta kogukäibe kohta liidus. |
| --- | --- |

(9)

Direktiivi 2003/87/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2009/29/EÜ) I lisasse kantud uute tegevusalade protsessiheite ja kasvuhoonegaaside kohta on andmed asjaomaste aastate jaoks mõne sektori puhul, millel on suur hulk väikesi käitisi või heitkogustega kauplemise süsteemist aastatel 2005–2007 ja 2008–2012 välja jäetud käitisi või käitisi, mille kohta ei olnud võimalik saada teavet ühenduse sõltumatust tehingute registrist, või juhul, kui heitkoguseid ei olnud võimalik NACE 4. tasandil sektorile määrata, kogutud liikmesriikidelt ning liidu kasvuhoonegaaside andmekogudest. Eurostatilt ei ole võimalik saada andmeid elektritarbimise kohta, mis on vajalikud kõrgemast elektrienergia hinnast tulenevate kaudsete kulude arvutamiseks, ning kõige usaldusväärsemateks võib pidada otse liikmesriikidelt kogutud andmeid. Kogulisandväärtuse arvutamisel kasutati Eurostati koostatud ettevõtluse struktuurstatistikat, kuna seda peetakse kõige täpsemaks allikaks. Eurostati Comexti andmebaasis esitatud andmeid liikmesriikide ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelise kaubavahetuse kohta peetakse kõige usaldusväärsemateks andmeteks kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi koguväärtuse ja kolmandatest riikidest pärineva impordi koguväärtuse ning samuti aasta kogukäibe kohta liidus.

| (10) | Hindamised põhinesid keskmisel süsinikdioksiidihinnal vastavalt liidu kliimamuutuste ja taastuvenergia 2020. aasta eesmärkide rakendusmeetmete paketile lisatud komisjoni mõjuhinnangule (3). Kõige asjakohasemate stsenaariumide, sealhulgas ühisrakenduse ja puhta arengu mehhanismi kaudu arvutatud saastekvootide alusel saadi süsinikdioksiidi hinnaks 30 eurot CO2-ekvivalenttonni kohta. |
| --- | --- |

(10)

Hindamised põhinesid keskmisel süsinikdioksiidihinnal vastavalt liidu kliimamuutuste ja taastuvenergia 2020. aasta eesmärkide rakendusmeetmete paketile lisatud komisjoni mõjuhinnangule (3). Kõige asjakohasemate stsenaariumide, sealhulgas ühisrakenduse ja puhta arengu mehhanismi kaudu arvutatud saastekvootide alusel saadi süsinikdioksiidi hinnaks 30 eurot CO2-ekvivalenttonni kohta.

| (11) | Direktiivi 2003/87/EÜ rakendamisest tingitud otseste lisakulude hindamiseks on vaja arvesse võtta seda saastekvootide kogust, mida sektor peab ostma, et kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu kõnealuse sektori puhul ei saaks pidada märkimisväärseks. Kõnealuse direktiivi artikli 10a lõike 11 kohaselt on tasuta eraldatavate saastekvootide kogus 2013. aastal 80 % artikli 10a lõike 1 kohaselt kindlaksmääratud kogusest ning nimetatud kogust vähendatakse igal aastal võrdse koguse võrra, nii et 2020. aastal eraldatakse tasuta 30 % ja 2027. aastal 0 % saastekvoote. Artikli 10a lõikega 1 ettenähtud võrdlusaluste määramisel on lähtepunktiks liidu sektori või allsektori 10 % kõige tõhusamate käitiste keskmised näitajad ajavahemikul 2007–2008 ning määramisel võetakse arvesse kõige tõhusamat tehnoloogiat, asendustehnoloogiat ja alternatiivseid tootmisviise. |
| --- | --- |

(11)

Direktiivi 2003/87/EÜ rakendamisest tingitud otseste lisakulude hindamiseks on vaja arvesse võtta seda saastekvootide kogust, mida sektor peab ostma, et kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu kõnealuse sektori puhul ei saaks pidada märkimisväärseks. Kõnealuse direktiivi artikli 10a lõike 11 kohaselt on tasuta eraldatavate saastekvootide kogus 2013. aastal 80 % artikli 10a lõike 1 kohaselt kindlaksmääratud kogusest ning nimetatud kogust vähendatakse igal aastal võrdse koguse võrra, nii et 2020. aastal eraldatakse tasuta 30 % ja 2027. aastal 0 % saastekvoote. Artikli 10a lõikega 1 ettenähtud võrdlusaluste määramisel on lähtepunktiks liidu sektori või allsektori 10 % kõige tõhusamate käitiste keskmised näitajad ajavahemikul 2007–2008 ning määramisel võetakse arvesse kõige tõhusamat tehnoloogiat, asendustehnoloogiat ja alternatiivseid tootmisviise.

| (12) | Võrdlusalused, mis määratakse kindlaks direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 1 kohaselt, tuleb vastu võtta alles 2010. aasta lõpuks. Seepärast võib kõnealustel võrdlusalustel põhinevat otseste kulude hinnangut arvesse võtta üksnes sektorite ja allsektorite loetelu läbivaatamisel. Seega on sektorite ja allsektorite loetelu kindlaksmääramiseks vaja hinnata tasuta eraldatavate saastekvootide kogust. Nimetatud hindamised tuleb teha liidu tasandil ning need peavad käsitlema aastaid 2013 ja 2014. Parim prognoos käesoleva otsuse kohaldamisel, mis kajastaks võrdlusaluste suhtes kehtivaid rangeid nõudeid ning lineaarse vähendamise tegurit, näeb ette, et sektorites, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu ei peeta märkimisväärseks, tuleb 2013. ja 2014. aastal osta 75 % eraldatavatest saastekvootidest. |
| --- | --- |

(12)

Võrdlusalused, mis määratakse kindlaks direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 1 kohaselt, tuleb vastu võtta alles 2010. aasta lõpuks. Seepärast võib kõnealustel võrdlusalustel põhinevat otseste kulude hinnangut arvesse võtta üksnes sektorite ja allsektorite loetelu läbivaatamisel. Seega on sektorite ja allsektorite loetelu kindlaksmääramiseks vaja hinnata tasuta eraldatavate saastekvootide kogust. Nimetatud hindamised tuleb teha liidu tasandil ning need peavad käsitlema aastaid 2013 ja 2014. Parim prognoos käesoleva otsuse kohaldamisel, mis kajastaks võrdlusaluste suhtes kehtivaid rangeid nõudeid ning lineaarse vähendamise tegurit, näeb ette, et sektorites, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu ei peeta märkimisväärseks, tuleb 2013. ja 2014. aastal osta 75 % eraldatavatest saastekvootidest.

| (13) | Kaudsete kulude hinnang põhines liidu keskmisel heitekoefitsiendil, mis on kliimamuutusi ja taastuvenergiat käsitlevas 2008. aasta ELi poliitikapaketis esitatud mudelipõhise analüüsi (4) kohaselt 0,465 tonni CO2 MWh elektrienergia kohta; nimetatud analüüsi kasutati komisjoni mõjuhinnangus, mis on lisatud kliimamuutusi ja taastuvenergiat käsitlevate liidu eesmärkide saavutamiseks 2020. aastaks vajalike rakendusmeetmete paketile. Liidu keskmise väärtuse kasutamine on asjakohane, kuna see on kooskõlas nõudega, mille kohaselt tuleb hindamine teha liidu tasandil, ning kajastab liidu elektritootmisega seotud tegelikke heitkoguseid. |
| --- | --- |

(13)

Kaudsete kulude hinnang põhines liidu keskmisel heitekoefitsiendil, mis on kliimamuutusi ja taastuvenergiat käsitlevas 2008. aasta ELi poliitikapaketis esitatud mudelipõhise analüüsi (4) kohaselt 0,465 tonni CO2 MWh elektrienergia kohta; nimetatud analüüsi kasutati komisjoni mõjuhinnangus, mis on lisatud kliimamuutusi ja taastuvenergiat käsitlevate liidu eesmärkide saavutamiseks 2020. aastaks vajalike rakendusmeetmete paketile. Liidu keskmise väärtuse kasutamine on asjakohane, kuna see on kooskõlas nõudega, mille kohaselt tuleb hindamine teha liidu tasandil, ning kajastab liidu elektritootmisega seotud tegelikke heitkoguseid.

| (14) | Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 17 kohaselt võib loetelu täiendada pärast kvalitatiivse hinnangu koostamist, võttes asjakohaste andmete kättesaadavuse korral arvesse, mil määral on kõnealuse sektori või allsektori üksikutel käitistel võimalik vähendada heitkoguseid või elektrienergia tarbimist, sealhulgas vajaduse korral tootmiskulude suurenemist, mida selleks tehtud investeeringud võivad põhjustada, näiteks kõige tõhusamate tehniliste lahenduste abil, praeguseid ja prognoositavaid turunäitajaid, sealhulgas ka juhtumeid, kui kaubanduse mõju või otseste ja kaudsete kulude suurenemise määrad on künnisväärtuse lähedal, ning kasumimarginaale kui pikaajaliste investeerimis- või ümberpaiknemisotsuste võimalikke näitajaid. |
| --- | --- |

(14)

Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 17 kohaselt võib loetelu täiendada pärast kvalitatiivse hinnangu koostamist, võttes asjakohaste andmete kättesaadavuse korral arvesse, mil määral on kõnealuse sektori või allsektori üksikutel käitistel võimalik vähendada heitkoguseid või elektrienergia tarbimist, sealhulgas vajaduse korral tootmiskulude suurenemist, mida selleks tehtud investeeringud võivad põhjustada, näiteks kõige tõhusamate tehniliste lahenduste abil, praeguseid ja prognoositavaid turunäitajaid, sealhulgas ka juhtumeid, kui kaubanduse mõju või otseste ja kaudsete kulude suurenemise määrad on künnisväärtuse lähedal, ning kasumimarginaale kui pikaajaliste investeerimis- või ümberpaiknemisotsuste võimalikke näitajaid.

| (15) | Mitme sektori ja allsektori suhtes, mille puhul direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõigetes 14 ja 15 sätestatud kvantitatiivsete kriteeriumide alusel kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu ei peetud märkimisväärseks, on läbi viidud kvalitatiivne hindamine. Kvalitatiivset hindamist kohaldati peamiselt selliste sektorite suhtes, mis ei olnud piisavalt esindatud kvantitatiivses hindamises, mida peeti piiripealseteks juhtumiteks või mille kohta statistika puudus või selle kvaliteet oli halb, ning sektorite suhtes, mille puhul liikmesriigid või ettevõtjate esindajad olid selgetele ja põhjendatud taotlustele toetudes palunud teha kvalitatiivse analüüsi. Kõnealuse hindamise alusel tuleks mõne analüüsitud sektori puhul pidada kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks. Muud loetelusse lisatud sektorid ja allsektorid on nimetatud eraldi käesoleva otsuse lisa kolmandas punktis. |
| --- | --- |

(15)

Mitme sektori ja allsektori suhtes, mille puhul direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõigetes 14 ja 15 sätestatud kvantitatiivsete kriteeriumide alusel kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu ei peetud märkimisväärseks, on läbi viidud kvalitatiivne hindamine. Kvalitatiivset hindamist kohaldati peamiselt selliste sektorite suhtes, mis ei olnud piisavalt esindatud kvantitatiivses hindamises, mida peeti piiripealseteks juhtumiteks või mille kohta statistika puudus või selle kvaliteet oli halb, ning sektorite suhtes, mille puhul liikmesriigid või ettevõtjate esindajad olid selgetele ja põhjendatud taotlustele toetudes palunud teha kvalitatiivse analüüsi. Kõnealuse hindamise alusel tuleks mõne analüüsitud sektori puhul pidada kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks. Muud loetelusse lisatud sektorid ja allsektorid on nimetatud eraldi käesoleva otsuse lisa kolmandas punktis.

| (16) | Muid sektoreid ja allsektoreid, mida ei jõutud praegu ajaliste piirangute tõttu täielikult analüüsida või mille puhul oli andmete kvaliteet ja kättesaadavus piiratud (nt telliste ja katusekivide tootmine) hinnatakse uuesti nii kiiresti kui võimalik vastavalt direktiivi artikli 10a lõikele 13 ning lisatakse loetelusse olenevalt analüüsi tulemusest. |
| --- | --- |

(16)

Muid sektoreid ja allsektoreid, mida ei jõutud praegu ajaliste piirangute tõttu täielikult analüüsida või mille puhul oli andmete kvaliteet ja kättesaadavus piiratud (nt telliste ja katusekivide tootmine) hinnatakse uuesti nii kiiresti kui võimalik vastavalt direktiivi artikli 10a lõikele 13 ning lisatakse loetelusse olenevalt analüüsi tulemusest.

| (17) | Sektori „Tekstiili viimistlemine” (NACE kood 1730) puhul on läbi viidud kvalitatiivne hindamine, eelkõige seetõttu, et ametlikud andmed liidu kaubavahetuse intensiivsuse hindamiseks puuduvad, ning kuna kõikides muudes tekstiilisektorites on kaubavahetus eriti intensiivne. Hindamise tulemusena selgus, et rahvusvaheline konkurentsisurve on suurenenud ja tootmine on liidus viimaste aastate jooksul oluliselt langenud ning et vaatlusaluste aastate kasumimarginaalid olid negatiivsed või väga väikesed, mis vähendab käitiste suutlikkust teha investeeringuid ja vähendada heitkoguseid. Nimetatud tegurite koosmõju põhjal tuleks kõnealuse sektori puhul pidada kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks. |
| --- | --- |

(17)

Sektori „Tekstiili viimistlemine” (NACE kood 1730) puhul on läbi viidud kvalitatiivne hindamine, eelkõige seetõttu, et ametlikud andmed liidu kaubavahetuse intensiivsuse hindamiseks puuduvad, ning kuna kõikides muudes tekstiilisektorites on kaubavahetus eriti intensiivne. Hindamise tulemusena selgus, et rahvusvaheline konkurentsisurve on suurenenud ja tootmine on liidus viimaste aastate jooksul oluliselt langenud ning et vaatlusaluste aastate kasumimarginaalid olid negatiivsed või väga väikesed, mis vähendab käitiste suutlikkust teha investeeringuid ja vähendada heitkoguseid. Nimetatud tegurite koosmõju põhjal tuleks kõnealuse sektori puhul pidada kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks.

| (18) | Sektori „Spooni tootmine; vineeri, laminaat-, puitlaast- ja puitkiudplaatide jt plaatide ja tahvlite tootmine” (NACE kood 2020) puhul on läbi viidud kvalitatiivne hindamine. Hindamise tulemusena selgus, et heitkoguseid on võimalik vähendada üksnes oluliselt suuremate kulude abil, turgu iseloomustavad aga kõrge hinnatundlikkus ja üha hoogustuv importimine riikidest, kus tootmine on odavam, ning et direktiivi 2003/87/EÜ rakendamisest tingitud lisakuludel on oluline mõju kasumimarginaalidele, mis vähendab käitiste suutlikkust teha investeeringuid ja vähendada heitkoguseid. Nimetatud tegurite koosmõju põhjal tuleks kõnealuse sektori puhul pidada kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks. |
| --- | --- |

(18)

Sektori „Spooni tootmine; vineeri, laminaat-, puitlaast- ja puitkiudplaatide jt plaatide ja tahvlite tootmine” (NACE kood 2020) puhul on läbi viidud kvalitatiivne hindamine. Hindamise tulemusena selgus, et heitkoguseid on võimalik vähendada üksnes oluliselt suuremate kulude abil, turgu iseloomustavad aga kõrge hinnatundlikkus ja üha hoogustuv importimine riikidest, kus tootmine on odavam, ning et direktiivi 2003/87/EÜ rakendamisest tingitud lisakuludel on oluline mõju kasumimarginaalidele, mis vähendab käitiste suutlikkust teha investeeringuid ja vähendada heitkoguseid. Nimetatud tegurite koosmõju põhjal tuleks kõnealuse sektori puhul pidada kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks.

| (19) | Sektori „Toorplasti tootmine” (NACE kood 2416) puhul on läbi viidud kvalitatiivne hindamine. Praeguste turunäitajate hindamise tulemusena selgus, et sektor on tihedalt lõimunud muude keemiatööstuse osadega, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks, samuti asjaolu, et maailmaturul kujunevad hinnad takistavad ühepoolset hindade tõstmist ning et maailmaturul või liidu turul esineb moonutusi, mis on tingitud teatavate kolmandate riikide tootjate ebaausatest kaubandustavadest. Prognoositavate turunäitajate hindamise tulemusena selgus, et kõnealuses sektoris, mille kaubavahetuse intensiivsus on juba 30 % künnisväärtuse lähedal, on import oluliselt suurenemas, mis jätkub peamiselt uute ulatuslike investeeringute tõttu Lähis-Idas. Nimetatud tegurite koosmõju põhjal tuleks kõnealuse sektori puhul pidada kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks. |
| --- | --- |

(19)

Sektori „Toorplasti tootmine” (NACE kood 2416) puhul on läbi viidud kvalitatiivne hindamine. Praeguste turunäitajate hindamise tulemusena selgus, et sektor on tihedalt lõimunud muude keemiatööstuse osadega, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks, samuti asjaolu, et maailmaturul kujunevad hinnad takistavad ühepoolset hindade tõstmist ning et maailmaturul või liidu turul esineb moonutusi, mis on tingitud teatavate kolmandate riikide tootjate ebaausatest kaubandustavadest. Prognoositavate turunäitajate hindamise tulemusena selgus, et kõnealuses sektoris, mille kaubavahetuse intensiivsus on juba 30 % künnisväärtuse lähedal, on import oluliselt suurenemas, mis jätkub peamiselt uute ulatuslike investeeringute tõttu Lähis-Idas. Nimetatud tegurite koosmõju põhjal tuleks kõnealuse sektori puhul pidada kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks.

| (20) | Sektori „Malmivalu” (NACE kood 2751) puhul on läbi viidud kvalitatiivne hindamine, eelkõige seetõttu, et puuduvad ametlikud andmed liidu kaubavahetuse intensiivsuse hindamiseks, kuna peamised valutooted on Eurostati Comexti andmebaasis jagatud eri rühmadesse. Hindamise tulemusena selgus, et heitkoguste vähendamise võimalused on piiratud, kuna protsessiheite vältimine on osaliselt võimatu ning suutlikkus investeerida heite vähendamise tehnoloogiasse on piiratud, kuna direktiivi 2003/87/EÜ rakendamisest tingitud lisakulud mõjutavad oluliselt kasumimarginaale. Turunäitajate hindamise tulemusena selgus, et turukontsentratsioon on väike, kuid kliendisektorites on kontsentratsioon samas suur. See tähendab, et sektoril on vähe võimalusi lisakulusid edasi suunata. Muudest allikatest pärit kaubavahetust käsitlevad andmed osutavad samuti, et valumalmtoodete puhul on rahvusvaheline kaubavahetus suurenemas. Nimetatud tegurite koosmõju põhjal tuleks kõnealuse sektori puhul pidada kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks. |
| --- | --- |

(20)

Sektori „Malmivalu” (NACE kood 2751) puhul on läbi viidud kvalitatiivne hindamine, eelkõige seetõttu, et puuduvad ametlikud andmed liidu kaubavahetuse intensiivsuse hindamiseks, kuna peamised valutooted on Eurostati Comexti andmebaasis jagatud eri rühmadesse. Hindamise tulemusena selgus, et heitkoguste vähendamise võimalused on piiratud, kuna protsessiheite vältimine on osaliselt võimatu ning suutlikkus investeerida heite vähendamise tehnoloogiasse on piiratud, kuna direktiivi 2003/87/EÜ rakendamisest tingitud lisakulud mõjutavad oluliselt kasumimarginaale. Turunäitajate hindamise tulemusena selgus, et turukontsentratsioon on väike, kuid kliendisektorites on kontsentratsioon samas suur. See tähendab, et sektoril on vähe võimalusi lisakulusid edasi suunata. Muudest allikatest pärit kaubavahetust käsitlevad andmed osutavad samuti, et valumalmtoodete puhul on rahvusvaheline kaubavahetus suurenemas. Nimetatud tegurite koosmõju põhjal tuleks kõnealuse sektori puhul pidada kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks.

| (21) | Sektori „Kergmetallide valu” (NACE kood 2753) puhul on läbi viidud kvalitatiivne hindamine, eelkõige seetõttu, et puuduvad ametlikud andmed liidu kaubavahetuse intensiivsuse hindamiseks, kuna peamised valutooted on Eurostati Comexti andmebaasis jagatud eri rühmadesse. Turunäitajate hindamisest selgus, et turukontsentratsioon on väike ning sõltuvus ühe kontsentreerunud kliendisektori nõudlusest on suur. See tähendab, et sektoril on vähe võimalusi lisakulusid edasi suunata. Lisaks on sektor olnud vaatlusalustel aastatel kahjumis või on kasumimarginaalid olnud väga väikesed, mis mõjutab suutlikkust investeerida heite vähendamise tehnoloogiasse, ning lisakulud võivad olukorda veelgi halvendada. Muudest allikatest pärit kaubavahetust käsitlevad andmed osutavad samuti, et kergmetallvalutoodete puhul on rahvusvaheline kaubavahetus suurenemas. Nimetatud tegurite koosmõju põhjal tuleks kõnealuse sektori puhul pidada kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks. |
| --- | --- |

(21)

Sektori „Kergmetallide valu” (NACE kood 2753) puhul on läbi viidud kvalitatiivne hindamine, eelkõige seetõttu, et puuduvad ametlikud andmed liidu kaubavahetuse intensiivsuse hindamiseks, kuna peamised valutooted on Eurostati Comexti andmebaasis jagatud eri rühmadesse. Turunäitajate hindamisest selgus, et turukontsentratsioon on väike ning sõltuvus ühe kontsentreerunud kliendisektori nõudlusest on suur. See tähendab, et sektoril on vähe võimalusi lisakulusid edasi suunata. Lisaks on sektor olnud vaatlusalustel aastatel kahjumis või on kasumimarginaalid olnud väga väikesed, mis mõjutab suutlikkust investeerida heite vähendamise tehnoloogiasse, ning lisakulud võivad olukorda veelgi halvendada. Muudest allikatest pärit kaubavahetust käsitlevad andmed osutavad samuti, et kergmetallvalutoodete puhul on rahvusvaheline kaubavahetus suurenemas. Nimetatud tegurite koosmõju põhjal tuleks kõnealuse sektori puhul pidada kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks.

| (22) | Sektorite ja allsektorite loetelu kindlaksmääramisel tuleks asjakohaste andmete kättesaadavuse korral võtta arvesse, millises ulatuses on kolmandad riigid, kelle toodang moodustab määrava osa ülemaailmsest toodangust sellistes sektorites, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks, endale võtnud kindla kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid asjaomastes sektorites samal ajavahemikul ja liiduga võrreldavas ulatuses, ja kuivõrd on kõnealustes riikides asuvate käitiste tõhusus kasvuhoonegaaside heite seisukohast võrreldav liidu tasemega. Praegusel etapil on nimetatud kohustuse endale võtnud üksnes Norra, Island ja Šveits, kelle toodang koos ei moodusta määravat osa ülemaailmsest toodangust sellistes sektorites või allsektorites, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks. Asjakohased andmed, mis on vajalikud käitise tõhususe hindamiseks kasvuhoonegaaside heite seisukohast, ei ole kättesaadavad, kuna statistilised määratlused ei ole võrreldavad ning kogu maailma kohta puuduvad piisavalt üksikasjalikud andmed sektori tasandil. Seepärast ei mõjutanud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 18 sätestatud kriteeriumid sektorite ja allsektorite loetelu. |
| --- | --- |

(22)

Sektorite ja allsektorite loetelu kindlaksmääramisel tuleks asjakohaste andmete kättesaadavuse korral võtta arvesse, millises ulatuses on kolmandad riigid, kelle toodang moodustab määrava osa ülemaailmsest toodangust sellistes sektorites, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks, endale võtnud kindla kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid asjaomastes sektorites samal ajavahemikul ja liiduga võrreldavas ulatuses, ja kuivõrd on kõnealustes riikides asuvate käitiste tõhusus kasvuhoonegaaside heite seisukohast võrreldav liidu tasemega. Praegusel etapil on nimetatud kohustuse endale võtnud üksnes Norra, Island ja Šveits, kelle toodang koos ei moodusta määravat osa ülemaailmsest toodangust sellistes sektorites või allsektorites, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks. Asjakohased andmed, mis on vajalikud käitise tõhususe hindamiseks kasvuhoonegaaside heite seisukohast, ei ole kättesaadavad, kuna statistilised määratlused ei ole võrreldavad ning kogu maailma kohta puuduvad piisavalt üksikasjalikud andmed sektori tasandil. Seepärast ei mõjutanud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 18 sätestatud kriteeriumid sektorite ja allsektorite loetelu.

| (23) | Sektorite ja allsektorite loetelu koostamise aluseks võetud hindamine hõlmas kõiki NACE koodidega 1010–3720 hõlmatud sektoreid (st maavarade kaevandamist ja töötlevat tööstust). Komisjon analüüsib 2010. aastal teatavaid muid tööstussektoreid, mis ei kuulu nimetatud NACE koodide alla, kuid mille paiksete käitiste suhtes võidakse kohaldada kasvuhoonegaaside heite ülekandumist käsitlevaid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi sätteid. Juhul kui mõni sellistest tööstussektoritest vastab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõigetes 14–17 sätestatud kriteeriumidele, lisatakse see sektor iga-aastasel ajakohastamisel loetelusse. |
| --- | --- |

(23)

Sektorite ja allsektorite loetelu koostamise aluseks võetud hindamine hõlmas kõiki NACE koodidega 1010–3720 hõlmatud sektoreid (st maavarade kaevandamist ja töötlevat tööstust). Komisjon analüüsib 2010. aastal teatavaid muid tööstussektoreid, mis ei kuulu nimetatud NACE koodide alla, kuid mille paiksete käitiste suhtes võidakse kohaldada kasvuhoonegaaside heite ülekandumist käsitlevaid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi sätteid. Juhul kui mõni sellistest tööstussektoritest vastab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõigetes 14–17 sätestatud kriteeriumidele, lisatakse see sektor iga-aastasel ajakohastamisel loetelusse.

| (24) | Kõnealust loetelu kohaldatakse aastatel 2013–2014, kui rahvusvaheliste läbirääkimiste tulemustest ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

(24)

Kõnealust loetelu kohaldatakse aastatel 2013–2014, kui rahvusvaheliste läbirääkimiste tulemustest ei tulene teisiti.

| (25) | Sektorite ja allsektorite loetelu koostamisel konsulteeriti eri sidusrühmadega, sealhulgas liikmesriikide, ettevõtjate ühenduste, valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonide ja teadusringkondadega ning konsultatsioonide tulemused avaldati komisjoni veebilehel (5). |
| --- | --- |

(25)

Sektorite ja allsektorite loetelu koostamisel konsulteeriti eri sidusrühmadega, sealhulgas liikmesriikide, ettevõtjate ühenduste, valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonide ja teadusringkondadega ning konsultatsioonide tulemused avaldati komisjoni veebilehel (5).

| (26) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas loetletud sektorite ja allsektorite puhul peetakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks.

Komisjon analüüsib 2010. aastal teatavaid muid tööstussektoreid, mida ei hõlma hindamisel käsitletud NACE koodid (1010–3720), kuid mille suhtes võidakse kohaldada kasvuhoonegaaside heite ülekandumist käsitlevaid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi sätteid. Juhul kui mõni sellistest tööstussektoritest vastab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõigetes 14–17 sätestatud kriteeriumidele, lisatakse see sektor iga-aastasel ajakohastamisel loetelusse.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 24. detsember 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

1

(2)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 63.

2

(3)  http://ec.europa.eu/energy/climate_actions/doc/2008_res_ia_en.pdf

3

(4)  P. Capros et al.,: Model-based Analysis of the 2008 EU Policy Package on Climate Change and Renewables, Primes Model – E3MLab/NTUA, juuni 2008:

4

et al

Model-based Analysis of the 2008 EU Policy Package on Climate Change and Renewables, Primes Model

E3MLab/NTUA

http://ec.europa.eu/environment/climat/pdf/climat_action/analysis.pdf

(5)  http://ec.europa.eu/environment/climat/emission/carbon_en.htm

5

---

LISA

Sektorid ja allsektorid, mille puhul vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikele 13 peetakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks

1.   NACE NELJANUMBRILISE KLASSIFIKATSIOONI TASANDIL

1.1.   DIREKTIIVI 2003/87/EÜ ARTIKLI 10A LÕIGETES 15 JA 16 SÄTESTATUD KVANTITATIIVSETE KRITEERIUMIDE PÕHJAL

| NACE kood | Kauba kirjeldus |
| --- | --- |
| 1010 | Kivisöe kaevandamine ja aglomeratsioon |
| 1430 | Kemikaalide ja mineraalväetiste toorme kaevandamine |
| 1597 | Linnasetootmine |
| 1711 | Puuvillakiu ettevalmistamine ja ketrus |
| 1810 | Nahkrõivaste tootmine |
| 2310 | Koksitootmine |
| 2413 | Muude anorgaaniliste põhikemikaalide tootmine |
| 2414 | Muude orgaaniliste põhikemikaalide tootmine |
| 2415 | Väetiste ja lämmastikühendite tootmine |
| 2417 | Sünteetilise toorkummi tootmine |
| 2710 | Raua, terase ja rauasulamite tootmine |
| 2731 | Külmtõmbamine |
| 2742 | Alumiiniumitootmine |
| 2744 | Vasetootmine |
| 2745 | Muude värviliste metallide tootmine |
| 2931 | Põllutöötraktorite tootmine |

NACE kood

Kauba kirjeldus

1010

Kivisöe kaevandamine ja aglomeratsioon

1430

Kemikaalide ja mineraalväetiste toorme kaevandamine

1597

Linnasetootmine

1711

Puuvillakiu ettevalmistamine ja ketrus

1810

Nahkrõivaste tootmine

2310

Koksitootmine

2413

Muude anorgaaniliste põhikemikaalide tootmine

2414

Muude orgaaniliste põhikemikaalide tootmine

2415

Väetiste ja lämmastikühendite tootmine

2417

Sünteetilise toorkummi tootmine

2710

Raua, terase ja rauasulamite tootmine

2731

Külmtõmbamine

2742

Alumiiniumitootmine

2744

Vasetootmine

2745

Muude värviliste metallide tootmine

2931

Põllutöötraktorite tootmine

1.2.   DIREKTIIVI 2003/87/EÜ ARTIKLI 10A LÕIKES 15 SÄTESTATUD KVANTITATIIVSETE KRITEERIUMIDE PÕHJAL

| NACE kood | Kauba kirjeldus |
| --- | --- |
| 1562 | Tärklise ja tärklisetoodete tootmine |
| 1583 | Suhkrutootmine |
| 1595 | Muude destilleerimata jookide tootmine kääritamise teel |
| 1592 | Etüülalkoholi tootmine kääritatud toorainest |
| 2112 | Paberi- ja papitootmine |
| 2320 | Puhastatud naftatoodete tootmine |
| 2611 | Lehtklaasi tootmine |
| 2613 | Klaasnõude tootmine |
| 2630 | Keraamiliste kivide ja plaatide tootmine |
| 2721 | Valumalmtorude tootmine |
| 2743 | Plii-, tsingi- ja tinatootmine |

NACE kood

Kauba kirjeldus

1562

Tärklise ja tärklisetoodete tootmine

1583

Suhkrutootmine

1595

Muude destilleerimata jookide tootmine kääritamise teel

1592

Etüülalkoholi tootmine kääritatud toorainest

2112

Paberi- ja papitootmine

2320

Puhastatud naftatoodete tootmine

2611

Lehtklaasi tootmine

2613

Klaasnõude tootmine

2630

Keraamiliste kivide ja plaatide tootmine

2721

Valumalmtorude tootmine

2743

Plii-, tsingi- ja tinatootmine

1.3.   DIREKTIIVI 2003/87/EÜ ARTIKLI 10A LÕIKE 16 PUNKTIS A SÄTESTATUD KVANTITATIIVSETE KRITEERIUMIDE PÕHJAL

| NACE kood | Kauba kirjeldus |
| --- | --- |
| 2651 | Tsemenditootmine |
| 2652 | Lubjatootmine |

NACE kood

Kauba kirjeldus

2651

Tsemenditootmine

2652

Lubjatootmine

1.4.   DIREKTIIVI 2003/87/EÜ ARTIKLI 10A LÕIKE 16 PUNKTIS B SÄTESTATUD KVANTITATIIVSETE KRITEERIUMIDE PÕHJAL

| NACE kood | Kauba kirjeldus |
| --- | --- |
| 1110 | Toornafta ja maagaasi tootmine |
| 1310 | Rauamaagi kaevandamine |
| 1320 | Värviliste metallide maakide kaevandamine, v.a uraani- ja tooriumimaak |
| 1411 | Dekoratiiv- ja ehituskivi kaevandamine |
| 1422 | Savi ja kaoliini kaevandamine |
| 1450 | Muu mujal liigitamata kaevandamine |
| 1520 | Kala ja kalatoodete töötlemine ja säilitamine |
| 1541 | Toorõli ja -rasva tootmine |
| 1591 | Destilleeritud alkoholjookide tootmine |
| 1593 | Veinitootmine |
| 1712 | Kraasvillakiu ettevalmistamine ja ketrus |
| 1713 | Kammvillakiu ettevalmistamine ja ketrus |
| 1714 | Linakiu ettevalmistamine ja ketrus |
| 1715 | Siidi, sh siidijääkide korrutamine ja ettevalmistamine ning süntees- või tehiskiust lõnga korrutamine ja tekstureerimine |
| 1716 | Õmblusniidi tootmine |
| 1717 | Muu tekstiilkiu ettevalmistamine ja ketrus |
| 1721 | Puuvillriide kudumine |
| 1722 | Villase riide kudumine |
| 1723 | Kammvillriide kudumine |
| 1724 | Siidriide kudumine |
| 1725 | Muu kangakudumine |
| 1740 | Valmis tekstiiltoodete tootmine, v.a rõivad |
| 1751 | Vaipade ja vaipkatete tootmine |
| 1752 | Nööri-, köie-, trossi- ja võrgulina tootmine |
| 1753 | Lausriide ja lausriidest toodete tootmine, v.a rõivad |
| 1754 | Mujal liigitamata tekstiiltoodete tootmine |
| 1760 | Trikookanga tootmine |
| 1771 | Suka- ja sokitootmine |
| 1772 | Silmkoeliste ja heegeldatud pulloveride, kampsunite jms tootmine |
| 1821 | Töörõivaste tootmine |
| 1822 | Muude ülerõivaste tootmine |
| 1823 | Aluspesu tootmine |
| 1824 | Muude rõivaste ja rõivalisandite tootmine |
| 1830 | Karusnaha töötlemine ja värvimine; karusnahatoodete tootmine |
| 1910 | Nahatöötlemine ja -parkimine |
| 1920 | Kohvrite, käekottide jms, sadulate ja rakmete tootmine |
| 1930 | Jalatsitootmine |
| 2010 | Puidu saagimine ja hööveldamine; puidu immutamine |
| 2052 | Kork-, õlgtoodete ja punutiste tootmine |
| 2111 | Paberimassi tootmine |
| 2124 | Tapeeditootmine |
| 2215 | Muu kirjastamine |
| 2330 | Tuumkütuse tootmine |
| 2412 | Värvainete ja pigmentide tootmine |
| 2420 | Taimekaitsevahendite ja muude agrokeemiatoodete tootmine |
| 2441 | Põhifarmaatsiatoodete tootmine |
| 2442 | Farmaatsiatoodete tootmine |
| 2452 | Parfümeeria ja tualetitarvete tootmine |
| 2463 | Eeterlike õlide tootmine |
| 2464 | Fotokeemiatoodete tootmine |
| 2465 | Salvestuskandjate tootmine |
| 2466 | Mujal liigitamata keemiatoodete tootmine |
| 2470 | Keemilise kiu tootmine |
| 2511 | Kummirehvide ja sisekummide tootmine |
| 2615 | Muu klaasi tootmine ja töötlemine, sh tehniline klaas |
| 2621 | Kodu- ja ehiskeraamika tootmine |
| 2622 | Keraamiliste sanitaarseadmete tootmine |
| 2623 | Keraamiliste isolaatorite ja isolatsioonielementide tootmine |
| 2624 | Muu tehnilise keraamika tootmine |
| 2625 | Muu keraamika tootmine |
| 2626 | Tulekindla keraamika tootmine |
| 2681 | Abrasiivtoodete tootmine |
| 2722 | Terastorude tootmine |
| 2741 | Väärismetallitootmine |
| 2861 | Lõikeriistatootmine |
| 2862 | Tööriistatootmine |
| 2874 | Kinnitite, keermestatud toodete, kettide ja vedrude tootmine |
| 2875 | Mujal liigitamata metalltoodete tootmine |
| 2911 | Mootorite ja turbiinide tootmine, v.a lennuki-, sõiduki- ja mootorrattamootorid |
| 2912 | Pumpade ja kompressorite tootmine |
| 2913 | Kraanide ja ventiilide tootmine |
| 2914 | Laagrite, hammasrataste, ülekandeseadmete ja ajamite tootmine |
| 2921 | Tööstusahjude ja ahjupõletite tootmine |
| 2923 | Tööstuslike külmutus- ja ventilatsiooniseadmete tootmine |
| 2924 | Mujal liigitamata üldmasinate tootmine |
| 2932 | Muude põllu- ja metsatöömasinate tootmine |
| 2941 | Kaasaskantavate käeshoitavate mootortööriistade tootmine |
| 2942 | Muude metallitööpinkide tootmine |
| 2943 | Muude mujal liigitamata tööpinkide tootmine |
| 2951 | Metallurgiamasinate tootmine |
| 2952 | Kaevandus-, karjääri- ja ehitusmasinate tootmine |
| 2953 | Toiduaine-, joogi- ja tubakatööstuse masinate tootmine |
| 2954 | Tekstiili-, rõiva- ja nahatööstuse masinate tootmine |
| 2955 | Paberitööstuse masinate tootmine |
| 2956 | Mujal liigitamata erimasinate tootmine |
| 2960 | Relva- ja laskemoonatootmine |
| 2971 | Elektriliste kodumasinate tootmine |
| 3001 | Kontorimasinate tootmine |
| 3002 | Arvutite ja muude andmetöötlusseadmete tootmine |
| 3110 | Elektrimootorite, -generaatorite ja trafode tootmine |
| 3120 | Elektrijaotusseadmete ja juhtaparaatide tootmine |
| 3130 | Isoleeritud juhtmete ja kaabli tootmine |
| 3140 | Akude, galvaanielementide ja patareide tootmine |
| 3150 | Elektrivalgustite ja -lampide tootmine |
| 3162 | Mujal liigitamata elektriseadmete tootmine |
| 3210 | Elektronlampide, kineskoopide ja muude elektronelementide tootmine |
| 3220 | Tele- ja raadiosaatjate, telefon- ja telegraafsideseadmete tootmine |
| 3230 | Televisiooni- ja raadiovastuvõtjate, heli- ja videosalvestus- ning taasesitusseadmete jms kaupade tootmine |
| 3310 | Meditsiinilise ja kirurgilise varustuse ning ortopeediliste abivahendite tootmine |
| 3320 | Mõõte-, kontroll-, katse-, navigatsiooni- jms riistade ja seadmete tootmine, v.a tööstuslike tootmisprotsesside juhtseadmed |
| 3340 | Optikariistade ja fotoseadmete tootmine |
| 3350 | Ajanäitajate tootmine |
| 3511 | Laevaehitus ja -remont |
| 3512 | Lõbusõidu- ja sportpaatide ehitus ja remont |
| 3530 | Lennukite ja kosmoseaparaatide tootmine |
| 3541 | Mootorrattatootmine |
| 3542 | Jalgrattatootmine |
| 3543 | Invaliidisõidukite tootmine |
| 3550 | Mujal liigitamata veovahendite tootmine |
| 3621 | Müntide tootmine |
| 3622 | Mujal liigitamata väärisesemete jms tootmine |
| 3630 | Muusikariistade tootmine |
| 3640 | Sporditarvete tootmine |
| 3650 | Mängude ja mänguasjade tootmine |
| 3661 | Kunstehete tootmine |
| 3662 | Harja- ja luuatootmine |
| 3663 | Mujal liigitamata tootmine |

NACE kood

Kauba kirjeldus

1110

Toornafta ja maagaasi tootmine

1310

Rauamaagi kaevandamine

1320

Värviliste metallide maakide kaevandamine, v.a uraani- ja tooriumimaak

1411

Dekoratiiv- ja ehituskivi kaevandamine

1422

Savi ja kaoliini kaevandamine

1450

Muu mujal liigitamata kaevandamine

1520

Kala ja kalatoodete töötlemine ja säilitamine

1541

Toorõli ja -rasva tootmine

1591

Destilleeritud alkoholjookide tootmine

1593

Veinitootmine

1712

Kraasvillakiu ettevalmistamine ja ketrus

1713

Kammvillakiu ettevalmistamine ja ketrus

1714

Linakiu ettevalmistamine ja ketrus

1715

Siidi, sh siidijääkide korrutamine ja ettevalmistamine ning süntees- või tehiskiust lõnga korrutamine ja tekstureerimine

1716

Õmblusniidi tootmine

1717

Muu tekstiilkiu ettevalmistamine ja ketrus

1721

Puuvillriide kudumine

1722

Villase riide kudumine

1723

Kammvillriide kudumine

1724

Siidriide kudumine

1725

Muu kangakudumine

1740

Valmis tekstiiltoodete tootmine, v.a rõivad

1751

Vaipade ja vaipkatete tootmine

1752

Nööri-, köie-, trossi- ja võrgulina tootmine

1753

Lausriide ja lausriidest toodete tootmine, v.a rõivad

1754

Mujal liigitamata tekstiiltoodete tootmine

1760

Trikookanga tootmine

1771

Suka- ja sokitootmine

1772

Silmkoeliste ja heegeldatud pulloveride, kampsunite jms tootmine

1821

Töörõivaste tootmine

1822

Muude ülerõivaste tootmine

1823

Aluspesu tootmine

1824

Muude rõivaste ja rõivalisandite tootmine

1830

Karusnaha töötlemine ja värvimine; karusnahatoodete tootmine

1910

Nahatöötlemine ja -parkimine

1920

Kohvrite, käekottide jms, sadulate ja rakmete tootmine

1930

Jalatsitootmine

2010

Puidu saagimine ja hööveldamine; puidu immutamine

2052

Kork-, õlgtoodete ja punutiste tootmine

2111

Paberimassi tootmine

2124

Tapeeditootmine

2215

Muu kirjastamine

2330

Tuumkütuse tootmine

2412

Värvainete ja pigmentide tootmine

2420

Taimekaitsevahendite ja muude agrokeemiatoodete tootmine

2441

Põhifarmaatsiatoodete tootmine

2442

Farmaatsiatoodete tootmine

2452

Parfümeeria ja tualetitarvete tootmine

2463

Eeterlike õlide tootmine

2464

Fotokeemiatoodete tootmine

2465

Salvestuskandjate tootmine

2466

Mujal liigitamata keemiatoodete tootmine

2470

Keemilise kiu tootmine

2511

Kummirehvide ja sisekummide tootmine

2615

Muu klaasi tootmine ja töötlemine, sh tehniline klaas

2621

Kodu- ja ehiskeraamika tootmine

2622

Keraamiliste sanitaarseadmete tootmine

2623

Keraamiliste isolaatorite ja isolatsioonielementide tootmine

2624

Muu tehnilise keraamika tootmine

2625

Muu keraamika tootmine

2626

Tulekindla keraamika tootmine

2681

Abrasiivtoodete tootmine

2722

Terastorude tootmine

2741

Väärismetallitootmine

2861

Lõikeriistatootmine

2862

Tööriistatootmine

2874

Kinnitite, keermestatud toodete, kettide ja vedrude tootmine

2875

Mujal liigitamata metalltoodete tootmine

2911

Mootorite ja turbiinide tootmine, v.a lennuki-, sõiduki- ja mootorrattamootorid

2912

Pumpade ja kompressorite tootmine

2913

Kraanide ja ventiilide tootmine

2914

Laagrite, hammasrataste, ülekandeseadmete ja ajamite tootmine

2921

Tööstusahjude ja ahjupõletite tootmine

2923

Tööstuslike külmutus- ja ventilatsiooniseadmete tootmine

2924

Mujal liigitamata üldmasinate tootmine

2932

Muude põllu- ja metsatöömasinate tootmine

2941

Kaasaskantavate käeshoitavate mootortööriistade tootmine

2942

Muude metallitööpinkide tootmine

2943

Muude mujal liigitamata tööpinkide tootmine

2951

Metallurgiamasinate tootmine

2952

Kaevandus-, karjääri- ja ehitusmasinate tootmine

2953

Toiduaine-, joogi- ja tubakatööstuse masinate tootmine

2954

Tekstiili-, rõiva- ja nahatööstuse masinate tootmine

2955

Paberitööstuse masinate tootmine

2956

Mujal liigitamata erimasinate tootmine

2960

Relva- ja laskemoonatootmine

2971

Elektriliste kodumasinate tootmine

3001

Kontorimasinate tootmine

3002

Arvutite ja muude andmetöötlusseadmete tootmine

3110

Elektrimootorite, -generaatorite ja trafode tootmine

3120

Elektrijaotusseadmete ja juhtaparaatide tootmine

3130

Isoleeritud juhtmete ja kaabli tootmine

3140

Akude, galvaanielementide ja patareide tootmine

3150

Elektrivalgustite ja -lampide tootmine

3162

Mujal liigitamata elektriseadmete tootmine

3210

Elektronlampide, kineskoopide ja muude elektronelementide tootmine

3220

Tele- ja raadiosaatjate, telefon- ja telegraafsideseadmete tootmine

3230

Televisiooni- ja raadiovastuvõtjate, heli- ja videosalvestus- ning taasesitusseadmete jms kaupade tootmine

3310

Meditsiinilise ja kirurgilise varustuse ning ortopeediliste abivahendite tootmine

3320

Mõõte-, kontroll-, katse-, navigatsiooni- jms riistade ja seadmete tootmine, v.a tööstuslike tootmisprotsesside juhtseadmed

3340

Optikariistade ja fotoseadmete tootmine

3350

Ajanäitajate tootmine

3511

Laevaehitus ja -remont

3512

Lõbusõidu- ja sportpaatide ehitus ja remont

3530

Lennukite ja kosmoseaparaatide tootmine

3541

Mootorrattatootmine

3542

Jalgrattatootmine

3543

Invaliidisõidukite tootmine

3550

Mujal liigitamata veovahendite tootmine

3621

Müntide tootmine

3622

Mujal liigitamata väärisesemete jms tootmine

3630

Muusikariistade tootmine

3640

Sporditarvete tootmine

3650

Mängude ja mänguasjade tootmine

3661

Kunstehete tootmine

3662

Harja- ja luuatootmine

3663

Mujal liigitamata tootmine

2.   DIREKTIIVI 2003/87/EÜ ARTIKLI 10A LÕIGETES 15 JA 16 SÄTESTATUD KVANTITATIIVSETE KRITEERIUMIDE PÕHJAL, NACE NELJANUMBRILISE KLASSIFIKATSIOONI TASANDIST TÄPSEMA LIIGITUSE PUHUL

| PRODCOMi kood | Kauba kirjeldus |
| --- | --- |
| 15331427 | Kontsentreeritud tomatipüree ja -pasta |
| 155120 | Tahke piim ja rõõsk koor |
| 155153 | Kaseiin |
| 155154 | Laktoos ja laktoosisiirup |
| 15891333 | Pagaripärmid |
| 24111150 | Vesinik (sealhulgas vesiniku ja sünteesgaasi koostootmine) |
| 24111160 | Lämmastik |
| 24111170 | Hapnik |
| 243021 | Valmis pigmendid, hägustid ja värvid, klaasjad emailid ja glasuurid, angoobid, vedelad läikelakid jms; klaasfritt |
| 24621030 | Želatiin ja selle derivaadid, kalaliim (v.a kaseiin- ja luuliimid) |
| 261411 | Klaaskiust kamm- või kraaslindid, heie, lõng ja tükeldatud kiud |
| 26821400 | Tehisgrafiit, kolloidne ja poolkolloidne grafiit ning valmistised |
| 26821620 | Paisutatud vermikuliit, kergkruus, vahtšlakk jms paisutatud mineraalmaterjalid (sh nende omavahelised segud) |

PRODCOMi kood

Kauba kirjeldus

15331427

Kontsentreeritud tomatipüree ja -pasta

155120

Tahke piim ja rõõsk koor

155153

Kaseiin

155154

Laktoos ja laktoosisiirup

15891333

Pagaripärmid

24111150

Vesinik (sealhulgas vesiniku ja sünteesgaasi koostootmine)

24111160

Lämmastik

24111170

Hapnik

243021

Valmis pigmendid, hägustid ja värvid, klaasjad emailid ja glasuurid, angoobid, vedelad läikelakid jms; klaasfritt

24621030

Želatiin ja selle derivaadid, kalaliim (v.a kaseiin- ja luuliimid)

261411

Klaaskiust kamm- või kraaslindid, heie, lõng ja tükeldatud kiud

26821400

Tehisgrafiit, kolloidne ja poolkolloidne grafiit ning valmistised

26821620

Paisutatud vermikuliit, kergkruus, vahtšlakk jms paisutatud mineraalmaterjalid (sh nende omavahelised segud)

3.   DIREKTIIVI 2003/87/EÜ ARTIKLI 10A LÕIKES 17 SÄTESTATUD KVANTITATIIVSETE KRITEERIUMIDE PÕHJAL, NACE NELJANUMBRILISE KLASSIFIKATSIOONI TASANDIL

| NACE kood | Kauba kirjeldus |
| --- | --- |
| 1730 | Tekstiili viimistlus |
| 2020 | Spooni tootmine; vineeri, laminaat-, puitlaast- ja puitkiudplaatide jt plaatide ja tahvlite tootmine |
| 2416 | Toorplasti tootmine |
| 2751 | Malmivalu |
| 2753 | Kergmetallide valu |

NACE kood

Kauba kirjeldus

1730

Tekstiili viimistlus

2020

Spooni tootmine; vineeri, laminaat-, puitlaast- ja puitkiudplaatide jt plaatide ja tahvlite tootmine

2416

Toorplasti tootmine

2751

Malmivalu

2753

Kergmetallide valu

---