# Eiropas Savienības L 332/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.332.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 332 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 17. decembris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.332.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 332

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 17. decembris

---

| Saturs | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2009/967/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 30. novembris) par ekoloģisko kritēriju noteikšanu Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai grīdas tekstilsegumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9523)

   (
  1
  ) | 1 |

Saturs

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

Lappuse

LĒMUMI

Komisija

2009/967/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 30. novembris) par ekoloģisko kritēriju noteikšanu Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai grīdas tekstilsegumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9523)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9523)

1

1

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES VI SADAĻU |
| | * | Padomes Lēmums 2009/968/TI (2009. gada 30. novembris), ar ko pieņem Eiropola informācijas konfidencialitātes noteikumus | 17 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES VI SADAĻU

*

Padomes Lēmums 2009/968/TI (2009. gada 30. novembris), ar ko pieņem Eiropola informācijas konfidencialitātes noteikumus

17

| | | IV   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | | EEZ Apvienotā komiteja |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 191/08/COL (2008. gada 17. marts) par nealgotu darbu saistībā ar pētniecības un attīstības darbībām (Norvēģija) | 23 |

IV   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

EEZ Apvienotā komiteja

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 191/08/COL (2008. gada 17. marts) par nealgotu darbu saistībā ar pētniecības un attīstības darbībām (Norvēģija)

23

| | | V   Akti, kuri no 2009. gada 1. decembra ir pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību, Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Euratom līgumu |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, KURU PUBLICĒŠANA IR OBLIGĀTA |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 1235/2009 (2009. gada 16. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 36 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1236/2009 (2009. gada 10. decembris), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim | 38 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1237/2009 (2009. gada 11. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Marrone di Caprese Michelangelo (ACVN)) | 46 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1238/2009 (2009. gada 11. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (ACVN)) | 48 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1239/2009 (2009. gada 15. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Crudo di Cuneo (ACVN)) | 50 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1240/2009 (2009. gada 16. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 428/2008, kas nosaka intervences centrus labībai | 52 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1241/2009 (2009. gada 16. decembris), ar ko turpina aktualizēt iepriekšējas uzraudzības darbības jomu attiecībā uz dažu tādu dzelzs un tērauda ražojumu importu, kuru izcelsme ir atsevišķās trešās valstīs | 54 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1242/2009 (2009. gada 16. decembris), ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kravu skenēšanas sistēmu importam | 60 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 1243/2009 (2009. gada 16. decembris), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1231/2009, ar ko nosaka no 2009. gada 16. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 73 |
| | * | Padomes Lēmums 2009/969/KĀDP (2009. gada 15. decembris), ar ko pagarina ierobežojošus pasākumus pret dažām Baltkrievijas amatpersonām, kuri noteikti Padomes Kopējā nostājā 2006/276/KĀDP, un atceļ Kopējo nostāju 2009/314/KĀDP | 76 |
| | | AKTI, KURU PUBLICĒŠANA NAV OBLIGĀTA |
| | | 2009/970/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 10. decembris), ar ko groza Lēmuma 2007/65/EK pielikuma 2.A papildinājumu attiecībā uz līgumslēdzēju uzņēmumu personāla piekļuvi Komisijas ēkām | 77 |
| | * | Eiropas Komisijas priekšsēdētāja lēmums (2009. gada 2. decembris) par to Komisijas regulu, direktīvu un lēmumu parakstīšanu, kuros nav precizēti adresāti (C(2009) 9848) | 78 |

V   Akti, kuri no 2009. gada 1. decembra ir pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību, Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Euratom līgumu

AKTI, KURU PUBLICĒŠANA IR OBLIGĀTA

Komisijas Regula (ES) Nr. 1235/2009 (2009. gada 16. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

36

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1236/2009 (2009. gada 10. decembris), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim

38

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1237/2009 (2009. gada 11. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Marrone di Caprese Michelangelo (ACVN))

Marrone di Caprese Michelangelo

46

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1238/2009 (2009. gada 11. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (ACVN))

Pomodorino del Piennolo del Vesuvio

48

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1239/2009 (2009. gada 15. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Crudo di Cuneo (ACVN))

Crudo di Cuneo

50

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1240/2009 (2009. gada 16. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 428/2008, kas nosaka intervences centrus labībai

52

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1241/2009 (2009. gada 16. decembris), ar ko turpina aktualizēt iepriekšējas uzraudzības darbības jomu attiecībā uz dažu tādu dzelzs un tērauda ražojumu importu, kuru izcelsme ir atsevišķās trešās valstīs

54

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1242/2009 (2009. gada 16. decembris), ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kravu skenēšanas sistēmu importam

60

Komisijas Regula (ES) Nr. 1243/2009 (2009. gada 16. decembris), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1231/2009, ar ko nosaka no 2009. gada 16. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

73

*

Padomes Lēmums 2009/969/KĀDP (2009. gada 15. decembris), ar ko pagarina ierobežojošus pasākumus pret dažām Baltkrievijas amatpersonām, kuri noteikti Padomes Kopējā nostājā 2006/276/KĀDP, un atceļ Kopējo nostāju 2009/314/KĀDP

76

AKTI, KURU PUBLICĒŠANA NAV OBLIGĀTA

2009/970/ES

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 10. decembris), ar ko groza Lēmuma 2007/65/EK pielikuma 2.A papildinājumu attiecībā uz līgumslēdzēju uzņēmumu personāla piekļuvi Komisijas ēkām

77

*

Eiropas Komisijas priekšsēdētāja lēmums (2009. gada 2. decembris) par to Komisijas regulu, direktīvu un lēmumu parakstīšanu, kuros nav precizēti adresāti (C(2009) 9848)

(C(2009) 9848)

78

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 17.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 30. novembris)

par ekoloģisko kritēriju noteikšanu Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai grīdas tekstilsegumiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9523)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/967/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1980/2000 par pārskatīto Kopienas ekoetiķetes piešķiršanas programmu (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punkta otro daļu,

apspriedusies ar Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteju,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 Kopienas ekomarķējumu var piešķirt ražojumiem ar tādām īpašībām, kuras var nodrošināt būtisku uzlabojumu saistībā ar galvenajiem vides aspektiem. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 Kopienas ekomarķējumu var piešķirt ražojumiem ar tādām īpašībām, kuras var nodrošināt būtisku uzlabojumu saistībā ar galvenajiem vides aspektiem.

| (2) | Regula (EK) Nr. 1980/2000 nosaka konkrētus ekomarķējuma kritērijus katrai ražojumu grupai, pamatojoties uz Eiropas Savienības Ekomarķējuma komitejas izstrādātajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Regula (EK) Nr. 1980/2000 nosaka konkrētus ekomarķējuma kritērijus katrai ražojumu grupai, pamatojoties uz Eiropas Savienības Ekomarķējuma komitejas izstrādātajiem kritērijiem.

| (3) | Šiem ekoloģiskajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām vērtēšanas un verifikācijas prasībām jābūt spēkā četrus gadus no šā lēmuma paziņošanas dienas. |
| --- | --- |

(3)

Šiem ekoloģiskajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām vērtēšanas un verifikācijas prasībām jābūt spēkā četrus gadus no šā lēmuma paziņošanas dienas.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1980/2000 17. pantam izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1980/2000 17. pantam izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Grīdas tekstilsegumi ir tekstilmateriāli grīdas segumiem, ko parasti izgatavo pēc aušanas, adīšanas vai adatu cauršūšanas tehnoloģijas; tos parasti ieklāj, piestiprinot ar naglām, skavām vai līmi. Pie šīs grupas nepieder nenostiprināmi paklāji un lupatu paklāji. Tajā neietilpst sienas segumi vai segumi lietošanai ārpus telpām.

Šajā ražojumu grupā neietilpst tekstilmateriāli, kas apstrādāti ar biocīdiem produktiem, izņemot gadījumus, ja aktīvā viela šajos biocīdos produktos ir ietverta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (2) I pielikuma A daļā un ja šo biocīdo produktu ir atļauts izmantot konkrētajā gadījumā saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK V pielikumu.

2. pants

Lai grīdas tekstilsegumiem piešķirtu Regulā (EK) Nr. 1980/2000 noteikto Kopienas ekomarķējumu, tiem jāietilpst ražojumu grupā “grīdas tekstilsegumi”, kas definēta šī lēmuma 1. pantā, un tiem jāatbilst pielikumā noteiktajiem ekoloģiskajiem kritērijiem.

3. pants

Ekoloģiskie kritēriji ražojumu grupai “grīdas tekstilsegumi” un ar tiem saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā četrus gadus no šā lēmuma paziņošanas dienas.

4. pants

Administratīviem mērķiem ražojumu grupai “grīdas tekstilsegumi” piešķirtais kods ir “34”.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 30. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 237, 21.9.2000., 1. lpp.

1

(2)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

PAMATPRINCIPI

Kritēriju noteikšanas mērķi

Kritēriju noteikšanas mērķi ir:

| — | samazināt ietekmi uz biotopiem un ar to saistītiem resursiem, |
| --- | --- |

—

samazināt ietekmi uz biotopiem un ar to saistītiem resursiem,

| — | samazināt enerģijas patēriņu, |
| --- | --- |

—

samazināt enerģijas patēriņu,

| — | samazināt toksisku vai citādu piesārņojošu vielu izplūdi vidē, |
| --- | --- |

—

samazināt toksisku vai citādu piesārņojošu vielu izplūdi vidē,

| — | samazināt bīstamu vielu izmantošanu materiālos un galaproduktos, |
| --- | --- |

—

samazināt bīstamu vielu izmantošanu materiālos un galaproduktos,

| — | panākt drošību un novērst veselības apdraudējumu dzīves vidē, |
| --- | --- |

—

panākt drošību un novērst veselības apdraudējumu dzīves vidē,

| — | izplatīt informāciju, kas dos patērētājam iespēju lietot ražojumu efektīvi, līdz minimumam samazinot ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

—

izplatīt informāciju, kas dos patērētājam iespēju lietot ražojumu efektīvi, līdz minimumam samazinot ietekmi uz vidi.

Kritēriji ir noteikti līmeņos, kas veicina tādu segumu marķēšanu, kuru ražošanai ir maza ietekme uz vidi.

Vērtēšanas un verifikācijas prasības

Konkrētas vērtēšanas un verifikācijas prasības norādītas katram kritērijam atsevišķi.

Šajā ražojumu grupā ietilpst paklāju grupa, kas definēta kā “grīdas segumi, ko parasti izgatavo pēc aušanas, adīšanas vai adatu cauršūšanas tehnoloģijas; tos parasti ieklāj, piestiprinot ar naglām, skavām vai līmi”.

Tajā neietilpst sienas segumi vai segumi lietošanai ārpus telpām. Pie šīs grupas nepieder nenostiprināmi paklāji un lupatu paklāji.

Grīdas tekstilsegumu ražojumu grupas definīcija atbilst standartam DIN ISO 2424.

Eiropas grīdas tekstilsegumu ražošanas nozare nosaka tās tehnisko pozīciju atbilstīgi Eiropas Standartizācijas komitejas standartam CEN/TC 134.

Funkcionālā vienība, ar kuru saista ieguldījumus un produkciju, ir galaprodukta 1 m2.

Attiecīgos gadījumos var izmantot citas testēšanas metodes, kas nav norādītas konkrētajam kritērijam, ja tās kā ekvivalentas ir atzinusi kompetentā iestāde, kura izvērtē pieteikumu.

Ja iespējams, testēšana jāveic pienācīgi akreditētās laboratorijās vai tādās laboratorijās, kuras atbilst standartā EN ISO 17025 norādītajām vispārīgajām prasībām.

Attiecīgos gadījumos kompetentās iestādes var pieprasīt apliecinošus dokumentus vai veikt neatkarīgas verifikācijas.

KRITĒRIJI ATTIECĪBĀ UZ GRĪDAS TEKSTILSEGUMIEM

1.   IZEJVIELAS

Vispārīgas prasības par materiāliem

Ražojuma izgatavošanai izmantotie materiāli nedrīkst saturēt vielas vai preparātus, kuriem lietošanas laikā piešķirts vai varētu tikt piešķirts kāds no šādiem risku apzīmējumiem (vai to kombinācijām):

| R23 | (toksisks ieelpojot), |
| --- | --- |
| R24 | (toksisks, nonākot saskarē ar ādu), |
| R25 | (toksisks, ja norij), |
| R26 | (ļoti toksisks ieelpojot), |
| R27 | (ļoti toksisks, nonākot saskarē ar ādu), |
| R28 | (ļoti toksisks norijot), |
| R39 | (ļoti nopietnu neatgriezenisku seku draudi), |
| R40 | (ierobežoti pierādījumi par kancerogēnu iedarbību), |
| R42 | (ieelpojot var izraisīt paaugstinātu jutīgumu), |
| R43 | (nonākot saskarē ar ādu, var izraisīt paaugstinātu jutīgumu), |
| R45 | (var izraisīt vēzi), |
| R46 | (var izraisīt pārmantojamu ģenētisku bojājumu), |
| R48 | (ilgstoša ietekme rada nopietnu veselības bojājumu draudus), |
| R49 | (ieelpojot var izraisīt vēzi), |
| R50 | (ļoti toksisks ūdens organismiem), |
| R51 | (toksisks ūdens organismiem), |
| R52 | (kaitīgs ūdens organismiem), |
| R53 | (var izraisīt ilgstošu negatīvu iedarbību uz ūdens vidi), |
| R60 | (var negatīvi ietekmēt auglību), |
| R61 | (var kaitēt augļa attīstībai), |
| R62 | (iespējams risks negatīvai ietekmei uz auglību), |
| R63 | (iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai), |
| R68 | (iespējams neatgriezeniskas iedarbības risks), |

R23

(toksisks ieelpojot),

R24

(toksisks, nonākot saskarē ar ādu),

R25

(toksisks, ja norij),

R26

(ļoti toksisks ieelpojot),

R27

(ļoti toksisks, nonākot saskarē ar ādu),

R28

(ļoti toksisks norijot),

R39

(ļoti nopietnu neatgriezenisku seku draudi),

R40

(ierobežoti pierādījumi par kancerogēnu iedarbību),

R42

(ieelpojot var izraisīt paaugstinātu jutīgumu),

R43

(nonākot saskarē ar ādu, var izraisīt paaugstinātu jutīgumu),

R45

(var izraisīt vēzi),

R46

(var izraisīt pārmantojamu ģenētisku bojājumu),

R48

(ilgstoša ietekme rada nopietnu veselības bojājumu draudus),

R49

(ieelpojot var izraisīt vēzi),

R50

(ļoti toksisks ūdens organismiem),

R51

(toksisks ūdens organismiem),

R52

(kaitīgs ūdens organismiem),

R53

(var izraisīt ilgstošu negatīvu iedarbību uz ūdens vidi),

R60

(var negatīvi ietekmēt auglību),

R61

(var kaitēt augļa attīstībai),

R62

(iespējams risks negatīvai ietekmei uz auglību),

R63

(iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai),

R68

(iespējams neatgriezeniskas iedarbības risks),

kā noteikts Padomes 1967. gada 27. jūnija Direktīvā 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (1) (bīstamo vielu direktīva) un tās turpmākajos grozījumos un ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK (2) (bīstamo preparātu direktīva).

Alternatīvi klasifikācijai var izmantot Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (3). Šajā gadījumā izejvielām nedrīkst būt pievienota tāda viela vai preparāts, kam lietošanas laikā piešķirts vai varētu tikt piešķirts kāds no šādiem bīstamības apzīmējumiem (vai to kombinācijas): H300, H301, H310, H311, H317 H330, H331, H334, H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341, H370, H372.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz datus par izejmateriālu tipu un sastāvu, kas noteikti ar ķīmiskām analīzēm, un atbilstības deklarāciju attiecībā uz iepriekš minētajiem kritērijiem.

1.1.   Tekstilšķiedras – ķīmiskās vielas

Šķiedrām, kas iegūtas no otrreizējām izejvielām, šajā nodaļā noteiktos kritērijus nepiemēro. Attiecībā uz bīstamu vielu klātbūtni piemēro 1. kritērijā “Vispārējas prasības par materiāliem” aprakstītās prasības.

Šajā nodaļā ir noteikti īpaši kritēriji vilnas, poliamīda, poliestera un polipropilēna šķiedrām.

Vilnas apstrāde

| a) | Kopējais šādu vielu saturs nepārsniedz 0,5 ppm:






  Viela | CAS Nr. |
| --- | --- | --- |
| γ-heksahlorcikloheksāns (lindāns) | 319-84-6 |
| α-heksahlorcikloheksāns | 319-85-7 |
| β-heksahlorcikloheksāns | 58-89-9 |
| δ-heksahlorcikloheksāns | 319-86-8 |
| aldrīns | 309-00-2 |
| dieldrīns | 60-57-1 |
| endrīns | 72-20-8 |
| p,p’-DDT | 50-29-3 |
| p,p’-DDD | 72-54-8 |

a)

Kopējais šādu vielu saturs nepārsniedz 0,5 ppm:

Viela

CAS Nr.

γ-heksahlorcikloheksāns (lindāns)

319-84-6

α-heksahlorcikloheksāns

319-85-7

β-heksahlorcikloheksāns

58-89-9

δ-heksahlorcikloheksāns

319-86-8

aldrīns

309-00-2

dieldrīns

60-57-1

endrīns

72-20-8

p,p’-DDT

50-29-3

p,p’-DDD

72-54-8

| b) | Kopējais šādu vielu saturs nepārsniedz 2 ppm:






  Viela | CAS Nr. |
| --- | --- | --- |
| Propetamfoss | 31218-83-4 |
| Diazinons | 333-41-5 |
| Dihlofentions | 97-17-6 |
| Fenhlorofoss | 299-84-3 |
| Hlorpirifoss | 2921-88-2 |
| Hlorfenvinfoss | 470-90-6 |
| Etions | 563-12-2 |
| Pirimifosmetils | 29232-93-7 |

b)

Kopējais šādu vielu saturs nepārsniedz 2 ppm:

Viela

CAS Nr.

Propetamfoss

31218-83-4

Diazinons

333-41-5

Dihlofentions

97-17-6

Fenhlorofoss

299-84-3

Hlorpirifoss

2921-88-2

Hlorfenvinfoss

470-90-6

Etions

563-12-2

Pirimifosmetils

29232-93-7

| c) | Kopējais šādu vielu saturs nepārsniedz 0,5 ppm:






  Viela | CAS Nr. |
| --- | --- | --- |
| Cihalotrīns | 68085-85-8 |
| Cipermetrīns | 52315-07-8 |
| Deltametrīns | 52918-63-5 |
| Fenvalerāts | 51630-58-1 |
| Flumetrīns | 69770-45-2 |

c)

Kopējais šādu vielu saturs nepārsniedz 0,5 ppm:

Viela

CAS Nr.

Cihalotrīns

68085-85-8

Cipermetrīns

52315-07-8

Deltametrīns

52918-63-5

Fenvalerāts

51630-58-1

Flumetrīns

69770-45-2

| d) | Kopējais šādu vielu saturs nepārsniedz 2 ppm:






  Viela | CAS Nr. |
| --- | --- | --- |
| Diflubenzurons | 35367-38-5 |
| Triflumurons | 64628-44-0 |
| Diciklanils | 112636-83-6 |

d)

Kopējais šādu vielu saturs nepārsniedz 2 ppm:

Viela

CAS Nr.

Diflubenzurons

35367-38-5

Triflumurons

64628-44-0

Diciklanils

112636-83-6

Šīs prasības (kā noteikts a), b), c) un d) daļā un katrā atsevišķi) nepiemēro, ja var iesniegt dokumentārus pierādījumus, kas apliecina to lauksaimnieku identitāti, kuri ražojuši vismaz 75 % vilnas vai attiecīgās dzīvnieku šķiedras, un minēto lauksaimnieku deklarāciju par to, ka iepriekšminētās vielas nav lietotas attiecīgajos laukos vai attiecīgajiem dzīvniekiem.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz iepriekš minētos dokumentus vai arī testēšanas pārskatu, kura sagatavošanai izmantota testēšanas metode IWTO Draft Test Method 59. Ja izmantotajiem tekstilmateriāliem ir piešķirts ekomarķējums saskaņā ar ES Ekomarķējuma piešķiršanas shēmu tekstilprecēm, prasības ir izpildītas. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz attiecīgu dokumentāciju.

Poliamīda šķiedras

Monomēra ražošanas gada vidējā N2O emisija gaisā ir mazāka par vai vienāda ar 10 g/kg saražotās poliamīda-6 šķiedras un 50 g/kg saražotās poliamīda-6,6 šķiedras.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs kopā ar atbilstības deklarāciju iesniedz sīku dokumentāciju un/vai testēšanas pārskatus par atbilstību šim kritērijam. Ja izmantotajiem tekstilmateriāliem ir piešķirts ekomarķējums saskaņā ar Ekomarķējuma piešķiršanas shēmu tekstilprecēm, prasības ir izpildītas. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz attiecīgu dokumentāciju.

Poliesteris

| a) | Antimona saturs poliestera šķiedrā ir ne lielāks par 260 ppm. Ja antimons nav izmantots, pieteikuma iesniedzējs blakus ražojuma ekomarķējumam var norādīt “bez antimona” (vai iekļaut līdzīgu tekstu). |
| --- | --- |

a)

Antimona saturs poliestera šķiedrā ir ne lielāks par 260 ppm. Ja antimons nav izmantots, pieteikuma iesniedzējs blakus ražojuma ekomarķējumam var norādīt “bez antimona” (vai iekļaut līdzīgu tekstu).

| b) | Polimerizācijas un poliestera šķiedras ražošanas gadā vidējā GOS emisija, kuru mēra tajos procesa posmos, kad tā notiek, ietverot arī difūzās emisijas, ir mazāka vai vienāda ar 1,2 g/kg ražoto poliestera sveķu. (Pie GOS pieder visi organiskie savienojumi, kuru tvaika spiediens pie 293,15 K ir 0,01 kPa vai lielāks vai kuriem konkrētajos lietošanas apstākļos ir atbilstīgā gaistamība.) |
| --- | --- |

b)

Polimerizācijas un poliestera šķiedras ražošanas gadā vidējā GOS emisija, kuru mēra tajos procesa posmos, kad tā notiek, ietverot arī difūzās emisijas, ir mazāka vai vienāda ar 1,2 g/kg ražoto poliestera sveķu. (Pie GOS pieder visi organiskie savienojumi, kuru tvaika spiediens pie 293,15 K ir 0,01 kPa vai lielāks vai kuriem konkrētajos lietošanas apstākļos ir atbilstīgā gaistamība.)

Vērtēšana un verifikācija. Gadījumā, kas aprakstīts a) apakšpunktā, pieteikuma iesniedzējs iesniedz vai nu deklarāciju par to, ka antimona savienojumi netiek izmantoti, vai testēšanas pārskatu, kura sagatavošanai izmantota šāda testēšanas metode: tieša noteikšana ar atomu absorbcijas spektrometrijas metodi. Testēšanu veic neapstrādātai šķiedrai pirms tās jebkāda veida apstrādes ar slapjo paņēmienu. Attiecībā uz b) punktu pieteikuma iesniedzējs kopā ar atbilstības deklarāciju iesniedz sīku dokumentāciju un/vai testēšanas pārskatus par atbilstību šim kritērijam. Ja izmantotajiem tekstilmateriāliem ir piešķirts ekomarķējums saskaņā ar Ekomarķējuma piešķiršanas shēmu tekstilprecēm, prasības ir izpildītas. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz attiecīgu dokumentāciju.

Polipropilēns

| a) | Netiek izmantoti pigmenti uz svina bāzes.

  Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju, kas apstiprina, ka minētā viela nav izmantota. |
| --- | --- |

a)

Netiek izmantoti pigmenti uz svina bāzes.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju, kas apstiprina, ka minētā viela nav izmantota.

| b) | NOx un SO2 emisija no polipropilēna ražošanas (monomēru ražošanas, polimerizācijas un granulēšanas) nedrīkst pārsniegt šādas robežvērtības: | NOx
  : 12 kg/t polipropilēna, |
| --- | --- | --- |

b)

NOx un SO2 emisija no polipropilēna ražošanas (monomēru ražošanas, polimerizācijas un granulēšanas) nedrīkst pārsniegt šādas robežvērtības:

NOx
  : 12 kg/t polipropilēna,

| | SO2
  : 11 kg/t polipropilēna. |
| --- | --- |

SO2
  : 11 kg/t polipropilēna.

Vērtēšana un verifikācija. Šķiedras ražotājs izmēra vai aprēķina NOx un SO2 emisijas no polipropilēna ražošanas un iesniedz deklarāciju par atbilstību kritērijam. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz attiecīgu dokumentāciju.

1.2.   Pamatnes

Attiecībā uz bīstamu vielu klātbūtni piemēro 1. kritērijā “Vispārējas prasības attiecībā uz materiāliem” aprakstītās prasības.

Putugumija (dabīgais un mākslīgais latekss un poliuretāns)

Piezīme. Šie kritēriji jāievēro tikai tajā gadījumā, ja lateksa putas veido vairāk nekā 5 % no paklāja kopējās masas.

| a) | Ekstrahējamie smagie metāli. Šādu metālu koncentrācija nepārsniedz šādas robežvērtības:






  Viela | Robežvērtība
  (ppm) |
| --- | --- | --- |
| antimons | 0,5 |
| arsēns | 0,5 |
| svins | 0,5 |
| kadmijs | 0,1 |
| hroms | 1,0 |
| kobalts | 0,5 |
| varš | 2,0 |
| niķelis | 1,0 |
| dzīvsudrabs | 0,02 |

a)

Ekstrahējamie smagie metāli. Šādu metālu koncentrācija nepārsniedz šādas robežvērtības:

Viela

Robežvērtība

(ppm)

antimons

0,5

arsēns

0,5

svins

0,5

kadmijs

0,1

hroms

1,0

kobalts

0,5

varš

2,0

niķelis

1,0

dzīvsudrabs

0,02

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kas sagatavots, izmantojot šādu testēšanas metodi: sasmalcinātu materiālu paraugs, kas iegūts saskaņā ar DIN 38414-S4, L/S = 10. Filtrācija ar 0,45 μm membrānfiltru. Analīze, izmantojot atomu emisijas spektroskopiju ar induktīvo saistīto plazmu (ICP-AES), vai ar hidrīdu vai aukstā tvaika paņēmienu.

| b) | Gaistoši organiski savienojumi (4) (GOS). GOS koncentrācija nepārsniedz 0,5 mg/m3.

  Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kas sagatavots, izmantojot šādu testēšanas metodi: kameras tests pēc DIN ISO 16000-6 gaisa paraugu noņemšanai un analīzei. |
| --- | --- |

b)

Gaistoši organiski savienojumi (4) (GOS). GOS koncentrācija nepārsniedz 0,5 mg/m3.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kas sagatavots, izmantojot šādu testēšanas metodi: kameras tests pēc DIN ISO 16000-6 gaisa paraugu noņemšanai un analīzei.

| c) | Metālu kompleksu krāsvielas. Neizmanto metālu kompleksu krāsvielas uz vara, svina, hroma vai niķeļa bāzes.

  Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju, kas apstiprina, ka minētās vielas netiek izmantotas. |
| --- | --- |

c)

Metālu kompleksu krāsvielas. Neizmanto metālu kompleksu krāsvielas uz vara, svina, hroma vai niķeļa bāzes.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju, kas apstiprina, ka minētās vielas netiek izmantotas.

| d) | Hlorfenols. Hlorfenolu (sāļu vai esteru) koncentrācija nedrīkst būt lielāka par 0,1 ppm, izņemot monohlorfenolu un dihlorfenolu (sāļu un esteru) koncentrāciju, kas nedrīkst būt lielāka par 1 ppm.

  Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kas sagatavots, izmantojot šādu testēšanas metodi: 5 g parauga sasmalcināšana, hlorfenola vai nātrija sāls iegūšana. Analīze, izmantojot gāzu hromatogrāfu, noteikšana ar masspektrometru vai elektronu satveres detektoru. |
| --- | --- |

d)

Hlorfenols. Hlorfenolu (sāļu vai esteru) koncentrācija nedrīkst būt lielāka par 0,1 ppm, izņemot monohlorfenolu un dihlorfenolu (sāļu un esteru) koncentrāciju, kas nedrīkst būt lielāka par 1 ppm.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kas sagatavots, izmantojot šādu testēšanas metodi: 5 g parauga sasmalcināšana, hlorfenola vai nātrija sāls iegūšana. Analīze, izmantojot gāzu hromatogrāfu, noteikšana ar masspektrometru vai elektronu satveres detektoru.

| e) | Butadiēns. Butadiēna koncentrācija nepārsniedz 1 ppm.

  Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kas sagatavots, izmantojot šādu testēšanas metodi: parauga sasmalcināšana un svēršana. Paraugu ņemšana, izmantojot tvaika fāzes metodi. Analīze, izmantojot gāzu hromatogrāfu, noteikšana ar liesmas jonizācijas detektoru. |
| --- | --- |

e)

Butadiēns. Butadiēna koncentrācija nepārsniedz 1 ppm.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kas sagatavots, izmantojot šādu testēšanas metodi: parauga sasmalcināšana un svēršana. Paraugu ņemšana, izmantojot tvaika fāzes metodi. Analīze, izmantojot gāzu hromatogrāfu, noteikšana ar liesmas jonizācijas detektoru.

| f) | Nitrozamīni. N-nitrozamīnu koncentrācija nepārsniedz 0,001 mg/m3, mērot ar kameras testa metodi.

  Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kas sagatavots, izmantojot šādu testēšanas metodi: kameras tests ar Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften ZH 1/120,23 (vai ekvivalentu) gaisa paraugu noņemšanai un analīzei. |
| --- | --- |

f)

Nitrozamīni. N-nitrozamīnu koncentrācija nepārsniedz 0,001 mg/m3, mērot ar kameras testa metodi.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kas sagatavots, izmantojot šādu testēšanas metodi: kameras tests ar Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften ZH 1/120,23 (vai ekvivalentu) gaisa paraugu noņemšanai un analīzei.

Putugumija (tikai poliuretānam)

| a) | Alvas organiskie savienojumi. Neizmanto alvu organisko savienojumu veidā (oglekļa atoma saite ar alvu).

  Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju, kas apstiprina, ka minētās vielas netiek izmantotas. |
| --- | --- |

a)

Alvas organiskie savienojumi. Neizmanto alvu organisko savienojumu veidā (oglekļa atoma saite ar alvu).

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju, kas apstiprina, ka minētās vielas netiek izmantotas.

| b) | Putu veidotājas vielas: hlorfluorogļūdeņradi, freonu, fluorogļūdeņradi vai metilēnhlorīdu neizmanto kā putu veidotājas vielas vai kā papildu putu veidotājas vielas.

  Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju, kas apstiprina, ka šīs putu veidotājas vielas nav izmantotas. |
| --- | --- |

b)

Putu veidotājas vielas: hlorfluorogļūdeņradi, freonu, fluorogļūdeņradi vai metilēnhlorīdu neizmanto kā putu veidotājas vielas vai kā papildu putu veidotājas vielas.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju, kas apstiprina, ka šīs putu veidotājas vielas nav izmantotas.

Vulkanizētās putas

Otras puses apstrādei vulkanizētās putas neizmanto.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par neizmantošanu.

Formaldehīds

Formaldehīda koncentrācija ir mazāka vai vienāda ar 30 ppm, nosakot pēc EN ISO 14184-1 metodes. Ja izmanto kameras testa metodi, koncentrācija ir mazāka vai vienāda ar 0,01 mg/m3.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kas sagatavots, izmantojot šādu testēšanas metodi: EN ISO 14184-1. 1 g parauga ar 100 g ūdens 1 stundu silda 40 °C temperatūrā. Formaldehīda izvilkumu analizē ar fotometrisko metodi, izmantojot acetilacetonu.

Var izmantot arī emisijas kameras testa metodi: ENV 13419-1, ar EN ISO 16000-3 vai VDI 3484-1 gaisa paraugu ņemšanai un analīzei.

2.   VISU MATERIĀLU RAŽOŠANA

Attiecībā uz bīstamu vielu klātbūtni piemēro 1. kritērijā “Vispārējas prasības par materiāliem” aprakstītās prasības.

Pieteikuma iesniedzējs nodrošina atbilstību šādām konkrētām prasībām:

Antipirēni

Ražojumā atļauts izmantot tikai tādus antipirēnus, kas ir ķīmiski saistīti polimēra šķiedrā vai uzklāti uz šķiedras virsmas (reaktīvie antipirēni). Ja uz izmantotajiem antipirēniem attiecas kāda no turpmāk norādītajām riska frāzēm, šiem antipirēniem izmantošanas laikā būtu jāmaina ķīmiskā forma, lai tie vairs neatbilstu šo riska frāžu klasifikācijai. (Ja uz apstrādātas dzijas vai auduma ir mazāk nekā 0,1 % antipirēna, tas var saglabāt to ķīmisko formu, kāda tam bija pirms lietošanas.):

| R40 | (ierobežoti pierādījumi par kancerogēnu iedarbību), |
| --- | --- |
| R45 | (var izraisīt vēzi), |
| R46 | (var izraisīt pārmantojamu ģenētisku bojājumu), |
| R49 | (ieelpojot var izraisīt vēzi), |
| R50 | (ļoti toksisks ūdens organismiem), |
| R51 | (toksisks ūdens organismiem), |
| R52 | (kaitīgs ūdens organismiem), |
| R53 | (var izraisīt ilgstošu negatīvu iedarbību uz ūdens vidi), |
| R60 | (var negatīvi ietekmēt auglību), |
| R61 | (var kaitēt augļa attīstībai), |
| R62 | (iespējams risks negatīvai ietekmei uz auglību), |
| R63 | (iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai), |
| R68 | (iespējami neatgriezeniskas iedarbības draudi), |

R40

(ierobežoti pierādījumi par kancerogēnu iedarbību),

R45

(var izraisīt vēzi),

R46

(var izraisīt pārmantojamu ģenētisku bojājumu),

R49

(ieelpojot var izraisīt vēzi),

R50

(ļoti toksisks ūdens organismiem),

R51

(toksisks ūdens organismiem),

R52

(kaitīgs ūdens organismiem),

R53

(var izraisīt ilgstošu negatīvu iedarbību uz ūdens vidi),

R60

(var negatīvi ietekmēt auglību),

R61

(var kaitēt augļa attīstībai),

R62

(iespējams risks negatīvai ietekmei uz auglību),

R63

(iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai),

R68

(iespējami neatgriezeniskas iedarbības draudi),

kā tie definēti Direktīvā 67/548/EEK.

Alternatīvi klasifikācijai var izmantot Regulu (EK) Nr. 1272/2008. Šajā gadījumā aizliegts izejvielām pievienot jebkādas vielas vai preparātus, kam pieteikuma laikā ir piešķirts vai kuriem var piešķirt šādas bīstamības norādes (vai to kombinācijas): H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Tas neattiecas uz antipirēniem, kas tikai fiziski ir iejaukti polimēra šķiedrā vai tekstilmateriāla pārklājumā (pievienotie antipirēni).

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka antipirēnus neizmanto, vai norāda, kādus izmanto, un iesniedz dokumentāciju (piemēram, drošības datu lapas) un/vai deklarācijas, kurās norādīts, ka attiecīgie antipirēni atbilst šim kritērijam.

Plastifikatori

Ja ražošanas procesā izmanto plastifikatorus, var izmantot tikai tādus ftalātus, kuru riski lietošanas laikā ir novērtēti un uz kuriem neattiecas šādas frāzes (vai to kombinācijas):

| R50 | (ļoti toksisks ūdens organismiem), |
| --- | --- |
| R51 | (toksisks ūdens organismiem), |
| R52 | (kaitīgs ūdens organismiem), |
| R53 | (var izraisīt ilgstošu negatīvu iedarbību uz ūdens vidi), |
| R60 | (var negatīvi ietekmēt auglību), |
| R61 | (var kaitēt augļa attīstībai), |
| R62 | (iespējams risks negatīvai ietekmei uz auglību), |

R50

(ļoti toksisks ūdens organismiem),

R51

(toksisks ūdens organismiem),

R52

(kaitīgs ūdens organismiem),

R53

(var izraisīt ilgstošu negatīvu iedarbību uz ūdens vidi),

R60

(var negatīvi ietekmēt auglību),

R61

(var kaitēt augļa attīstībai),

R62

(iespējams risks negatīvai ietekmei uz auglību),

kā tie definēti Direktīvā 67/548/EEK.

Alternatīvi klasifikācijai var izmantot Regulu (EK) Nr. 1272/2008. Šajā gadījumā izejvielām nedrīkst būt pievienota tāda viela vai preparāts, kam lietošanas laikā piešķirts vai varētu tikt piešķirts kāds no šādiem bīstamības apzīmējumiem (vai to kombinācijas): H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df.

Turklāt ražojumā nav atļauts izmantot DNOP (di-n-oktilftalātu), DINP (diizononilftalātu), DIDP (diizodecilftalātu).

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju, kas apstiprina, ka minētā viela nav izmantota. Kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/84/EK (5), ftalāti piemaisījumu veidā grīdas tekstilsegumā var būt ne vairāk kā 0,1 % no masas.

2.1.   Ķīmiskās vielas, ko tekstilšķiedru izmanto papildu apstrādei

Neizmanto alkilfeniletoksilātus (APEO), lineāros alkilbenzilsulfonātus (LAS), bis(hidrogenēto taukskābju parafīnu alkil)dimetilamonija hlorīdu (DTDMAC), distearildimetilamonija hlorīdu (DSDMAC), di(cietināto taukskābju parafīnu)dimetilamonija hlorīdu (DHTDMAC), etilēndiamīntetraacetātu (EDTA) un dietilēntriamīnpentaacetātu (DTPA), un izmantotie preparāti vai sastāvi nesatur minētās vielas.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju, kas apstiprina, ka minētā viela nav izmantota.

2.2.   Krāsvielas un krāsu pigmenti

Azokrāsvielas

Neizmanto tādas azokrāsvielas, kurām sadaloties var rasties šādi aromātiskie amīni:

| | 4-aminodifenils (92-67-1) |
| --- | --- |

4-aminodifenils (92-67-1)

| | benzidīns (92-87-5) |
| --- | --- |

benzidīns (92-87-5)

| | 4-hlor-o-toluidīns (95-69-2) |
| --- | --- |

4-hlor-o-toluidīns (95-69-2)

| | 2-naftilamīns (91-59-8) |
| --- | --- |

2-naftilamīns (91-59-8)

| | o-amino-azotoluols (97-56-3) |
| --- | --- |

o-amino-azotoluols (97-56-3)

| | 2-amino-4-nitrotoluols (99-55-8) |
| --- | --- |

2-amino-4-nitrotoluols (99-55-8)

| | p-hloranilīns (106-47-8) |
| --- | --- |

p-hloranilīns (106-47-8)

| | 2,4-diaminoanizols (615-05-4) |
| --- | --- |

2,4-diaminoanizols (615-05-4)

| | 4,4’-diaminodifenilmetāns (101-77-9) |
| --- | --- |

4,4’-diaminodifenilmetāns (101-77-9)

| | 3,3’-dihlorbenzidīns (91-94-1) |
| --- | --- |

3,3’-dihlorbenzidīns (91-94-1)

| | 3,3’-dimetoksibenzidīns (119-90-4) |
| --- | --- |

3,3’-dimetoksibenzidīns (119-90-4)

| | 3,3’-dimetilbenzidīns (119-93-7) |
| --- | --- |

3,3’-dimetilbenzidīns (119-93-7)

| | 3,3’-dimetil-4,4’-diaminodifenilmetāns (838-88-0) |
| --- | --- |

3,3’-dimetil-4,4’-diaminodifenilmetāns (838-88-0)

| | p-krezidīns (120-71-8) |
| --- | --- |

p-krezidīns (120-71-8)

| | 4,4’-oksidianilīns (101-80-4) |
| --- | --- |

4,4’-oksidianilīns (101-80-4)

| | 4,4’-tiodianilīns (139-65-1) |
| --- | --- |

4,4’-tiodianilīns (139-65-1)

| | o-toluidīns (95-53-4) |
| --- | --- |

o-toluidīns (95-53-4)

| | 2,4-diaminotoluols (95-80-7) |
| --- | --- |

2,4-diaminotoluols (95-80-7)

| | 2,4,5-trimetilanilīns (137-17-7) |
| --- | --- |

2,4,5-trimetilanilīns (137-17-7)

| | 4-aminoazobenzols (60-09-3) |
| --- | --- |

4-aminoazobenzols (60-09-3)

| | o-anizidīns (90-04-0) |
| --- | --- |

o-anizidīns (90-04-0)

| | 2,4-ksilidīns |
| --- | --- |

2,4-ksilidīns

| | 2,6-ksilidīns |
| --- | --- |

2,6-ksilidīns

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu krāsvielu neizmantošanu. Ja šī deklarācija pakļauta verifikācijai, izmanto šādu standartu EN 14362-1 un 2. (Piezīme. Var iegūt kļūdaini pozitīvu rezultātu par 4-aminoazobenzola klātbūtni, un tāpēc ir ieteicams veikt apstiprināšanas testu.)

Krāsvielas, kas ir kancerogēni, mutagēni vai reproduktīvajai funkcijai toksiski savienojumi

| a) | Nedrīkst izmantot šādas krāsvielas: | C.I. Basic Red 9 |
| --- | --- | --- |

a)

Nedrīkst izmantot šādas krāsvielas:

C.I. Basic Red 9

| | C.I. Disperse Blue 1 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 1

| | C.I. Acid Red 26 |
| --- | --- |

C.I. Acid Red 26

| | C.I. Basic Violet 14 |
| --- | --- |

C.I. Basic Violet 14

| | C.I. Disperse Orange 11 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 11

| | C.I. Direct Black 38 |
| --- | --- |

C.I. Direct Black 38

| | C.I. Direct Blue 6 |
| --- | --- |

C.I. Direct Blue 6

| | C.I. Direct Red 28 |
| --- | --- |

C.I. Direct Red 28

| | C.I. Disperse Yellow 3 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 3

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu krāsvielu neizmantošanu.

| b) | Nav atļauts izmantot krāsvielas vai krāsvielu preparātus, kas satur vairāk nekā 0,1 % (masas) vielu, kuras pieteikuma iesniegšanas laikā atbilst jebkuras no šādu riska frāžu (vai to kombināciju) klasifikācijas kritērijiem:






  R40 | (ierobežoti pierādījumi par kancerogēnu iedarbību), |
| --- | --- | --- |
| R45 | (var izraisīt vēzi), |
| R46 | (var izraisīt pārmantojamu ģenētisku bojājumu), |
| R49 | (ieelpojot var izraisīt vēzi), |
| R60 | (var negatīvi ietekmēt auglību), |
| R61 | (var kaitēt augļa attīstībai), |
| R62 | (iespējams risks negatīvai ietekmei uz auglību), |
| R63 | (iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai), |
| R68 | (iespējami neatgriezeniskas iedarbības draudi), |

b)

Nav atļauts izmantot krāsvielas vai krāsvielu preparātus, kas satur vairāk nekā 0,1 % (masas) vielu, kuras pieteikuma iesniegšanas laikā atbilst jebkuras no šādu riska frāžu (vai to kombināciju) klasifikācijas kritērijiem:

R40

(ierobežoti pierādījumi par kancerogēnu iedarbību),

R45

(var izraisīt vēzi),

R46

(var izraisīt pārmantojamu ģenētisku bojājumu),

R49

(ieelpojot var izraisīt vēzi),

R60

(var negatīvi ietekmēt auglību),

R61

(var kaitēt augļa attīstībai),

R62

(iespējams risks negatīvai ietekmei uz auglību),

R63

(iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai),

R68

(iespējami neatgriezeniskas iedarbības draudi),

kā tie definēti Direktīvā 67/548/EEK.

Alternatīvs risinājums ir klasifikācija atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1272/2008. Šādā gadījumā izejvielām nedrīkst būt pievienota tāda viela vai preparāts, kam lietošanas laikā piešķirts vai varētu tikt piešķirts kāds no šādiem bīstamības apzīmējumiem (vai to kombinācijas): H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu krāsvielu neizmantošanu.

Krāsvielas ar iespējamu sensibilizējošu iedarbību

Nedrīkst izmantot šādas krāsvielas:

| | C.I. Disperse Blue 3 C.I. 61505 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 3 C.I. 61505

| | C.I. Disperse Blue 7 C.I. 62500 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 7 C.I. 62500

| | C.I. Disperse Blue 26 C.I. 63305 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 26 C.I. 63305

| | C.I. Disperse Blue 35 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 35

| | C.I. Disperse Blue 102 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 102

| | C.I. Disperse Blue 106 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 106

| | C.I. Disperse Blue 124 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 124

| | C.I. Disperse Brown 1 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Brown 1

| | C.I. Disperse Orange 1 C.I. 11080 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 1 C.I. 11080

| | C.I. Disperse Orange 3 C.I. 11005 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 3 C.I. 11005

| | C.I. Disperse Orange 37 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 37

| | C.I. Disperse Orange 76 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 76

| | (iepriekš apzīmēta kā Orange 37) |
| --- | --- |

(iepriekš apzīmēta kā Orange 37)

| | C.I. Disperse Red 1 C.I. 11110 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 1 C.I. 11110

| | C.I. Disperse Red 11 C.I. 62015 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 11 C.I. 62015

| | C.I. Disperse Red 17 C.I. 11210 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 17 C.I. 11210

| | C.I. Disperse Yellow 1 C.I. 10345 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 1 C.I. 10345

| | C.I. Disperse Yellow 9 C.I. 10375 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 9 C.I. 10375

| | C.I. Disperse Yellow 39 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 39

| | C.I. Disperse Yellow 49 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 49

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu krāsvielu neizmantošanu.

Smagie metāli

Materiālu krāsošanai kā krāsvielu komponentu sastāvdaļas neizmanto krāsvielas un pigmentus, kas satur svinu (Pb), kadmiju (Cd), dzīvsudrabu (Hg), kā arī hromu (vispār) vai Cr(VI) veidā.

Smago metālu pieļaujamā satura robežvērtība ieklātā paklājā ir 100 mg/kg.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par šādu krāsvielu neizmantošanu un dokumentāciju, kurā parādīts, ka noteiktā robežvērtība nav pārsniegta.

Ja izmantotie produkti ir marķēti ar GUT marķējumu, tie atbilst šai prasībai, un par to iesniedz atbilstīgu dokumentāciju.

2.3.   Emisijas ūdenī

Vilna – ĶSP

Kanalizācijā novadīto vilnas mazgāšanas notekūdeņu ĶSP ir ne lielāks par 60 g/kg nemazgātas vilnas, un notekūdeņi jāattīra centralizētajās notekūdeņu attīrīšanas iekārtās tā, lai ĶSP samazinātos vismaz par 75 %.

Vilnas mazgāšanas notekūdeņu, ko attīra uz vietas ražotnē un novada virszemes ūdeņos, ĶSP nepārsniedz 45 g/kg nemazgātas vilnas. Virszemes ūdeņos novadīto attīrīto notekūdeņu pH ir 6 līdz 9 (ja saņemošo ūdeņu pH nav ārpus minētā intervāla) un temperatūra ir zemāka nekā 40 °C (ja saņemošā ūdens temperatūra nav par to augstāka). Vilnas mazgāšanas uzņēmumam detalizēti jāapraksta mazgāšanas notekūdeņu attīrīšana un regulāri jāveic ĶSP monitorings.

Vērtēšana un verifikācija. Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz attiecīgus datus par atbilstību šim kritērijam un testēšanas pārskatus, kuru sagatavošanai izmantota testēšanas metode ISO 6060.

Slapjās apstrādes procesu notekūdeņi

| a) | ĶSP gada vidējā vērtība tādiem slapjās apstrādes procesu vietējās vai centralizētās attīrīšanas iekārtās attīrītiem notekūdeņiem (izņemot neattaukotas vilnas mazgāšanas notekūdeņus) nepārsniedz 20 g/kg.

  Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs kopā ar atbilstības deklarāciju iesniedz sīku dokumentāciju par atbilstību šim kritērijam un testēšanas pārskatus, kas sagatavoti, izmantojot metodi ISO 6060. |
| --- | --- |

a)

ĶSP gada vidējā vērtība tādiem slapjās apstrādes procesu vietējās vai centralizētās attīrīšanas iekārtās attīrītiem notekūdeņiem (izņemot neattaukotas vilnas mazgāšanas notekūdeņus) nepārsniedz 20 g/kg.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs kopā ar atbilstības deklarāciju iesniedz sīku dokumentāciju par atbilstību šim kritērijam un testēšanas pārskatus, kas sagatavoti, izmantojot metodi ISO 6060.

| b) | Ja vietējās attīrīšanas iekārtās attīrītos notekūdeņus novada tieši ūdenstilpēs, to pH ir 6 līdz 9 (ja saņemošo ūdenstilpju pH nav ārpus minētā intervāla) un temperatūra nav augstāka par 40 °C (ja ūdens temperatūra saņemošajās ūdenstilpēs nav augstāka).

  Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs kopā ar atbilstības deklarāciju iesniedz dokumentāciju un testēšanas pārskatus par atbilstību šim kritērijam. Ja izmantotajiem produktiem ir piešķirts ES ekomarķējums tekstilproduktiem, tie atbilst šai prasībai, un par to iesniedz atbilstīgu dokumentāciju. |
| --- | --- |

b)

Ja vietējās attīrīšanas iekārtās attīrītos notekūdeņus novada tieši ūdenstilpēs, to pH ir 6 līdz 9 (ja saņemošo ūdenstilpju pH nav ārpus minētā intervāla) un temperatūra nav augstāka par 40 °C (ja ūdens temperatūra saņemošajās ūdenstilpēs nav augstāka).

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs kopā ar atbilstības deklarāciju iesniedz dokumentāciju un testēšanas pārskatus par atbilstību šim kritērijam. Ja izmantotajiem produktiem ir piešķirts ES ekomarķējums tekstilproduktiem, tie atbilst šai prasībai, un par to iesniedz atbilstīgu dokumentāciju.

Mazgāšanas un auduma mīkstināšanas līdzekļi, kompleksveidotājas vielas

Visās pārstrādes vietās, kur izmanto slapjās pārstrādes paņēmienus, vismaz 95 % (masas) mazgāšanas līdzekļu, vismaz 95 % (masas) audumu mīkstināšanas līdzekļu un vismaz 95 % (masas) kompleksveidotāju vielu no to kopējā izlietotā daudzuma notekūdeņu attīrīšanas iekārtās ir pietiekami viegli bioloģiski noārdāmi vai no tiem attīrāmi. Visās pārstrādes vietās, kur izmanto slapjās pārstrādes paņēmienus, izmantotie mazgāšanas līdzekļi (kas satur virsmaktīvās vielas) atbilst šādam kritērijam: virsmaktīvās vielas atbilst kritērijam par pilnīgu bioloģisko noārdīšanos aerobos apstākļos. Vismaz 95 % sastāvā esošo citu vielu jābūt pietiekami noārdāmām vai no tām attīrāmām notekūdeņu attīrīšanas iekārtās.

Vērtēšana un verifikācija.“Pietiekami bioloģiski noārdāms” ir tad,

| — | ja pēc 28 dienām bioloģiskās noārdīšanās pakāpe, kas noteikta ar OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B vai ISO 9888 metodi, ir vismaz 70 %, |
| --- | --- |

—

ja pēc 28 dienām bioloģiskās noārdīšanās pakāpe, kas noteikta ar OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B vai ISO 9888 metodi, ir vismaz 70 %,

| — | ja pēc 28 dienām bioloģiskās noārdīšanās pakāpe, kas noteikta ar OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 vai ISO 14593 metodi, ir vismaz 60 %, |
| --- | --- |

—

ja pēc 28 dienām bioloģiskās noārdīšanās pakāpe, kas noteikta ar OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 vai ISO 14593 metodi, ir vismaz 60 %,

| — | ja pēc 28 dienām bioloģiskās noārdīšanās pakāpe, kas noteikta ar OECD 303 vai ISO 11733 metodi, ir vismaz 80 %, |
| --- | --- |

—

ja pēc 28 dienām bioloģiskās noārdīšanās pakāpe, kas noteikta ar OECD 303 vai ISO 11733 metodi, ir vismaz 80 %,

| — | vai arī – ja par vielām, kurām minētās noteikšanas metodes nav izmantojamas, iesniegti pierādījumi par līdzvērtīgu bioloģiskās noārdīšanās vai izdalīšanās līmeni. |
| --- | --- |

—

vai arī – ja par vielām, kurām minētās noteikšanas metodes nav izmantojamas, iesniegti pierādījumi par līdzvērtīgu bioloģiskās noārdīšanās vai izdalīšanās līmeni.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz attiecīgo dokumentāciju, drošības datu lapas, testēšanas pārskatus un/vai deklarācijas, norādot testēšanas metodes un iepriekšminētajiem atbilstīgus testēšanas rezultātus, kuri apliecina, ka šis kritērijs ir ievērots attiecībā uz visiem lietojamajiem mazgāšanas līdzekļiem, audumu mīkstināšanas līdzekļiem un kompleksus veidojošām vielām.

Metālu kompleksu krāsvielas

| a) | Krāsojot celulozi, gadījumos, kad metālu kompleksu krāsvielas ir krāsas komponenti, notekūdeņu attīrīšanas iekārtās (vietējās vai centralizētajās) novada ne vairāk kā 20 % lietotās (procesam izmantotās) krāsvielas.
  Visos pārējos gadījumos, kad metālu kompleksu krāsvielas ir krāsvielas komponenti, notekūdeņu attīrīšanas iekārtās (vietējās vai centralizētajās) drīkst novadīt ne vairāk kā 7 % lietotās (procesam izmantotās) krāsvielas. |
| --- | --- |

a)

Krāsojot celulozi, gadījumos, kad metālu kompleksu krāsvielas ir krāsas komponenti, notekūdeņu attīrīšanas iekārtās (vietējās vai centralizētajās) novada ne vairāk kā 20 % lietotās (procesam izmantotās) krāsvielas.

Visos pārējos gadījumos, kad metālu kompleksu krāsvielas ir krāsvielas komponenti, notekūdeņu attīrīšanas iekārtās (vietējās vai centralizētajās) drīkst novadīt ne vairāk kā 7 % lietotās (procesam izmantotās) krāsvielas.

| b) | Emisijas ūdenī pēc notekūdeņu attīrīšanas nepārsniedz 75 mg/kg Cu (šķiedras, dzijas vai auduma krāsošanai); 50 mg/kg Cr; 75 mg/kg Ni. |
| --- | --- |

b)

Emisijas ūdenī pēc notekūdeņu attīrīšanas nepārsniedz 75 mg/kg Cu (šķiedras, dzijas vai auduma krāsošanai); 50 mg/kg Cr; 75 mg/kg Ni.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka metālu kompleksu krāsvielas netiek izmantotas, vai dokumentāciju un testēšanas pārskatus, kuru sagatavošanai izmantotas šādas testēšanas metodes: ISO 8288 Cu un Ni noteikšanai; EN 1233 Cr noteikšanai.

2.4.   Enerģijas patēriņš

Enerģijas patēriņu aprēķina kā grīdas segumu ražošanas procesā izmantoto enerģiju.

Procesā izmantotā enerģija, ko aprēķina tā, kā norādīts Tehniskajā papildinājumā, pārsniedz šādus robežlielumus (P = punktu skaits):

| Ražojumu grupa | Robežvērtība
  (P) |
| --- | --- |
| Sintētiskie paklāji | 8 |

Ražojumu grupa

Robežvērtība

(P)

Sintētiskie paklāji

8

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs aprēķina enerģijas patēriņu ražošanas procesā, ievērojot Tehniskajā papildinājumā noteiktās instrukcijas. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz attiecīgos rezultātus un atbilstīgo dokumentāciju.

3.   LIETOŠANAS POSMS

3.1.   Kaitīgu vielu izdalīšanās

Nedrīkst pārsniegt šādas emisiju vērtības:

| Viela | Prasības
  (pēc 3 dienām) |
| --- | --- |
| Visi organiskie savienojumi
  C6 – C16 (TVOC) aiztures diapazonā | 0,25 mg/m3 gaisa |
| Visi organiskie savienojumi
  C16 – C22 (TSVOC) aiztures diapazonā | 0,03 mg/m3 gaisa |
| Kopējās GOS bez ZIK (6) | 0,05 mg/m3 gaisa |

Viela

Prasības

(pēc 3 dienām)

Visi organiskie savienojumi

C6 – C16 (TVOC) aiztures diapazonā

0,25 mg/m3 gaisa

Visi organiskie savienojumi

C16 – C22 (TSVOC) aiztures diapazonā

0,03 mg/m3 gaisa

Kopējās GOS bez ZIK (6)

0,05 mg/m3 gaisa

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par emisiju testēšanas rezultātiem saskaņā ar prEN 15052 vai DIN ISO 16000-9.

4.   LIETOJAMĪBA

Ražojumi ir lietošanai piemēroti. Piemērotību lietošanai var apliecināt ar datiem, kas iegūti, izmantojot atbilstīgas ISO, CEN vai ekvivalentas testēšanas metodes, piemēram, valsts līmeņa testēšanas metodes.

Vērtēšana un verifikācija. Tiek iesniegts testēšanas metožu sīks apraksts un rezultāti, kā arī deklarācija par ražojuma piemērotību izmantošanai, pamatojoties uz visu pārējo informāciju par to, kā tiešais lietotājs var ražojumu vislabāk izmantot. Saskaņā ar Padomes Direktīvu 89/106/EEK (7) ražojumu uzskata par lietošanai piemērotu, ja tas atbilst harmonizētam standartam, Eiropas tehniskajam apstiprinājumam vai neharmonizētai tehniskai specifikācijai, ko atzīst Kopienā. Būvizstrādājumiem paredzētā EK atbilstības zīme “CE” nodrošina ražotājiem viegli atpazīstamu atbilstības apliecinājumu, un šajā sakarā to var uzskatīt par pietiekamu. Turklāt, lai pierādītu atbilstību šim kritērijam, var izmantot arī standartu CEN/TS 14472-2.

5.   INFORMĀCIJA PATĒRĒTĀJAM

Ražojumi tiek pārdoti kopā ar atbilstīgu informāciju lietotājiem, kurā ir vispārīgi un tehniski norādījumi par to, kādā veidā ražojumu vislabāk izmantot un kopt. Uz iepakojuma un/vai dokumentācijā, kas pievienota ražojumam, norāda šādu informāciju:

| a) | informāciju par to, ka ražojumam piešķirts ES ekomarķējums, un – papildus logo 2. ailē iekļautajai vispārīgajai informācijai – īsu, bet izsmeļošu paskaidrojumu par to, ko minētais marķējums nozīmē; |
| --- | --- |

a)

informāciju par to, ka ražojumam piešķirts ES ekomarķējums, un – papildus logo 2. ailē iekļautajai vispārīgajai informācijai – īsu, bet izsmeļošu paskaidrojumu par to, ko minētais marķējums nozīmē;

| b) | ieteikumus par ražojuma izmantošanu un kopšanu. Šajā informācijā jāuzsver visi attiecīgie norādījumi, īpaši par ražojumu izmantošanu un apkopi. Attiecīgos gadījumos jānorāda ražojuma izmantošanas īpašības nelabvēlīgos klimatiskos vai citos apstākļos, piemēram, salizturība/ūdens absorbcijas spēja, izturība pret traipiem, izturība pret ķīmisko vielu iedarbību, nepieciešamā pamatnes virsmas sagatavošana, tīrīšanas norādījumi, kā arī ieteicamie tīrīšanas līdzekļu veidi un ieteicamais tīrīšanas biežums. Informācijā, ja iespējams, jāiekļauj arī norāde par izstrādājuma paredzamo kalpošanas laiku attiecīgas vidējās vērtības vai vērtību intervāla veidā; |
| --- | --- |

b)

ieteikumus par ražojuma izmantošanu un kopšanu. Šajā informācijā jāuzsver visi attiecīgie norādījumi, īpaši par ražojumu izmantošanu un apkopi. Attiecīgos gadījumos jānorāda ražojuma izmantošanas īpašības nelabvēlīgos klimatiskos vai citos apstākļos, piemēram, salizturība/ūdens absorbcijas spēja, izturība pret traipiem, izturība pret ķīmisko vielu iedarbību, nepieciešamā pamatnes virsmas sagatavošana, tīrīšanas norādījumi, kā arī ieteicamie tīrīšanas līdzekļu veidi un ieteicamais tīrīšanas biežums. Informācijā, ja iespējams, jāiekļauj arī norāde par izstrādājuma paredzamo kalpošanas laiku attiecīgas vidējās vērtības vai vērtību intervāla veidā;

| c) | norādi par nolietota ražojuma pārstrādes vai noglabāšanas iespējām (paskaidrojums, kas nepieciešams, lai patērētājiem sniegtu informāciju par šāda ražojuma iespējamajām īpašībām); |
| --- | --- |

c)

norādi par nolietota ražojuma pārstrādes vai noglabāšanas iespējām (paskaidrojums, kas nepieciešams, lai patērētājiem sniegtu informāciju par šāda ražojuma iespējamajām īpašībām);

| d) | informāciju par ES ekomarķējumu un ar to saistītām ražojumu grupām, tostarp šādu (vai līdzīgu) tekstu: “Lai iegūtu plašāku informāciju, apmeklējiet ES ekomarķējuma tīmekļa vietni: http://www.ecolabel.eu” |
| --- | --- |

d)

informāciju par ES ekomarķējumu un ar to saistītām ražojumu grupām, tostarp šādu (vai līdzīgu) tekstu: “Lai iegūtu plašāku informāciju, apmeklējiet ES ekomarķējuma tīmekļa vietni: http://www.ecolabel.eu”

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz iepakojuma un/vai pievienoto tekstu paraugu arī saskaņā ar ISO 6347: Grīdas tekstilsegumi – Informācija patērētājiem.

6.   INFORMĀCIJA UZ EKOMARĶĒJUMA

Ekomarķējuma 2. ailē iekļauj šādu tekstu:

| — | bīstamas un toksiskas vielas ierobežotā daudzumā, |
| --- | --- |

—

bīstamas un toksiskas vielas ierobežotā daudzumā,

| — | ražošanas procesā tiek taupīta enerģija, |
| --- | --- |

—

ražošanas procesā tiek taupīta enerģija,

| — | ierobežotas piesārņojošas emisijas ūdenī, |
| --- | --- |

—

ierobežotas piesārņojošas emisijas ūdenī,

| — | zemāks risks veselībai dzīves vidē. |
| --- | --- |

—

zemāks risks veselībai dzīves vidē.

---

(1)  OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.

(2)  OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp.

(3)  OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.

(4)  Pie GOS pieder visi organiskie savienojumi, kuru tvaika spiediens pie 293,15 K ir 0,01 kPa vai lielāks vai kuriem konkrētajos lietošanas apstākļos ir atbilstīga gaistamība.

(5)  OV L 344, 27.12.2005., 40. lpp.

ZIK= zemākā interesējošā koncentrācija.

(7)  OV L 40, 11.2.1989., 12. lpp.

Tehniskais papildinājums attiecībā uz grīdas tekstilsegumiem

ENERĢIJAS PATĒRIŅA APRĒĶINĀŠANA

Enerģijas patēriņu aprēķina kā ražošanas procesā (no izejvielām līdz gatavam grīdas segumam) patērētās enerģijas (izņemot telpu apsildei izmantoto enerģiju) gada vidējo vērtību.

Attiecībā uz sintētiskajām (neatjaunojamām) izejvielām aprēķinu sāk no izmantotā produkta ražošanas. Aprēķinos neietver izejvielu enerģijas daudzumu (t. i., rūpniecības izejvielu enerģiju).

Enerģijas patēriņa aprēķinā iekļauj vismaz 95 % izejvielu enerģijas patēriņa. Aprēķinos neiekļauj adhezīvu ražošanai nepieciešamo enerģiju.

Aprēķinos izmantotā mērvienība ir MJ/m2.

Dažādu kurināmā veidu energoietilpība ir dots lielums.

Elektroenerģijas patēriņš attiecas uz elektroenerģiju, kas saņemta no ārēja piegādātāja.

Ja ražotājam ir enerģijas pārpalikums, ko pārdod kā elektroenerģiju, tvaiku vai siltumu, pārdoto daudzumu var atskaitīt no kurināmā patēriņa. Aprēķinos iekļauj tikai to kurināmo, kuru faktiski izmanto grīdas segumu ražošanā.

Vides parametri

| A | = | Atjaunojamo izejvielu un pārstrādāto neatjaunojamo otrreizējo izejvielu attiecība (%) (1) |
| --- | --- | --- |
| B | = | Atjaunojamā kurināmā veidu daļa (%) |
| C | = | Elektroenerģijas patēriņš (MJ/m2) |
| D | = | Kurināmā patēriņš (MJ/m2) |

A

=

Atjaunojamo izejvielu un pārstrādāto neatjaunojamo otrreizējo izejvielu attiecība (%) (1)

B

=

Atjaunojamā kurināmā veidu daļa (%)

C

=

Elektroenerģijas patēriņš (MJ/m2)

D

=

Kurināmā patēriņš (MJ/m2)

Formula

Dažādu kurināmā veidu energoietilpība norādīta tabulā.

Tabula kurināmā patēriņa aprēķināšanai

Ražošanas laika posms – gads:

Dienas:

No:

Līdz:

| Kurināmais | Skaits | Mērvienība | Pārrēķina koeficients | Enerģija
  (MJ) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Salmi (15 % mitruma) | | kg | 14,5 | |
| Briketes (7 % mitruma) | | kg | 17,5 | |
| Koksnes atlikumi (20 % mitruma) | | kg | 14,7 | |
| Koka skaidas (45 % mitruma) | | kg | 9,4 | |
| Kūdra | | kg | 20 | |
| Dabasgāze | | kg | 54,1 | |
| Dabasgāze | | Nm3 | 38,8 | |
| Butāns | | kg | 49,3 | |
| Petroleja | | kg | 46,5 | |
| Benzīns | | kg | 52,7 | |
| Dīzeļdegviela | | kg | 44,6 | |
| Gāzeļļa | | kg | 45,2 | |
| Mazuts | | kg | 42,7 | |
| Akmeņogles | | kg | 30,6 | |
| Antracīts | | kg | 29,7 | |
| Kokogles | | kg | 33,7 | |
| Rūpnieciskais kokss | | kg | 27,9 | |
| Elektroenerģija (no tīkla) | | kWh | 3,6 | |
| Kopējais enerģijas daudzums (MJ) | |

Kurināmais

Skaits

Mērvienība

Pārrēķina koeficients

Enerģija

(MJ)

Salmi (15 % mitruma)

kg

14,5

Briketes (7 % mitruma)

kg

17,5

Koksnes atlikumi (20 % mitruma)

kg

14,7

Koka skaidas (45 % mitruma)

kg

9,4

Kūdra

kg

20

Dabasgāze

kg

54,1

Dabasgāze

Nm3

38,8

Butāns

kg

49,3

Petroleja

kg

46,5

Benzīns

kg

52,7

Dīzeļdegviela

kg

44,6

Gāzeļļa

kg

45,2

Mazuts

kg

42,7

Akmeņogles

kg

30,6

Antracīts

kg

29,7

Kokogles

kg

33,7

Rūpnieciskais kokss

kg

27,9

Elektroenerģija (no tīkla)

kWh

3,6

Kopējais enerģijas daudzums (MJ)

---

(1)  “Atjaunojamu izejvielu” un/vai “pārstrādāto neatjaunojamo otrreizējo izejvielu” izmantošana ir brīvprātīga.

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES VI SADAĻU

| 17.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/17

---

PADOMES LĒMUMS 2009/968/TI

(2009. gada 30. novembris),

ar ko pieņem Eiropola informācijas konfidencialitātes noteikumus

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2009/371/TI (2009. gada 6. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (1) (“Eiropola izveides lēmums”), un jo īpaši tā 40. pantu,

ņemot vērā valdes iesniegto noteikumu projektu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

tā kā saskaņā ar Eiropola izveides lēmumu Padomei, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, jāpieņem īstenošanas noteikumi par informācijas konfidencialitāti, ko ieguvis Eiropols vai kas sniegta informācijas apmaiņā ar Eiropolu (turpmāk “noteikumi”),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

I   NODAĻA

DEFINĪCIJAS UN DARBĪBAS JOMA

1. pants

Definīcijas

Šajos noteikumos:

| a) | “informācijas apstrāde” vai “apstrāde” ir jebkura darbība vai darbību kopums, ko ar automātiskiem līdzekļiem vai bez tiem veic ar personas datiem vai citu informāciju, piemēram, datu vākšana, reģistrācija, organizēšana, saglabāšana, pielāgošana vai pārveidošana, atgūšana, aplūkošana, izmantošana, atklāšana, informāciju pārsūtot, izplatot vai citādi darot pieejamu, saskaņošana vai savienošana, piekļuves liegšana, dzēšana vai iznīcināšana; |
| --- | --- |

a)

“informācijas apstrāde” vai “apstrāde” ir jebkura darbība vai darbību kopums, ko ar automātiskiem līdzekļiem vai bez tiem veic ar personas datiem vai citu informāciju, piemēram, datu vākšana, reģistrācija, organizēšana, saglabāšana, pielāgošana vai pārveidošana, atgūšana, aplūkošana, izmantošana, atklāšana, informāciju pārsūtot, izplatot vai citādi darot pieejamu, saskaņošana vai savienošana, piekļuves liegšana, dzēšana vai iznīcināšana;

| b) | “trešā persona” ir Eiropola izveides lēmuma 22. panta 1. punktā un 23. panta 1. punktā minētās struktūras; |
| --- | --- |

b)

“trešā persona” ir Eiropola izveides lēmuma 22. panta 1. punktā un 23. panta 1. punktā minētās struktūras;

| c) | “Drošības komiteja” ir 4. pantā aprakstītā komiteja, kas sastāv no dalībvalstu un Eiropola pārstāvjiem; |
| --- | --- |

c)

“Drošības komiteja” ir 4. pantā aprakstītā komiteja, kas sastāv no dalībvalstu un Eiropola pārstāvjiem;

| d) | “drošības koordinators” ir direktora vietnieks, kuram Eiropola direktors saskaņā ar Eiropola izveides lēmuma 38. panta 2. punktu līdztekus citiem uzdevumiem piešķir drošības jautājumu koordinācijas un kontroles funkcijas; |
| --- | --- |

d)

“drošības koordinators” ir direktora vietnieks, kuram Eiropola direktors saskaņā ar Eiropola izveides lēmuma 38. panta 2. punktu līdztekus citiem uzdevumiem piešķir drošības jautājumu koordinācijas un kontroles funkcijas;

| e) | “drošības inspektori” ir Eiropola personāls, ko ir iecēlis amatā Eiropola direktors un kas ir atbildīgi par drošības jautājumiem saskaņā ar 6. pantu; |
| --- | --- |

e)

“drošības inspektori” ir Eiropola personāls, ko ir iecēlis amatā Eiropola direktors un kas ir atbildīgi par drošības jautājumiem saskaņā ar 6. pantu;

| f) | “drošības rokasgrāmata” ir rokasgrāmata, ar ko īsteno šos noteikumus, un to izstrādā saskaņā ar 7. pantu; |
| --- | --- |

f)

“drošības rokasgrāmata” ir rokasgrāmata, ar ko īsteno šos noteikumus, un to izstrādā saskaņā ar 7. pantu;

| g) | “klasifikācijas līmenis” ir slepenības apzīmējums, kas piešķirts dokumentam, kurš apstrādāts Eiropolā vai ar Eiropola starpniecību, kā minēts 10. pantā; |
| --- | --- |

g)

“klasifikācijas līmenis” ir slepenības apzīmējums, kas piešķirts dokumentam, kurš apstrādāts Eiropolā vai ar Eiropola starpniecību, kā minēts 10. pantā;

| h) | “drošības pasākumu kopums” ir noteikts drošības pasākumu apvienojums, ko piemēro informācijai, uz kuru attiecas kāds no Eiropola klasifikācijas līmeņiem, kā minēts 10. pantā; |
| --- | --- |

h)

“drošības pasākumu kopums” ir noteikts drošības pasākumu apvienojums, ko piemēro informācijai, uz kuru attiecas kāds no Eiropola klasifikācijas līmeņiem, kā minēts 10. pantā;

| i) | “pamataizsardzības līmenis” ir aizsardzības līmenis, ko piemēro visai informācijai, kuru apstrādā Eiropolā vai ar Eiropola starpniecību, izņemot informāciju, kas ir skaidri marķēta vai nepārprotami atzīstama kā publiski pieejama, kā minēts 10. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

i)

“pamataizsardzības līmenis” ir aizsardzības līmenis, ko piemēro visai informācijai, kuru apstrādā Eiropolā vai ar Eiropola starpniecību, izņemot informāciju, kas ir skaidri marķēta vai nepārprotami atzīstama kā publiski pieejama, kā minēts 10. panta 1. punktā;

| j) | “personāls” ir pagaidu darbinieki un/vai līgumdarbinieki, kā tas noteikts Eiropola izveides lēmuma 39. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

j)

“personāls” ir pagaidu darbinieki un/vai līgumdarbinieki, kā tas noteikts Eiropola izveides lēmuma 39. panta 4. punktā;

| k) | “Eiropola klasificēta informācija” ir visa informācija un visi materiāli, kuru neatļauta izpaušana var nodarīt dažādas pakāpes kaitējumu Eiropola vai vienas vai vairāku dalībvalstu būtiskām interesēm un kuriem jāpiemēro atbilstīgi drošības pasākumi, kā noteikts 7. panta 2. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

k)

“Eiropola klasificēta informācija” ir visa informācija un visi materiāli, kuru neatļauta izpaušana var nodarīt dažādas pakāpes kaitējumu Eiropola vai vienas vai vairāku dalībvalstu būtiskām interesēm un kuriem jāpiemēro atbilstīgi drošības pasākumi, kā noteikts 7. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

2. pants

Darbības joma

1.   Ar šiem noteikumiem paredz drošības pasākumus, kas jāpiemēro visai informācijai, kuru apstrādā Eiropolā vai ar Eiropola starpniecību.

2.   Eiropola un dalībvalstu valsts vienību, kas minētas Eiropola izveides lēmuma 8. pantā, saziņas kanāli nodrošina aizsardzības līmeni, kas ir līdzvērtīgs minēto pasākumu aizsardzības līmenim. Drošības komiteja tādiem saziņas kanāliem apstiprina kopēju standartu.

3.   Pielikumā ir iekļauts Eiropola klasifikācijas līmeņu pārskats, kā minēts 10. pantā, un līdzvērtīgi apzīmējumi, ko dalībvalstīs pašlaik piemēro informācijai, uz kuru attiecas minētie klasifikācijas līmeņi. Kad dalībvalsts informē citas dalībvalstis un Eiropolu par jebkādām izmaiņām valsts noteikumos par klasifikācijas līmeņiem vai līdzvērtīgiem apzīmējumiem, Eiropols izstrādā pielikumā sniegtā pārskata atjauninātu versiju. Vismaz vienu reizi gadā Eiropola Drošības komiteja pārliecinās, vai minētais pārskats ir atjaunināts.

II   NODAĻA

ATBILDĪBA PAR DROŠĪBU

3. pants

Dalībvalstu atbildība

1.   Dalībvalstis apņemas nodrošināt, ka to teritorijā Eiropola informācijai ir tāds aizsardzības līmenis, kas līdzvērtīgs aizsardzības līmenim, kuru nodrošina saskaņā ar šiem noteikumiem paredzētie drošības pasākumi.

2.   Dalībvalstis apņemas informēt drošības koordinatoru par visiem drošības pārkāpumiem, kas var kaitēt Eiropola vai kādas dalībvalsts interesēm. Pēdējā minētajā gadījumā attiecīgo dalībvalsti arī informē tieši ar valsts vienības starpniecību.

4. pants

Drošības komiteja

1.   Izveido Drošības komiteju, kas sastāv no dalībvalstu un Eiropola pārstāvjiem un kas sanāk vismaz divas reizes gadā.

2.   Drošības komitejas uzdevums ir konsultēt Eiropola valdi un direktoru par jautājumiem, kas saistīti ar drošības politiku, tostarp par drošības rokasgrāmatas piemērošanu.

3.   Drošības komiteja pieņem savu reglamentu. Eiropola Drošības komitejas sanāksmes vada drošības koordinators.

5. pants

Drošības koordinators

1.   Drošības koordinatoram ir vispārēja atbildība par visiem ar drošību saistītiem jautājumiem, tostarp par drošības pasākumiem, kas paredzēti šajos noteikumos un drošības rokasgrāmatā. Drošības koordinators pārrauga drošības noteikumu izpildi un informē direktoru par visiem drošības pārkāpumiem. Būtisku pārkāpumu gadījumā direktors informē valdi. Ja ir iespējams, ka tāds pārkāpums kaitēs kādas dalībvalsts interesēm, informē arī attiecīgo dalībvalsti.

2.   Drošības koordinators ir tieši atbildīgs Eiropola direktoram.

3.   Drošības koordinatoram ir augstākā līmeņa drošības pielaide saskaņā ar tajā dalībvalstī piemērojamiem normatīvajiem aktiem, kuras valstspiederīgais ir drošības koordinators.

6. pants

Drošības inspektori

1.   Drošības inspektori palīdz direktoram īstenot šajos noteikumos un drošības rokasgrāmatā noteiktos drošības pasākumus. Drošības inspektori ir tieši atbildīgi drošības koordinatoram. Drošības inspektoriem ir šādi konkrēti uzdevumi:

| a) | nodrošināt apmācību, palīdzēt un sniegt padomus visām personām Eiropolā, kā arī jebkurai personai, kura piedalās ar Eiropolu saistītās darbībās un kuras pienākums ir ievērot piesardzību vai konfidencialitāti, attiecībā uz viņu pienākumiem saskaņā ar šiem noteikumiem un drošības rokasgrāmatu; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt apmācību, palīdzēt un sniegt padomus visām personām Eiropolā, kā arī jebkurai personai, kura piedalās ar Eiropolu saistītās darbībās un kuras pienākums ir ievērot piesardzību vai konfidencialitāti, attiecībā uz viņu pienākumiem saskaņā ar šiem noteikumiem un drošības rokasgrāmatu;

| b) | izpildīt drošības noteikumus, izmeklēt to pārkāpumus un par tiem nekavējoties ziņot drošības koordinatoram; |
| --- | --- |

b)

izpildīt drošības noteikumus, izmeklēt to pārkāpumus un par tiem nekavējoties ziņot drošības koordinatoram;

| c) | regulāri pārskatīt drošības pasākumu atbilstību, balstoties uz riska izvērtējumiem; šim nolūkam tie vismaz vienu reizi mēnesī un izņēmuma gadījumos, kad to uzskata par vajadzīgu, ziņo drošības koordinatoram un dod atbilstīgus ieteikumus un padomus; |
| --- | --- |

c)

regulāri pārskatīt drošības pasākumu atbilstību, balstoties uz riska izvērtējumiem; šim nolūkam tie vismaz vienu reizi mēnesī un izņēmuma gadījumos, kad to uzskata par vajadzīgu, ziņo drošības koordinatoram un dod atbilstīgus ieteikumus un padomus;

| d) | izpildīt uzdevumus, kas tiem doti šajos noteikumos vai drošības rokasgrāmatā; un |
| --- | --- |

d)

izpildīt uzdevumus, kas tiem doti šajos noteikumos vai drošības rokasgrāmatā; un

| e) | izpildīt visus citus uzdevumus, ko tiem devis drošības koordinators. |
| --- | --- |

e)

izpildīt visus citus uzdevumus, ko tiem devis drošības koordinators.

2.   Drošības inspektoriem ir viņu uzdevumu veikšanai vajadzīgā atbilstīgā līmeņa drošības pielaide saskaņā ar tajā dalībvalstī piemērojamiem normatīvajiem aktiem, kuras valstspiederīgie viņi ir.

7. pants

Drošības rokasgrāmata, procedūra un saturs

1.   Drošības rokasgrāmatu pieņem valde pēc apspriešanās ar Drošības komiteju.

2.   Drošības rokasgrāmatā ir dotas pārvaldības norādes un drošības atbalsta pasākumi saskaņā ar organizācijas darbības prasībām un ir izklāstīta Eiropola pieeja drošības pārvaldībai. Drošības rokasgrāmatā ietverti:

| a) | sīki izstrādāti noteikumi par drošības pasākumiem, kas Eiropolā jāpiemēro, lai nodrošinātu pamataizsardzības līmeni, kā minēts šo noteikumu 10. panta 1. punktā, un tādu pasākumu pamatā ir Eiropola izveides lēmuma 35. pants un 41. panta 2. punkts, un tajos ņemts vērā Eiropola izveides lēmuma 40. panta 3. punkts; un |
| --- | --- |

a)

sīki izstrādāti noteikumi par drošības pasākumiem, kas Eiropolā jāpiemēro, lai nodrošinātu pamataizsardzības līmeni, kā minēts šo noteikumu 10. panta 1. punktā, un tādu pasākumu pamatā ir Eiropola izveides lēmuma 35. pants un 41. panta 2. punkts, un tajos ņemts vērā Eiropola izveides lēmuma 40. panta 3. punkts; un

| b) | sīki izstrādāti noteikumi par drošības pasākumiem, kas saistīti ar dažādiem Eiropola klasifikācijas līmeņiem un atbilstīgiem drošības pasākumu kopumiem, kuri minēti 10. panta 2. un 3. punktā. Drošības rokasgrāmatā arī ņemts vērā Eiropola izveides lēmuma 46. pants. |
| --- | --- |

b)

sīki izstrādāti noteikumi par drošības pasākumiem, kas saistīti ar dažādiem Eiropola klasifikācijas līmeņiem un atbilstīgiem drošības pasākumu kopumiem, kuri minēti 10. panta 2. un 3. punktā. Drošības rokasgrāmatā arī ņemts vērā Eiropola izveides lēmuma 46. pants.

3.   Drošības rokasgrāmatu pārskata regulāri pēc noteikta laika vai būtisku pārmaiņu gadījumos, lai nodrošinātu tās pastāvīgu piemērotību, atbilstību un efektivitāti.

4.   Drošības rokasgrāmatas grozījumus pieņem saskaņā ar 1. punktā izklāstīto procedūru.

8. pants

Sistēmu drošības akreditācija

1.   Visas Eiropola sistēmas, ko izmanto Eiropola klasificētas informācijas apstrādei, akreditē valde pēc apspriešanās ar Drošības komiteju un pēc tam, kad ir saņemts apliecinājums, ka ir sekmīgi izpildīti vajadzīgie drošības pasākumi, kas izriet no Sistēmai raksturīgām drošības prasībām (SSSR), Informācijas riska reģistra un citiem atbilstīgiem dokumentiem. Apakšsistēmas un attālos termināļus vai darbstacijas akreditē kā to visu sistēmu daļu, ar kurām tie ir savienoti.

2.   SSSR pieņem un groza valde pēc apspriešanās ar Drošības komiteju. SSSR atbilst drošības rokasgrāmatas attiecīgiem noteikumiem.

9. pants

Ievērošana

1.   Šajos noteikumos un drošības rokasgrāmatā paredzētos drošības pasākumus ievēro visas personas Eiropolā, kā arī visas citas personas, kas piedalās ar Eiropolu saistītās darbībās un kam ir konkrēta atbildība par piesardzību vai konfidencialitāti.

2.   Direktora, sadarbības biroju un Eiropola valsts vienību pienākums ir nodrošināt šo noteikumu un drošības rokasgrāmatas ievērošanu saskaņā ar 1. punktu.

III   NODAĻA

VISPĀRĒJI PRINCIPI

10. pants

Pamataizsardzības līmenis, klasifikācijas līmeņi un drošības pasākumu kopumi

1.   Visai Eiropola vai ar tā starpniecību apstrādātai informācijai, izņemot informāciju, kas ir nepārprotami marķēta vai skaidri atpazīstama kā publiska informācija, Eiropolā un dalībvalstīs piemēro pamataizsardzības līmeni.

2.   Saskaņā ar 3. pantu dalībvalstis nodrošina 1. punktā minētā pamataizsardzības līmeņa piemērošanu, izmantojot dažādus valsts normatīvajiem aktiem atbilstīgus pasākumus, tostarp piesardzības un konfidencialitātes saistības, piekļuves informācijai ierobežošanu, to atļaujot tikai pilnvarotam personālam, datu aizsardzības prasības attiecībā uz personas datiem un vispārīgus tehniskus un procesuālus pasākumus, lai aizsargātu informācijas drošību, ņemot vērā Eiropola izveides lēmuma 41. panta 2. punktu.

3.   Informācijai, kurai vajadzīgi papildu drošības pasākumi, piemēro Eiropola klasifikācijas līmeni, ko norāda ar īpašu marķējumu. Drošības līmeni informācijai piemēro tikai tad, ja tas ir absolūti nepieciešams, un tikai uz vajadzīgo laiku.

4.   Izmanto šādus Eiropola klasifikācijas līmeņus:

a)   “RESTREINT UE / EU RESTRICTED”: šo klasifikāciju piemēro informācijai un materiāliem, kuru nesankcionēta izpaušana var būt neizdevīga Eiropola, ES vai vienas vai vairāku dalībvalstu interesēm;

b)   “CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL”: šo klasifikāciju piemēro informācijai un materiāliem, kuru nesankcionēta izpaušana var kaitēt Eiropola, ES vai vienas vai vairāku dalībvalstu būtiskām interesēm;

c)   “SECRET UE / EU SECRET”: šo klasifikāciju piemēro tādai informācijai un materiāliem, kuru nesankcionēta izpaušana var nopietni kaitēt Eiropola, ES vai vienas vai vairāku dalībvalstu būtiskām interesēm;

d)   “TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET”: šo klasifikāciju piemēro tādai informācijai un materiāliem, kuru nesankcionēta izpaušana var ārkārtīgi nopietni kaitēt Eiropola, ES vai vienas vai vairāku dalībvalstu būtiskām interesēm.

Šādai klasificētai informācijai un materiāliem zem klasifikācijas marķējuma ir papildu marķējums (“EUROPOL”), lai norādītu, ka to izcelsme ir Eiropolā.

Katrs Eiropola klasifikācijas līmenis ir saistīts ar konkrētu drošības pasākumu kopumu, kas piemērojams Eiropolā. Drošības pasākumu kopumi piedāvā dažādus aizsardzības līmeņus atkarībā no informācijas satura un ņemot vērā kaitējumu, ko Eiropola vai dalībvalstu interesēm var radīt nesankcionēta piekļuve informācijai, tās izplatīšana vai lietošana.

Ja apkopo informāciju, kas klasificēta dažādos līmeņos, tai piemēro vismaz tādu klasifikācijas līmeni, kāds ir piešķirts informācijai, kas aizsargāta ar augstāko klasifikācijas līmeni. Jebkurā gadījumā informācijas kopumam var piešķirt augstāku aizsardzības līmeni, nekā tas ir katrai tās daļai.

Klasificētu dokumentu tulkojumiem piešķir tādu pašu klasifikācijas līmeni un piemēro tādu pašu aizsardzību kā oriģinālajiem dokumentiem.

5.   Var izmantot brīdinājuma marķējumu, lai precizētu papildu nosacījumus, piemēram, ka informācijas izplatīšana var notikt tikai pa konkrētiem informācijas apmaiņas kanāliem, uz to attiecas embargo un īpaša izplatīšana tikai tām personām, kam informācija ir vajadzīga. Tādus brīdinājuma marķējumus nosaka drošības rokasgrāmatā.

6.   Drošības pasākumu kopumi ietver dažādus fiziskus, tehniskus, organizatoriskus vai administratīvus pasākumus, kā noteikts drošības rokasgrāmatā.

11. pants

Klasifikācijas līmeņa izvēle

1.   Dalībvalsts, kas sniedz informāciju Eiropolam, ir atbildīga par piemērota klasifikācijas līmeņa izvēli tādai informācijai saskaņā ar 10. pantu. Vajadzības gadījumā dalībvalsts, sniedzot informāciju Eiropolam, to marķē atbilstīgi Eiropola klasifikācijas līmenim, kā minēts 10. panta 4. punktā.

2.   Izvēloties klasifikācijas līmeni, dalībvalstis ņem vērā informācijas klasifikāciju saskaņā ar saviem noteikumiem, operatīvo pielāgošanos, kas vajadzīga pienācīgai Eiropola darbībai, un prasību, ka tiesībaizsardzības informācijas klasifikācijai vajadzētu būt izņēmumam, un to, ka, ja šāda informācija ir jāklasificē, tai būtu jāpiešķir iespējami zemāks līmenis.

3.   Ja Eiropols, pamatojoties uz tā rīcībā esošu informāciju, secina, ka ir jāmaina klasifikācijas līmenis (piemēram, tas jāpazemina vai jāpaaugstina vai jāpiešķir klasifikācijas līmenis dokumentam, kuram iepriekš piemērots pamataizsardzības līmenis), tas informē attiecīgo dalībvalsti un cenšas vienoties par atbilstīgu klasifikācijas līmeni. Eiropols nenosaka, nemaina, nepaaugstina vai nepazemina klasifikācijas līmeni bez tādas vienošanās.

4.   Ja Eiropola sagatavota informācija ir balstīta uz dalībvalsts sniegtu informāciju vai tādu satur, Eiropols, vienojoties ar attiecīgo dalībvalsti, nosaka, vai pamataizsardzības līmenis ir pietiekams vai arī ir jāpiemēro Eiropola klasifikācijas līmenis.

5.   Ja Eiropola sagatavota informācija nav balstīta uz dalībvalsts sniegtu informāciju vai tādu nesatur, Eiropols, izmantojot Drošības komitejas izstrādātus kritērijus, nosaka tādai informācijai atbilstīgu klasifikācijas līmeni. Vajadzības gadījumā Eiropols minēto informāciju attiecīgi marķē.

6.   Ja informācija attiecas arī uz kādas citas dalībvalsts būtiskām interesēm, dalībvalstis un Eiropols ar attiecīgo dalībvalsti apspriežas par to, vai informācijai būtu jāpiešķir klasifikācijas līmenis un, ja tā ir, – kāds klasifikācijas līmenis būtu jāpiemēro.

12. pants

Klasifikācijas līmeņu maiņa

1.   Dalībvalsts, kas ir sniegusi informāciju Eiropolam, jebkurā brīdī var prasīt mainīt izvēlēto klasifikācijas līmeni, tostarp pazeminot vai paaugstinot klasifikācijas līmeni. Eiropolam ir pienākums mainīt, paaugstināt vai pazemināt klasifikācijas līmeni saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts vēlmēm.

2.   Attiecīgā dalībvalsts lūdz minēto klasifikācijas līmeni samazināt vai noņemt, tiklīdz to ļauj apstākļi.

3.   Dalībvalsts, kas sniedz informāciju Eiropolam, var noteikt laikposmu, uz kuru attiecināms izvēlētais klasifikācijas līmenis, kā arī jebkādu iespējamu turpmāku slepenības līmeņa maiņu.

4.   Ja pamataizsardzības līmeni vai klasifikācijas līmeni ir noteicis Eiropols saskaņā ar 11. panta 4. punktu, pamataizsardzības līmeņa vai klasifikācijas līmeņa maiņu Eiropols var veikt, tikai vienojoties ar attiecīgajām dalībvalstīm.

5.   Ja klasifikācijas līmeni Eiropols ir noteicis saskaņā ar 11. panta 5. punktu, Eiropols var mainīt vai noņemt klasifikācijas līmeni jebkurā laikā, kad to uzskata par vajadzīgu.

6.   Ja informācija, kuras klasifikācijas līmenis ir mainīts saskaņā ar šo pantu, jau ir sniegta citām dalībvalstīm, Eiropola pienākums ir saņēmējus informēt par klasifikācijas līmeņa maiņu.

13. pants

Apstrāde, piekļuve un drošības pielaide

1.   Piekļuve informācijai un tās iegūšana Eiropolā ir atļauta tikai tām personām, kurām to uzdevumu vai pienākumu dēļ ir jāiepazīstas ar tādu informāciju vai ar to ir jāstrādā. Personas, kurām uzticēta informācijas apstrāde, ir ieguvušas atbilstīgu drošības pielaidi, un tām nodrošina turpmāku īpašu apmācību.

2.   Visas personas, kam var būt pieeja Eiropola apstrādājamai informācijai ar klasifikācijas līmeni, iztur drošības pielaides pārbaudi saskaņā ar Eiropola izveides lēmuma 40. panta 2. punktu un drošības rokasgrāmatu. Drošības koordinators, pamatojoties uz drošības pielaides procedūras rezultātu un ievērojot drošības rokasgrāmatas noteikumus, dod atļauju tām personām, kam attiecīga pielaide dota valsts līmenī un kam savu uzdevumu vai pienākumu dēļ ir jāiepazīstas ar informāciju, kurai piešķirts Eiropola klasifikācijas līmenis. Minēto atļauju piešķiršanu regulāri pārrauga drošības koordinators. Drošības koordinators var tūlīt atsaukt atļauju, ja ir pamatots iemesls tā rīkoties. Drošības koordinators ir atbildīgs arī par 3. punkta īstenošanu.

3.   Nevienai personai nedod piekļuvi informācijai ar klasifikācijas līmeni, ja tai nav piešķirta atbilstīga līmeņa drošības pielaide. Tomēr izņēmuma gadījumos drošības koordinators pēc apspriešanās ar drošības inspektoru var:

| a) | personām, kam ir dota pielaide “CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL”, dot īpašu un ierobežotu atļauju piekļūt informācijai, kas klasificēta līdz līmenim “SECRET UE / EU SECRET”, ja savu uzdevumu vai pienākumu dēļ konkrētā gadījumā viņiem ir jāiepazīstas ar informāciju, kurai piemērots augstāks Eiropola klasifikācijas līmenis; vai |
| --- | --- |

a)

personām, kam ir dota pielaide “CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL”, dot īpašu un ierobežotu atļauju piekļūt informācijai, kas klasificēta līdz līmenim “SECRET UE / EU SECRET”, ja savu uzdevumu vai pienākumu dēļ konkrētā gadījumā viņiem ir jāiepazīstas ar informāciju, kurai piemērots augstāks Eiropola klasifikācijas līmenis; vai

| b) | piešķirt pagaidu atļauju piekļūt klasificētai informācijai uz laikposmu, kas nepārsniedz sešus mēnešus, kamēr nav zināmi 2. punktā minētās drošības pielaides procedūras rezultāti, ja tas ir Eiropola interesēs un ja valsts kompetentām iestādēm ir sniegts attiecīgs paziņojums, un ja trīs mēnešu laikā uz to nav sniegta atbilde; drošības koordinators informē attiecīgās valsts kompetentās iestādes par tādas pagaidu atļaujas piešķiršanu. Šīs pagaidu atļaujas piešķiršana nedod piekļuvi informācijai, kas klasificēta kā “SECRET UE / EU SECRET” un augstākā līmenī. |
| --- | --- |

b)

piešķirt pagaidu atļauju piekļūt klasificētai informācijai uz laikposmu, kas nepārsniedz sešus mēnešus, kamēr nav zināmi 2. punktā minētās drošības pielaides procedūras rezultāti, ja tas ir Eiropola interesēs un ja valsts kompetentām iestādēm ir sniegts attiecīgs paziņojums, un ja trīs mēnešu laikā uz to nav sniegta atbilde; drošības koordinators informē attiecīgās valsts kompetentās iestādes par tādas pagaidu atļaujas piešķiršanu. Šīs pagaidu atļaujas piešķiršana nedod piekļuvi informācijai, kas klasificēta kā “SECRET UE / EU SECRET” un augstākā līmenī.

4.   Šādu atļauju nepiešķir, ja dalībvalsts, sniedzot attiecīgu informāciju, ir precizējusi, ka 3. punktā noteiktās drošības koordinatora tiesības nedrīkst izmantot attiecībā uz attiecīgo informāciju.

14. pants

Trešās personas

Slēdzot konfidencialitātes nolīgumus ar trešām personām vai slēdzot nolīgumus saskaņā ar Eiropola izveides lēmuma 22. panta 4. punktu un 23. panta 7. punktu, Eiropols ņem vērā šajos noteikumos un drošības rokasgrāmatā paredzētos principus, kas būtu attiecīgi jāpiemēro informācijai, ar kuru apmainās ar šādām trešām personām.

IV   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

15. pants

Noteikumu pārskatīšana

Visus priekšlikumus par šo noteikumu grozījumiem izskata valde, lai Padome tos varētu pieņemt saskaņā ar procedūru, kas paredzēta Eiropola izveides lēmuma 40. panta 1. punktā.

16. pants

Stāšanās spēkā

Šie noteikumi stājas spēkā 2010. gada 1. janvārī.

Briselē, 2009. gada 30. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

B. ASK

---

(1)  OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

1

---

PIELIKUMS

KLASIFIKĀCIJAS LĪMEŅU ATBILSTĪBAS TABULA

| Klasifikācijas līmeņu līdzvērtīgums |
| --- |
| Europol
   (1) | TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET | SECRET UE / EU SECRET | CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL | RESTREINT UE / EU RESTRICTED |
| Beļģija | Très Secret
  Zeer Geheim | Secret
  Geheim | Confidentiel
  Vertrouwelijk | Diffusion restreinte
  Beperkte verspreiding |
| Bulgārija | СТРОГО СЕКРЕТНО | СЕКРЕТНО | ПОВЕРИТЕЛНО | ЗА СЛУЖЕБНО ПОЛЗВАНЕ |
| Čehija | Přísně tajné | Tajné | Důvěrné | Vyhrazené |
| Dānija | Yderst hemmeligt | Hemmeligt | Fortroligt | Til tjenestebrug |
| Vācija | Streng geheim | Geheim | VS — Vertraulich | VS — Nur für den Dienstgebrauch |
| Igaunija | Täiesti Salajane | Salajane | Konfidentsiaalne | Piiratud |
| Īrija | Top Secret | Secret | Confidential | Confidential |
| Grieķija | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Spānija | Secreto | Reservado | Confidencial | Difusión Limitada |
| Francija | Très Secret Défense | Secret Défense | Confidentiel Défense | |
| Itālija | Segretissimo | Segreto | Riservatissimo | Riservato |
| Kipra | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Latvija | Sevišķi slepeni | Slepeni | Konfidenciāli | Dienesta vajadzībām |
| Lietuva | Visiškai slaptai | Slaptai | Konfidencialiai | Riboto naudojimo |
| Luksemburga | Très secret | Secret | Confidentiel | Diffusion restreinte |
| Ungārija | Szigorúan titkos! | Titkos! | Bizalmas! | Korlátozott terjesztésű! |
| Malta | L-Ghola Segretezza | Sigriet | Kunfidenzjali | Ristrett |
| Nīderlande | BE Zeer geheim | STG Zeer geheim | STG Confidentieel | Vertrouwelijk |
| Austrija | Streng geheim | Geheim | Vertraulich | Eingeschränkt |
| Polija | Ściśle Tajne | Tajne | Poufne | Zastrzeżone |
| Portugāle | Muito Secreto | Secreto | Confidencial | Reservado |
| Rumānija | Strict secret de importanță deosebită | Strict secret | Secret | Secret de serviciu |
| Slovēnija | Strogo tajno | Tajno | Zaupno | Interno |
| Slovākija | Prísne tajné | Tajné | Dôverné | Vyhradené |
| Somija | Erittäin salainen | Salainen | Luottamuksellinen | Viranomaiskäyttö |
| Zviedrija | Kvalificerat hemlig | Hemlig | Hemlig | Hemlig |
| Apvienotā Karaliste | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |

Klasifikācijas līmeņu līdzvērtīgums

Europol
   (1)

TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET

SECRET UE / EU SECRET

CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL

RESTREINT UE / EU RESTRICTED

Beļģija

Très Secret

Zeer Geheim

Secret

Geheim

Confidentiel

Vertrouwelijk

Diffusion restreinte

Beperkte verspreiding

Bulgārija

СТРОГО СЕКРЕТНО

СЕКРЕТНО

ПОВЕРИТЕЛНО

ЗА СЛУЖЕБНО ПОЛЗВАНЕ

Čehija

Přísně tajné

Tajné

Důvěrné

Vyhrazené

Dānija

Yderst hemmeligt

Hemmeligt

Fortroligt

Til tjenestebrug

Vācija

Streng geheim

Geheim

VS — Vertraulich

VS — Nur für den Dienstgebrauch

Igaunija

Täiesti Salajane

Salajane

Konfidentsiaalne

Piiratud

Īrija

Top Secret

Secret

Confidential

Confidential

Grieķija

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Spānija

Secreto

Reservado

Confidencial

Difusión Limitada

Francija

Très Secret Défense

Secret Défense

Confidentiel Défense

Itālija

Segretissimo

Segreto

Riservatissimo

Riservato

Kipra

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Latvija

Sevišķi slepeni

Slepeni

Konfidenciāli

Dienesta vajadzībām

Lietuva

Visiškai slaptai

Slaptai

Konfidencialiai

Riboto naudojimo

Luksemburga

Très secret

Secret

Confidentiel

Diffusion restreinte

Ungārija

Szigorúan titkos!

Titkos!

Bizalmas!

Korlátozott terjesztésű!

Malta

L-Ghola Segretezza

Sigriet

Kunfidenzjali

Ristrett

Nīderlande

BE Zeer geheim

STG Zeer geheim

STG Confidentieel

Vertrouwelijk

Austrija

Streng geheim

Geheim

Vertraulich

Eingeschränkt

Polija

Ściśle Tajne

Tajne

Poufne

Zastrzeżone

Portugāle

Muito Secreto

Secreto

Confidencial

Reservado

Rumānija

Strict secret de importanță deosebită

Strict secret

Secret

Secret de serviciu

Slovēnija

Strogo tajno

Tajno

Zaupno

Interno

Slovākija

Prísne tajné

Tajné

Dôverné

Vyhradené

Somija

Erittäin salainen

Salainen

Luottamuksellinen

Viranomaiskäyttö

Zviedrija

Kvalificerat hemlig

Hemlig

Hemlig

Hemlig

Apvienotā Karaliste

Top Secret

Secret

Confidential

Restricted

---

(1)  Marķējums “Europol” jāievieto zem klasifikācijas marķējuma.

---

IV Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

EEZ Apvienotā komiteja

| 17.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/23

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 191/08/COL

(2008. gada 17. marts)

par nealgotu darbu saistībā ar pētniecības un attīstības darbībām (Norvēģija)

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (2), jo īpaši tā 61.–63. pantu un 26. protokolu,

ņemot vērā EBTA valstu Nolīgumu par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (3), jo īpaši tā 24. pantu,

ņemot vērā Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. un 3. punktu un II daļas 4. panta 4. punktu, 6. pantu un 7. panta 4. punktu,

ņemot vērā Iestādes Valsts atbalsta pamatnostādnes (4) par EEZ līguma 61. un 62. panta piemērošanu un interpretāciju, jo īpaši sadaļu par atbalstu pētniecībai, attīstībai un jauninājumiem,

ņemot vērā Iestādes 2006. gada 8. marta Lēmumu Nr. 59/06/COL sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru, kas paredzēta Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā un II daļas 6. pantā,

aicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes atbilstīgi minētajam noteikumam (5),

tā kā:

I.   FAKTI

1.   PROCEDŪRA

Norvēģijas Misijas Eiropas Savienībā 2005. gada 14. oktobra vēstulē, ar kuru tika pārsūtīta Norvēģijas Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas 2005. gada 5. oktobra vēstule, kuras abas Iestāde saņēma un reģistrēja 2005. gada 17. oktobrī (lieta Nr. 346675), Norvēģijas iestādes atbilstīgi Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktam darīja zināmu priekšlikumu par jaunu valsts atbalsta shēmu nealgota darba atbalstam saistībā ar pētniecības un attīstības darbībām. Ierosinātā shēma turpmāk saukta “nealgotā PA darba shēma”.

Ar 2006. gada 8. marta (lieta Nr. 364666) vēstuli un pēc vairākkārtējas vēstuļu apmaiņas (6) Iestāde informēja Norvēģijas iestādes, ka ir nolēmusi sākt Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 6. pantā noteikto procedūru attiecībā uz nealgotā PA darba shēmu, un aicināja tās iesniegt piezīmes par šo lēmumu.

Norvēģijas Misijas Eiropas Savienībā 2006. gada 19. aprīļa vēstulē, ar kuru tika pārsūtītas Valsts administrācijas un reformas ministrijas un Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas vēstules, kas datētas attiecīgi 2006. gada 11. un 7. aprīlī, Norvēģijas iestādes iesniedza savas piezīmes. Vēstuli Iestāde saņēma un reģistrēja 2006. gada 20. aprīlī (lieta Nr. 370829).

Lēmums Nr. 59/06/COL sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā (7). Iestāde aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Iestāde nesaņēma piezīmes no ieinteresētajām personām.

Visbeidzot, Valsts administrācijas un reformas ministrijas 2008. gada 15. februāra elektroniski nosūtītā vēstulē (lieta Nr. 465311) Norvēģijas iestādes apkopoja informāciju, kas nosūtīta neformālas saziņas rezultātā pa tālruni un elektronisko pastu 2007. gadā un 2008. gada janvārī.

2.   IEROSINĀTĀ PASĀKUMA APRAKSTS

2.1.   NEALGOTĀ PA DARBA SHĒMAS MĒRĶIS, JURIDISKAIS PAMATS UN DARBĪBA

No tiesību aktu sagatavošanas dokumentiem redzams, ka nealgotā PA darba shēmas vispārējais mērķis ir stimulēt ieguldījumu pētniecības un attīstības darbībās pieaugumu, it sevišķi tādiem maziem uzņēmumiem kā uzņēmēji un individuālie uzņēmumi (8). Konkrētāk, jaunās shēmas mērķis ir indivīdu stimulēšana uz pētniecību un attīstību orientētos uzņēmumos, kuri darbības sākuma posmā bieži ir atkarīgi no darbaspēka resursiem, par kuriem nevar samaksāt. Uz pētniecību un attīstību orientētos uzņēmumus Norvēģijas iestādes uzskata par svarīgiem no pētniecības atvasinātās vērtības radīšanas nolūkos, kā arī jauninājumiem.

Detalizētākā līmenī Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka nealgotā PA darba shēmas ieviešanu ir motivējis tas, ka atbilstīgi esošajai Skattefunn shēmai (9) nav iespējams atbalstīt nealgotu darbu saistībā ar pētniecības un attīstības darbībām, ko veic uzņēmēji un individuālie uzņēmumi, jo Skattefunn shēma ir nodokļu atskaitīšanas shēma (10). Šajā sakarībā iestādes ir paskaidrojušas, ka atbilstīgi Skattefunn shēmai atbalstu piešķir pētniecības un attīstības darbībām nodokļu atskaitījuma (vai nodokļu kredīta) veidā, kad no uzņēmuma maksājamās nodokļa summas tiek atskaitīta summa, kas atbilst attaisnoto izmaksu procentam. Taču Norvēģijas iestādes uzskata, ka no nodokļos maksājamās summas atskaitīt summu, kuras pamatā nav faktiskās attaisnotās izmaksas, bet gan nealgots darbs, t. i., “izmaksas”, kuras nav radušās tādējādi, ka nav izmaksāta alga un nekas nav atspoguļots darbības pārskatos, būtu pretrunā vispārējiem nodokļu tiesību aktiem. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika uzskatīts, ka nealgots darbs nav kvalificējams kā attaisnotās izmaksas atbilstīgi Skattefunn shēmai.

Tādēļ Norvēģijas iestādes ierosināja izveidot nealgotā PA darba shēmu, kurā finansiāls atbalsts no nodokļiem atbrīvotu dotāciju veidā sniedzams nealgotam darbam saistībā ar pētniecības un attīstības darbībām. Līdz ar to Norvēģijas iestādes uzskata nealgotā PA darba shēmu par labojumu vai papildinājumu esošajai Skattefunn shēmai.

Paziņojumā Norvēģijas iestādes arī paskaidroja, ka daudziem uzņēmumiem ir projekti, kas apstiprināti Skattefunn shēmā, bet kuriem vēlāk liegts gūt labumu no nodokļu atskaitījuma (vai bijis jāatmaksā summa, kas atbilst jau saņemtam nodokļu atskaitījumam) tādēļ, ka projekti ir saistīti ar nealgotu darbu. Tādēļ Norvēģijas iestādes bija nolēmušas ieviest “kompensācijas shēmu” nolūkā uzņēmumiem kompensēt finansiālos zaudējumus, kas to pētniecības un attīstības projektiem radās laikā no 2002. gada līdz 2004. gadam tādēļ, ka nealgotu darbu nevarēja iekļaut Skattefunn shēmā (11). Lēmumā sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz nealgotā PA darba shēmu Iestāde pauda uzskatu, ka atbalstu, kas piešķirts uzņēmumiem atbilstīgi kompensācijas shēmai, varētu uzskatīt par de minimis atbalstu atbilstīgi regulai par de minimis atbalstu (12). Kompensācijas shēma neietilpa oficiālās izmeklēšanas procedūrā.

Nodokļu budžeta sākotnējā priekšlikumā, kuru Norvēģijas valdība iesniedza Norvēģijas Parlamentam (13) un kam sekoja Parlamenta komitejas ieteikums Parlamentam (14), valdība ierosināja nealgotā PA darba shēmai un kompensācijas shēmai kopā noteikt 70 miljonus Norvēģijas kronu (15). Kamēr nav Iestādes apstiprinājuma, līdzekļi nav izmaksāti atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai, taču Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka gada budžets šai shēmai paredzams maksimāli aptuveni 50 miljonu Norvēģijas kronu (16).

Līdztekus sākotnējā budžeta pieņemšanai nealgotā PA darba shēmai Norvēģijas Parlaments 2005. gada 17. jūnijā pieņēma priekšlikumu, kas groza Norvēģijas Likumu par īpašuma un ienākuma nodokļiem, ieviešot noteikumus par nodokļu režīmu un limitiem attiecībā uz līdzekļiem, kas piešķirami atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai (še turpmāk – “nodokļu likums par nealgotā PA darba shēmu”) (17).

Papildus budžeta un nodokļu likuma par nealgotā PA darba shēmu pieņemšanai Norvēģijas Tirdzniecības un rūpniecības ministrija ir izdevusi pamatnostādņu projektu par nealgotā PA darba shēmas īstenošanu (še turpmāk – “pamatnostādnes par nealgotā PA darba shēmu”) (18). Pamatnostādņu projektā paredzēts, ka par shēmas pārvaldīšanu un īstenošanu būs atbildīga Norges forskningsråd (Norvēģijas Pētniecības padome).

No pamatnostādnēm par nealgotā PA darba shēmu redzams, ka piemērotajiem projektiem jāaptver pētniecības un attīstības darbības, ko veic indivīdi, kuri par savu darbu nesaņem nekādu samaksu vai citādu atlīdzību. Nav aptverti indivīdi, kas saņem maksu no citiem publiskiem avotiem (19).

Saskaņā ar pamatnostādnēm par nealgotā PA darba shēmu piemērotie projekti ir šādi:

| i) | tādi, kas ietver plānotus pētījumus vai kritisku izpēti, kuras mērķis ir iegūt jaunas zināšanas un prasmes jaunu ražojumu, procesu vai pakalpojumu izstrādei vai radīt ievērojamu uzlabojumu esošajos ražojumos, procesos vai pakalpojumos. Tie aptver komplicētu sistēmu komponentu radīšanu, kas ir nepieciešama tādiem pētījumiem, it sevišķi vispārējo tehnoloģiju apstiprināšanai, izņemot eksperimentālos paraugus, uz kuriem attiecas ii) iespēja; (20) un |
| --- | --- |

i)

tādi, kas ietver plānotus pētījumus vai kritisku izpēti, kuras mērķis ir iegūt jaunas zināšanas un prasmes jaunu ražojumu, procesu vai pakalpojumu izstrādei vai radīt ievērojamu uzlabojumu esošajos ražojumos, procesos vai pakalpojumos. Tie aptver komplicētu sistēmu komponentu radīšanu, kas ir nepieciešama tādiem pētījumiem, it sevišķi vispārējo tehnoloģiju apstiprināšanai, izņemot eksperimentālos paraugus, uz kuriem attiecas ii) iespēja; (20) un

| ii) | tādi, kuru mērķis ir sniegt jaunu informāciju, zināšanas vai pieredzi, attiecībā uz ko tiek uzskatīts, ka tas vajadzīgs uzņēmumam saistībā ar jaunu vai labāku ražojumu, pakalpojumu vai ražošanas metožu izstrādi. Turklāt arī darbības, kuras veicot rūpniecisko pētījumu rezultāti tiek pārnesti uz plānu, projektu vai dizainparaugu jauniem, uzlabotiem ražojumiem, pakalpojumiem vai ražošanas procesiem, kā arī pirmā eksperimentālā parauga izstrāde vai izmēģinājuma projekts, ko nevar komerciāli izmantot, tiek uzskatīti par piemērotām darbībām atbilstīgi shēmai (21). |
| --- | --- |

ii)

tādi, kuru mērķis ir sniegt jaunu informāciju, zināšanas vai pieredzi, attiecībā uz ko tiek uzskatīts, ka tas vajadzīgs uzņēmumam saistībā ar jaunu vai labāku ražojumu, pakalpojumu vai ražošanas metožu izstrādi. Turklāt arī darbības, kuras veicot rūpniecisko pētījumu rezultāti tiek pārnesti uz plānu, projektu vai dizainparaugu jauniem, uzlabotiem ražojumiem, pakalpojumiem vai ražošanas procesiem, kā arī pirmā eksperimentālā parauga izstrāde vai izmēģinājuma projekts, ko nevar komerciāli izmantot, tiek uzskatīti par piemērotām darbībām atbilstīgi shēmai (21).

Norvēģijas iestādes ir paziņojušas, ka šīs piemēroto pētniecības un attīstības projektu definīcijas ir identiskas piemēroto pētniecības un attīstības projektu definīcijām atbilstīgi esošajai Skattefunn shēmai. Faktiski praksē Norvēģijas iestādes uz piemērotiem projektiem atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai atsaucas kā uz projektiem, kas atbilst Skattefunn kritērijiem vai ir apstiprināti atbilstīgi Skattefunn shēmai (22).

Kā jau minēts, nealgotā PA darba shēmu pārvaldīs un īstenos Norvēģijas Pētniecības padome. Minētā struktūra ir arī sekretariāts un pārvaldības iestāde, kas novērtē, vai projekti ir piemēroti atbilstīgi Skattefunn shēmai (23). Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka tas, ka piemērotās pētniecības un attīstības darbības ir vienādi definētas gan Skattefunn shēmā, gan nealgotā PA darba shēmā un ka pārvaldības iestāde, kas novērtē, vai projekti kvalificējami kā piemēroti, abās shēmās ir viena un tā pati, nozīmē, ka īstenošanas aspektā abas shēmas ir cieši saskaņotas. Šajā sakarībā nodoms ir tāds, ka pretendentiem, kas pieprasa atbalstu piemērotām pētniecības un attīstības darbībām, ir tikai jāaizpilda viena pieteikuma veidlapa, kurā pretendentam ir iespējams izraudzīties, vai atbalsts tiek prasīts algotam un/vai nealgotam darbam saistībā ar attiecīgo pētniecības un attīstības darbību (24). Turklāt finanšu atbalsts, kas piešķirams atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai, tiks ņemts vērā, kad pretendenti prasīs arī atbalstu atbilstīgi Skattefunn shēmai, un uz kopējo atbalstu tiks attiecināts maksimālais atbalsta limits atbilstīgi otrajai shēmai (25). Faktiski pēc Norvēģijas iestāžu uzskata vienīgā atšķirība starp abām shēmām ir attaisnoto izmaksu veids (t. i., algots darbs pretstatā nealgotam) un atbalsta piešķiršanas veids (t. i., nodokļu atskaitījums pretstatā dotācijai bez nodokļa).

Bez tam Norvēģijas iestādes ir noteikušas, ka projekti nedrīkst būt sākušies pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas, lai tos varētu kvalificēt kā piemērotus projektus atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai (26).

2.2.   SAŅĒMĒJI

Paziņojumā Norvēģijas iestādes paskaidroja, ka nealgotā PA darba shēma būs pieejama visiem nodokļu maksātājiem ar nodokļu saistībām Norvēģijā, ieskaitot visus uzņēmumus neatkarīgi no to lieluma, nozares un reģiona (27). Labumu no shēmas var gūt arī uzņēmumi, kas kopīgi piedalās sadarbības projektā (28).

Norvēģijas iestādes paskaidroja, ka iemesls, kāpēc nealgotā PA darba shēma iekļāva vidējos un lielos uzņēmumus, bija tās saskanības saglabāšana ar nosacījumiem Skattefunn shēmā (kurai var pieteikties visi uzņēmumi neatkarīgi no lieluma). Norvēģijas iestādes šajā sakarībā paziņoja, ka “tādēļ nealgotā PA darba shēmas saņēmēju jēdziena definīcijā nav formālas diskriminācijas pret lielākiem uzņēmumiem” (pasvītrojums mūsu) (29).

Taču Norvēģijas iestādes ir arī paskaidrojušas, ka praksē nealgotā PA darba shēma ir paredzēta tikai uzņēmējiem un individuālajiem uzņēmumiem: “Pat ja shēmā ietilpst visu lielumu uzņēmumi, shēmas raksturs (atbalsts nealgotam darbam) nozīmē, ka stimulējošais efekts būs visnozīmīgākais uzņēmēju sabiedrībām un individuālajiem uzņēmumiem” (30). Tādā pašā veidā iestādes ir paziņojušas, ka nealgotā PA darba shēma ir “.. pirmām kārtām vērsta uz jaundibinātiem, uz tehnoloģiju balstītiem uzņēmumiem, kuri nespēj maksāt algas indivīdiem, kas veic PA darbību” un “tā kā nealgotā PA darba shēma sniegs atbalstu nealgotam darbam, ko veic PA personāls, kurš nesaņem algu vai citādu atlīdzību par darbu, shēma neattieksies uz parastiem vidējiem un lieliem uzņēmumiem” (31).

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Norvēģijas iestādes ir paziņojušas, ka “Uzņēmumi, kuru gada apgrozījums vai gada bilances kopsumma atbilst EKS vidēju uzņēmumu definīcijai, praktiski nesaņems atbalstu nealgotam darbam.” (32) Iestādes ir piebildušas, ka “Lielāki uzņēmumi Skattefunn projektos faktiskās PA darbības veikšanai parasti izmanto nodarbinātu un algotu PA personālu” un “šo darbinieku atalgojuma izmaksas būs tiesīgas uz nodokļa atmaksu Skattefunn shēmā, un tādiem uzņēmumiem tādēļ nebūs ne vajadzības, ne pamata pieprasīt subsīdiju no nealgotā PA darba shēmas” (33).

Visbeidzot, Norvēģijas iestādes ir paziņojušas, ka tādēļ, ka maksimālais atbalsta limits piemērotam projektam ir tāds pats gan tad, ja atbalstu piešķir vienīgi nodokļa atskaitījuma veidā atbilstīgi Skattefunn shēmai, gan tad, ja nodokļu atskaitījums tiek apvienots ar dotāciju atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai, lieliem uzņēmumiem nav stimula iegūt atbalstu no abām shēmām.

Rezultātā 2008. gada 15. februāra vēstulē (lieta Nr. 465311) Norvēģijas iestādes informēja Iestādi, ka “shēma formāli ir ierobežota ar Iestādes noteikto mazo un mikro uzņēmumu definīciju”.

2.3.   ATTAISNOTĀS IZMAKSAS UN ATBALSTA INTENSITĀTE

Norvēģijas iestādes ir paziņojušas, ka atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai attaisnotos izdevumus veido neatalgotā darbaspēka izmaksas saistībā ar piemērotu projektu (34). Nosakot nealgotajam darbam piemērotās stundu likmes, Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka tādēļ, ka indivīda formālā kvalifikācija ne vienmēr atspoguļojas spējā realizēt pētniecības un attīstības projektus, ir grūti noteikt atsevišķas likmes, kas atbilstu attiecīgajai izglītībai, pieredzei un darba laukam. Tādēļ tika nolemts atbalsta aprēķināšanai izmantot vienu kopīgu stundas likmi atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai.

Norvēģijas iestāžu ierosinātā stundas likme ir balstīta uz 1,6 ‰ aprēķināšanu no nominālās rūpniecības strādnieka gada algas 2005. gadā (NOK 348 300) (35), kas dod stundas likmi NOK 557,28, kura vienkāršības labad noapaļota uz NOK 500. Stundas likmi NOK 500 var koriģēt Tirdzniecības un rūpniecības ministrija, pamatojoties uz vispārīgajām algu pārmaiņām.

Stundas likmes aprēķināšanas metodiku (1,6 ‰ no nominālās gada algas) ir izstrādājusi Norvēģijas Pētniecības padome. Šajā sakarībā Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka darbaspēka stundas likmi faktiski var viegli noteikt, vienkārši atsaucoties uz vidējo gada algu (balstoties uz statistiku) un vidējām gadā nostrādātajām stundām. Taču Norvēģijas Pētniecības padome vēlējās vēl vairāk vienkāršot atbalsta piešķiršanu pētniecības un attīstības darbībām. Tādēļ tā izstrādāja metodiku, pēc kuras stundas likmē ietilpst ne tikai i) tīrās algas izmaksas, bet arī ii) “citas darbības izmaksas”, ko aprēķina par vienu darbinieku un ko veido a) sociālās izmaksas, kas saistītas ar algu (piemēram, pensija un sociālais nodrošinājums utt.); b) iekārtu izmantošanas izmaksas vienam darbiniekam (piemēram, tālruņa, datora/IT iekārtu, kopētāja utt. izmantošana); c) vispārīgās pieskaitāmās izmaksas par elektroenerģiju, apkuri, biroja īri, virtuves un apkalpojošo personālu un atbalsta personāla pagaidu izmantošanu un d) darbarīku un biroja piederumu noma/iegāde.

Tādēļ “neatalgotā darbaspēka” stundas likme iekļauj ne tikai tīrās algas izmaksas, bet arī “citas darbības izmaksas” par vienu darbinieku (36).

Lai nostiprinātu šo metodiku, Norvēģijas Pētniecības padome izskatīja daudzu Norvēģijas uzņēmumu pārskatus, un atklājās, ka vidēji gada darbības izmaksas ir 1,8 reizes augstākas par gada algas izmaksām (ieskaitot sociālās izmaksas) (37). Pēc gada algas izmaksu korekcijas sakarā ar to, ka tajās ietilpst sociālās izmaksas (kas atbilst 40 % no algas), vidējās darbības izmaksas izrādījās 2,52 reizes augstākas nekā tīrās algas izmaksas. Dalot šo skaitli ar gada vidējām nostrādātajām stundām (1 500) (38), tika konstatēts, ka darbības izmaksas pa stundām ir 1,68 ‰ (noapaļojot 1,6 ‰) no gada tīrajām algas izmaksām. Līdz ar to metodika ir tāda, ka neatalgotā darbaspēka stundas likmi (kurā ietilpst gan tīrās algas izmaksas, gan “citas darbības izmaksas”) aprēķina kā 1,6 ‰ no attiecīgās gada algas.

Pamatnostādnēs par nealgotā PA darba shēmu noteikts, ka uz attaisnotajām neatalgotā darbaspēka izmaksām attiecas fiksēts 2 miljonu Norvēģijas kronu maksimums gadā vienam uzņēmumam (39).

Visbeidzot, attiecībā uz kontroles pasākumiem, neatalgotā darbaspēka un citas projekta izmaksas ir jāapstiprina grāmatvedim katrā dotācijas pieteikumā (40). Lai gan pierādījumi par “citu darbības izmaksu” rašanos tiek pārbaudīti pēc faktūrrēķiniem, Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka tādēļ, ka nav pierādījumu par ziņotajām nealgota darba stundām, uzņēmumiem jāreģistrē datums, uzdevums, patērēto stundu skaits un attiecīgā indivīda vārds. Projektos, kuros ir vairāk par vienu indivīdu, reģistrācijas dokumenti ir jāparaksta gan tam, kas veicis nealgoto darbu, gan tam, kas atbild par projektu. Turklāt ziņoto stundu skaitu Norvēģijas Pētniecības padome var samazināt, ja procedūras laikā atklājas, ka paziņotais stundu skaits nav pareizs.

Pamatnostādnēs par nealgotā PA darba shēmu noteikts, ka uz dotācijām, ko piešķir atbilstīgi shēmai, attiecas Norvēģijas Likuma par īpašuma un ienākuma nodokļiem 16.–40. pantā noteiktie limiti (41). Minētais noteikums ir pamats Skattefunn shēmai un paredz, ka mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) gadījumā ir pieļaujama atbalsta intensitāte līdz 20 %.

Paziņojumā Norvēģijas iestādes iesniedza informāciju par 27,8 % bruto atbalsta intensitāti MVU (42). Atbalstu atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai maksā dotācijas veidā, kas atbilst 20 % no attaisnotām izmaksām (43). Taču dotācijas ar nodokļu likumu par nealgotā PA darba shēmu bez tam ir atbrīvotas no uzņēmumu ienākuma nodokļa, kura likme pašlaik ir 28 %. No nodokļa atbrīvota dotācija 20 % apmērā no attaisnotām izmaksām tādēļ atbilst apliekamajai dotācijai 27,8 % apmērā no šīm izmaksām. Tādēļ bruto atbalsta intensitāte ir 27,8 %.

Dotācijas, ko piešķir atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai, tiek skatītas saistībā ar atbalstu, ko saņem atbilstīgi Skattefunn shēmai, un atbalstu no pirmās shēmas ieskaita otrās shēmas limitu aprēķinā. Atbilstīgi Skattefunn shēmai kopējā atbalsta summa MVU nedrīkst pārsniegt 20 % no attaisnotām izmaksām, kas nedrīkst pārsniegt 4 miljonus Norvēģijas kronu vienam uzņēmumam gadā. Ja finansiālā atbalsta kopsumma pārsniedz atbilstīgi Skattefunn shēmai noteiktos limitus, attiecīgi tiek samazināts nodokļa atskaitījums. Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka šie limiti tomēr neskar to, ka izmaksas, ko attiecina uz nealgotu darbu, nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt iepriekš minēto maksimumu – 2 miljonus Norvēģijas kronu vienam uzņēmumam gadā. Visbeidzot, iestādes ir paskaidrojušas, ka gadījumos, kad projekts saņem dotāciju atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai un valsts atbalstu no citiem avotiem, kas nav Skattefunn shēma, kuri kopā pārsniedz kopējā atbalsta limitu, tiek samazināts atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai piešķirtais atbalsts.

2.4.   BUDŽETS UN ILGUMS

Kā jau minēts, Norvēģijas iestādes prognozē, ka nealgotā PA darba shēmas budžets nākotnē būs maksimāli aptuveni 50 miljoni Norvēģijas kronu gadā.

Attiecībā uz nealgotā PA darba shēmu tika ziņots, ka laika ziņā tā nav ierobežota. Taču 2008. gada 15. februāra vēstulē (lieta Nr. 465311) Norvēģijas iestādes paziņoja, ka maksimālais shēmas ilgums tiks saistīts ar pašreizējo Valsts atbalsta pamatnostādņu par atbalstu pētniecībai, attīstībai un jauninājumiem (turpmāk – “PAJ pamatnostādnes”) darbību, kas izbeigsies 2013. gada 31. decembrī. Norvēģijas iestādes apzinās, ka par ilgāku nealgotā PA darba shēmas darbību vajadzīgs jauns paziņojums.

3.   PAMATS SĀKT PROCEDŪRU

Iestāde sāka oficiālo izmeklēšanas procedūru, balstoties uz provizorisku secinājumu, ka nealgotā PA darba shēma ietver valsts atbalstu, kura saderība ar EEZ līgumu šķiet apšaubāma. Iestādi darīja bažīgu tas, ka atbalsta intensitāte atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai varētu pārsniegt Valsts atbalsta pamatnostādnēs noteikto (44). Tiešām, dotācijas, ko var piešķirt atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai, ir atbrīvotas no nodokļa, un tāpēc nodokļa likmes maiņa var dot augstāku bruto atbalsta intensitāti. Turklāt “nealgota darbaspēka” izmaksas faktiski nav radušās, tāpēc Iestāde šaubījās, vai tās kvalificējamas kā attaisnotās izmaksas atbilstīgi minētajām pamatnostādnēm. Šajā sakarībā Iestāde ņēma vērā to, ka atbalsts “nealgotam darbam” nebija atļauts atbilstīgi Kopienas Sestajai pētniecības pamatprogrammai. Visbeidzot, Iestādei bija šaubas par nepieciešamo stimulējošo efektu.

4.   NORVĒĢIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES

Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka tad, ja nodokļa likme palielināsies, dotācijas atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai vajadzības gadījumā tiks samazinātas, lai nodrošinātu, ka atbalsta intensitāte nepārsniedz maksimālo atbalsta intensitāti, kas noteikta PAJ pamatnostādnēs. Norvēģijas iestādes šo apgalvojumu balsta uz pamatnostādņu par nealgotā PA darba shēmu 3. iedaļas pēdējo daļu, kur noteikts: “apsverot kopējo valsts finansējumu projektam, dotācija [nealgotam darbam] tiek uzskaitīta tāpat kā nodokļa atskaitījums. Ja kopējais valsts finansējums projektam pārsniedz [maksimumu] atļautajam atbalstam saskaņā ar EKS noteikumiem, nodokļa atskaitījums tiek samazināts. Ja atbalsts nealgotam darbam pats par sevi rada atļautā kopējā atbalsta robežas pārsniegumu, dotācija nealgotam darbam tiek samazināta” (45).

Attiecībā uz Kopienas Sestajā pētniecības pamatprogrammā ietverto apgalvojumu, ka “fiziskas personas nevar pieprasīt maksu par darbaspēka izmaksām saistībā ar viņu personisko iesaisti projektā”, Norvēģijas iestādes ir iebildušas, ka termins “fiziskas personas” attiecas uz tādu nodarbinātu personālu augstskolās/koledžās, kas saņem algu no pētniecības iestādes (pretstatā individuālajam uzņēmumam). Tā kā šādas personas nekādā gadījumā nav tiesīgas saņemt atbalstu atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai, Norvēģijas iestādes uzskata, ka atsauce uz Kopienas Sesto pētniecības pamatprogrammu ir nepamatota.

Attiecībā uz piedāvāto stundas likmi Norvēģijas iestādes ir norādījušas, ka izejas punkts stundas likmes NOK 500 aprēķināšanā ir rūpniecības strādnieka nominālā gada alga, kas ir daudz mazāka par pētniecības un attīstības personāla nominālo gada algu. Tā kā individuālo uzņēmumu un uzņēmēju izglītības līmenis parasti atbilst augstākajam pētniecības un attīstības personāla izglītības līmenim, stundas likmes aprēķinu nealgotā PA darba shēmas vajadzībām varētu balstīt uz lielāku algu, kāda ir inženieriem. 2005. gadā tā bija NOK 460 000 vai NOK 530 000 (atkarībā no tā, vai darbiniekiem ir piecu vai desmit gadu pieredze), un tā dotu stundas likmi NOK 772,80 vai NOK 890,40 (46). Pamatojoties uz iepriekš minēto, Norvēģijas iestādes apgalvo, ka, piedāvājot stundas likmi, kas aprēķināta pēc daudz mazākas gada nominālās algas rūpniecības strādniekiem, stundas likme tāpēc ir saglabāta minimālās robežās.

Attiecībā uz stimulējošo efektu Norvēģijas iestādes argumentē, ka stimulējošais efekts automātiski izpaudīsies shēmas lielākajā mērķgrupā, proti, mazo uzņēmēju un individuālo uzņēmumu vidū tāpēc, ka jaundibināto uzņēmumu agrīnajā posmā nauda ir galvenā problēma.

II.   NOVĒRTĒJUMS

1.   VALSTS ATBALSTA ESĪBA EEZ LĪGUMA 61. PANTA 1. PUNKTA NOZĪMĒ

EEZ līguma 61. panta 1. punkts nosaka:

“Ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm”.

Lai pasākums būtu valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē, tam jāatbilst šādiem četriem kumulatīviem kritērijiem: i) pasākumam ir jādod saņēmējiem ekonomiska priekšrocība, ko tie nesaņem, veicot parasto uzņēmējdarbību; ii) priekšrocībai jābūt valsts vai no valsts līdzekļiem piešķirtai; iii) pasākumam ir jābūt selektīvam, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai; un iv) pasākumam ir jārada konkurences izkropļojumi un jāiespaido tirdzniecība starp Līgumslēdzējām pusēm. Tālāk tiek pētīts, vai šajā gadījumā ir izpildīti četri kumulatīvie kritēriji.

1.1.   EKONOMISKA PRIEKŠROCĪBA

Pasākumam ir jādod saņēmējiem ekonomiska priekšrocība, ko tie nesaņem, veicot parasto uzņēmējdarbību.

Atbilstīgi nealgota PA darba shēmai Norvēģijas iestādes piešķirs finansiālas dotācijas nodokļu maksātājiem, ieskaitot uzņēmumus. Uzņēmumi, kas saņem tādas dotācijas, tādējādi iegūst ekonomisku priekšrocību, t. i., dotāciju, ko tie nesaņemtu, veicot savu parasto uzņēmējdarbību.

Turklāt dotācijas ir atbrīvotas no uzņēmumu ienākuma nodokļa. Nodokļu atbrīvojums atslogo saņēmējus no maksas, kas parasti tiek segta no to budžeta, tā ka atbrīvojums ir vēl lielāka ekonomiska priekšrocība papildus pašai dotācijai.

1.2.   VALSTS LĪDZEKĻU KLĀTBŪTNE

Priekšrocībai jābūt valsts vai no valsts līdzekļiem piešķirtai.

Dotācijas, ko piešķir atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai, finansē Tirdzniecības un rūpniecības ministrija, tātad – valsts.

Turklāt sakarā ar dotāciju atbrīvojumu no uzņēmumu ienākuma nodokļa atbrīvojums no nodokļa nozīmē, ka valsts atsakās no nodokļu ieņēmumiem un nodokļu ieņēmumu zaudējums ir līdzvērtīgs valsts līdzekļu patēriņam fiskālo izdevumu veidā (47).

47

1.3.   PRIEKŠROKA KONKRĒTIEM UZŅĒMUMIEM VAI KONKRĒTU PREČU RAŽOŠANAI

Pasākumam ir jābūt selektīvam, dodot priekšroku “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”.

konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai

Paziņojumā ir apgalvots, ka līdzekļi atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai būs pieejami visiem uzņēmumiem neatkarīgi no to lieluma, nozares un reģiona.

2003. gada 5. februāra Lēmumā Nr. 16/03/COL, ar kuru tika atļauts Skattefunn shēmu attiecināt uz visiem uzņēmumiem neatkarīgi no to lieluma un nozares (48), Iestāde konstatēja, ka struktūrai, kura pārvalda un īsteno Skattefunn shēmu (Norvēģijas Pētniecības padomei), ir bijusi rīcības brīvība projektu pētnieciskā rakstura un atbalsta pasākuma stimulējošā efekta izvērtēšanā.

Skattefunn

48

Skattefunn

Ņemot vērā iepriekš teikto un to, ka kritēriji projektu piemērotības noteikšanai atbilstīgi Skattefunn shēmai un nealgotā PA darba shēmai ir vienādi un tos izvērtē viena pārvaldības iestāde, t. i., Norvēģijas Pētniecības padome, Iestāde uzskata, ka minētajai padomei ir rīcības brīvība arī nealgotā PA darba shēmas īstenošanā. Šajā sakarībā Iestāde atgādina, ka Eiropas Kopienu Tiesa ir noteikusi, ka valsts iestāžu rīcības brīvība finanšu atbalsta shēmas pārvaldīšanā nozīmē, ka shēma faktiski ir selektīva (49). Rezultātā Iestāde secina, ka šāda shēma faktiski būtu selektīva.

Skattefunn

49

Patiešām, Norvēģijas iestāžu apgalvojumi par to, ka, kamēr “.. nealgotā PA darba shēmas saņēmēju definīcijā nav formālas diskriminācijas pret lielākiem uzņēmumiem” (pasvītrojums mūsu), “uzņēmumi ar gada apgrozījumu vai gada bilances kopsummu, kas atbilst EKS vidējo uzņēmumu definīcijai, praktiski nesaņems atbalstu nealgotam darbam”, apstiprina, ka Norvēģijas Pētniecības padome būtu izmantojusi savu rīcības brīvību, lai praksē liegtu atbalstu lielākiem uzņēmumiem.

formālas

Iepriekš izklāstītais vērtējums tāpat attiektos uz atbrīvojumu no uzņēmumu ienākuma nodokļa dotāciju saņēmējiem atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai.

Tādēļ oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā Norvēģijas iestādes nolēma formāli ierobežot nealgotā PA darba shēmu līdz mikro un maziem uzņēmumiem saskaņā ar to definīcijām Valsts atbalsta pamatnostādnēs par atbalstu MVU (50). Tādēļ shēma ir selektīva.

50

1.4.   KONKURENCES IZKROPĻOJUMI UN IETEKME UZ TIRDZNIECĪBU STARP LĪGUMSLĒDZĒJĀM PUSĒM

Pasākumam ir jārada konkurences izkropļojumi un jāietekmē tirdzniecība starp Līgumslēdzējām pusēm.

Nealgotā PA darba shēma attiecas uz visām Norvēģijas tautsaimniecības nozarēm. Ņemot vērā to, ka 2006. gadā eksporta apjoms uz ES bija apmēram 82 % no Norvēģijas eksporta kopapjoma, bet importa apjoms no ES bija aptuveni 69 % no Norvēģijas importa kopapjoma, starp Norvēģiju un ES notiek plaša tirdzniecība (51).

51

Tādos apstākļos Iestāde uzskata, ka atbalsta piešķiršana un ar to saistītais nodokļa atbrīvojums atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai stiprinās saņēmēju relatīvās pozīcijas salīdzinājumā ar uzņēmumiem, kas atrodas citās EEZ valstīs un konkurē līdzīgās nozarēs vai darbības formās. Bez tam, balstoties uz lielāku uzņēmumu formālu izslēgšanu no shēmas, tiks pastiprinātas to mazo un mikro uzņēmumu pozīcijas, kuri saņem atbalstu atbilstīgi shēmai. Tādēļ jāuzskata, ka nealgotā PA darba shēma ietekmē tirdzniecību un rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus.

1.5.   SECINĀJUMS

Ņemot vērā iepriekš teikto, Iestāde secina, ka atbalsta piešķiršana, ieskaitot nodokļa atbrīvojumu, atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

2.   PROCEDŪRAS PRASĪBAS

PROCEDŪRAS PRASĪBAS

Saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu “EBTA Uzraudzības iestāde ir laikus informējama par plāniem piešķirt vai grozīt atbalstu, lai tā varētu iesniegt savus apsvērumus. (..) Attiecīgās valsts ierosinātie pasākumi nestājas spēkā, kamēr procedūrā nav pieņemts galīgs lēmums.”

Ar 2005. gada 14. oktobra vēstuli Norvēģijas iestādes izziņoja nealgota PA darba shēmu. Saskaņā ar tiesību aktu sagatavošanas dokumentiem nealgotā PA darba shēma var stāties spēkā tikai pēc paziņojuma Iestādei un tās apstiprinājuma (52). Tādēļ gan Norvēģijas iestāžu atļauja stāties spēkā nodokļu likumam par nealgotā PA darba shēmu, gan pamatnostādņu par nealgotā PA darba shēmu projekta galīgā pieņemšana ir atkarīga no shēmas iepriekšēja apstiprinājuma Iestādē (53).

52

53

Šādos apstākļos Iestāde uzskata, ka Norvēģijas iestādes ir ievērojušas pienākumu paziņot un nogaidīt saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu.

3.   ATBALSTA SADERĪBA

ATBALSTA SADERĪBA

Tā kā Iestāde ir secinājusi, ka nealgotā PA darba shēma ietver valsts atbalstu, ir jāizpēta, vai shēmu var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību atbilstīgi EEZ līguma 61. panta 2. vai 3. punktam.

3.1.   SADERĪBA AR EEZ LĪGUMA 61. PANTA 2. PUNKTU

Šajā gadījumā nav piemērojams neviens no EEZ līguma 61. panta 2. punktā noteiktajiem izņēmumiem, jo nealgotā PA darba shēmas mērķi nav starp minētajā punktā uzskaitītajiem.

3.2.   SADERĪBA AR EEZ LĪGUMA 61. PANTA 3. PUNKTU

Valsts atbalsta pasākumu uzskata par saderīgu ar EEZ līguma darbību atbilstīgi EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunktam, ja tā nolūks ir veicināt ekonomikas attīstību tur, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs. Tā kā tādi apgabali Norvēģijas reģionālā atbalsta kartē nav atzīmēti, šis noteikums nav piemērojams (54).

54

Turklāt nav piemērojams EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteiktais izņēmums, jo valsts atbalsts, ko piešķir atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai, netiek piešķirts nolūkā veicināt kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs vai novērst nopietnus traucējumus Norvēģijas tautsaimniecībā.

Tomēr var būt piemērojams EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteiktais izņēmums, kas nosaka, ka valsts atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu, ja tas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību un tam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm.

Tālāk Iestāde izskata nealgotā PA darba shēmas saderību ar EEZ līguma darbību atbilstīgi EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktam uz PAJ pamatnostādņu pamata.

Saskaņā ar PAJ pamatnostādnēm atbalsta saderību atbilstīgi EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktam parasti atzīst tad, ja ir izpildīti pamatnostādņu 5. iedaļā izklāstītie nosacījumi un atbalsts ir stimuls vairāk iesaistīties pētniecībā un attīstībā atbilstīgi pamatnostādņu 6. iedaļai (55).

55

PAJ pamatnostādņu 5. iedaļā uzskaitīti dažādi pētniecības un attīstības veidi, piemēram, “fundamentālie pētījumi”, “rūpnieciskie pētījumi” un “eksperimentālās izstrādnes”, un norādīts, kāda atbalsta intensitāte attiecas uz katru pētniecības kategoriju.

fundamentālie pētījumi

rūpnieciskie pētījumi

eksperimentālās izstrādnes

PAJ pamatnostādņu 2.2. iedaļas f) apakšpunktā noteikts, ka “rūpnieciskie pētījumi” ir “plānoti pētījumi vai kritiska izpēte, kuras mērķis ir iegūt jaunas zināšanas un prasmes jaunu ražojumu, procesu vai pakalpojumu izstrādei vai radīt ievērojamu uzlabojumu esošajos ražojumos, procesos vai pakalpojumos. Tie aptver komplicētu sistēmu komponentu radīšanu, kas ir nepieciešama rūpnieciskiem pētījumiem, it sevišķi vispārējo tehnoloģiju apstiprināšanai, izņemot eksperimentālos paraugus, uz ko attiecas [eksperimentālo izstrādņu] g) apakšpunkts.” Tās pašas iedaļas g) apakšpunktā noteikts, ka “eksperimentālās izstrādnes” ir “esošo zinātnes, tehnikas, uzņēmējdarbības un citu attiecīgu atziņu un prasmju iegūšana, savienošana, veidošana un izmantošana ar nolūku izveidot plānus un pasākumus vai dizainparaugus jauniem, mainītiem vai uzlabotiem ražojumiem, procesiem vai pakalpojumiem. Tostarp var būt, piemēram, citas darbības, kuru mērķis ir jaunu ražojumu, procesu un pakalpojumu koncepcijas noteikšana, plānošana un dokumentēšana. Starp šīm darbībām var būt projektu, rasējumu, plānu un citas dokumentācijas izstrāde, ja vien tās nav domātas komerciālām vajadzībām. Ir iekļauta arī komerciāli izmantojamu eksperimentālo modeļu un izmēģinājuma projektu izstrāde, ja eksperimentālais modelis noteikti ir galīgais komerciālais ražojums un ja tā izstrāde ir pārāk dārga, lai to izmantotu vienīgi demonstrēšanai un apstiprināšanai. Demonstrācijas vai izmēģinājuma projektu vēlākas komerciālas izmantošanas gadījumā visi ieņēmumi no tādas izmantošanas ir jāatskaita no attaisnotām izmaksām.”

Iestāde uzskata, ka atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai piemēroto projektu apraksti, kas izklāstīti iepriekš I daļas 2.1. iedaļā, saskan ar “rūpniecisko pētījumu” un “eksperimentālo izstrādņu” aprakstiem PAJ pamatnostādņu 2.2. iedaļas f) un g) apakšpunktā.

rūpniecisko pētījumu

eksperimentālo izstrādņu

i)   Atbalsta intensitāte

Atbalsta intensitāte

Saskaņā ar PAJ pamatnostādņu 5.1.2. iedaļu pieļaujamā bruto atbalsta intensitāte rūpnieciskajiem pētījumiem un eksperimentālajām izstrādnēm ir noteikta attiecīgi 50 % un 25 % no attaisnotām izmaksām. Turklāt saskaņā ar 5.1.3. iedaļu, ja atbalstu sniedz MVU (kas definēti regulas par grupālo atbrīvojumu pielikumā par atbalstu MVU), var piešķirt papildu 10 (vidējiem) vai 20 (mazajiem) procentu punktus (56). Tas pieļaujamo atbalsta intensitāti palielina līdz 60 % (vidējiem) vai 70 % (mazajiem) no attaisnotām izmaksām rūpniecisko pētījumu gadījumā. Eksperimentālo izstrādņu gadījumā maksimālā atbalsta intensitāte kļūst 35 % (vidējiem) vai 45 % (mazajiem).

56

Lai gan Norvēģijas iestādes ir izziņojušas atbalsta intensitāti gan MVU, gan lieliem uzņēmumiem atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai, jāatceras, ka Norvēģijas iestādes ir nolēmušas ierobežot shēmu un aptvert tikai mikro un mazos uzņēmumus. Nozīme tātad ir tikai MVU atbalsta intensitātei (20 %). Dotācija ir atbrīvota no nodokļa pēc pašreizējās 28 % likmes. Bruto atbalsta intensitāte tāpēc ir 27,8 % (57). Maksimālā atbalsta intensitāte mikro un maziem uzņēmumiem atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai tādēļ ir pieņemamā līmenī, atsaucoties uz 5. iedaļu Valsts atbalsta pamatnostādnēs par PAJ.

57

Ja paaugstinātu uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi, attiecīgi palielinātos kopējā bruto atbalsta intensitāte. Šajā sakarībā Norvēģijas iestādes gan ir paskaidrojušas, ka pat nodokļa likmes paaugstināšanas gadījumā pamatnostādnes par nealgotā PA darba shēmu prasa, lai dotācijas nepārsniegtu atbalsta intensitāti, kas rodas, piemērojot Valsts atbalsta pamatnostādnes. Tā kā nealgotā PA darba shēma attiecas tikai uz mikro un maziem uzņēmumiem, attiecīgais maksimālais limits, pamatojoties uz pašreizējām PAJ pamatnostādnēm, ir 70 % rūpnieciskiem pētījumiem un 45 % eksperimentālām izstrādnēm. Iestāde pieņem, ka tad, ja uzņēmumu ienākuma nodokļa likme tiks paaugstināta, kopējā atbalsta intensitāte mikro un maziem uzņēmumiem atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai var palielināties līdz šiem maksimālajiem līmeņiem.

Nobeigumā Iestāde apstiprina mikro un maziem uzņēmumiem piemērojamo atbalsta intensitāti 27,8 % un norāda, ka uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes paaugstināšanas dēļ tā var palielināties līdz 70 % rūpnieciskiem pētījumiem un 45 % eksperimentālām izstrādnēm. Norvēģijas iestādes ir informējušas Iestādi, ka pamatnostādnes par nealgotā PA darba shēmu tiks formāli grozītas, lai atspoguļotu gan vispārējo limitu katrai pētījumu kategorijai, gan maksimālo līmeni, līdz kuram atbalstu var palielināt pēc nodokļa likmes paaugstinājuma. (58)

58

ii)   Attaisnotās izmaksas

Attaisnotās izmaksas

PAJ pamatnostādņu 5.1.4. iedaļā ir uzskaitītas izmaksas, kas uzskatāmas par attaisnotām atbalsta intensitātes aprēķināšanai. Tādos izmaksu posteņos cita starpā ietilpst: i) personāla izmaksas, kas aptver izmaksas par pētniekiem, tehnisko un citu palīgpersonālu, kas ir nodarbināts tikai pētnieciskajā darbā; ii) papildu pieskaitāmās izmaksas, kas tieši radušās pētniecības projekta rezultātā; un iii) citi pamatdarbības izdevumi, ieskaitot materiālu, krājumu un tamlīdzīgas izmaksas, kas tieši radušās pētnieciskās darbības rezultātā (59).

59

PAJ pamatnostādņu 5.1.4. iedaļā nav sīkāk paskaidrots, vai personāla izmaksās var ietilpt nealgota darbaspēka izmaksas. Tomēr Iestāde uzskata, ka norādījumus par Valsts atbalsta pamatnostādnēs lietotā termina interpretāciju var iegūt, izpētot, kā termins tiek lietots tā saucamās Kopienas pētniecības pamatprogrammas sakarā (60).

60

Kā noteikts lēmumā sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru, atbilstīgi Sestajai pamatprogrammai finansiāls atbalsts no Kopienas par nealgota darbaspēka izmaksām nebija iegūstams. Vispārīgā paraugnolīguma, ko Sestajā pētniecības pamatprogrammā izmanto atbalsta piešķiršanai, II pielikuma B.II.22.3. daļā ir noteikts, ka “fiziskas personas nevar pieprasīt maksu par darbaspēka izmaksām saistībā ar viņu personisko iesaisti projektā”, un B.II.19.1(a) daļā ir redzams, ka attaisnotām izmaksām “jābūt faktiskām, ekonomiskām un vajadzīgām projekta īstenošanai”. Šajā sakarībā Eiropas Komisija pauda uzskatu, ka darbaspēka izmaksas, kuru vērtību nevar noteikt un reģistrēt uzņēmuma uzskaitē, nevar pieprasīt arī no pamatprogrammas. Atbilstīgi Iestāde savā lēmumā sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru saistībā ar nealgotā PA darba shēmu apšaubīja, vai nealgotā darbaspēka izmaksas kvalificējamas kā attaisnotās izmaksas PAJ pamatnostādņu nozīmē.

Taču tagad ir pieņemta Septītā pamatprogramma, kas nosaka, ka noteiktos apstākļos atbalstu var pieprasīt izmaksām, kuras nav “faktiskas” (61). Šajā sakarībā Eiropas Komisijas izmantotais standarta piešķīruma nolīgums (vispārīgais paraugnolīgums par atbalstu atbilstīgi Septītajai pamatprogrammai) nosaka, ka neatkarīgi no vispārīgās prasības, ka attaisnotām izmaksām jābūt faktiskām, “saņēmēji var arī deklarēt vidējās personāla izmaksas, ja tās aprēķinātas, pamatojoties uz apliecinātu metodiku, ko apstiprinājusi Komisija un kas atbilst saņēmēja vadības principiem un parastajai grāmatvedības praksei. Vidējās personāla izmaksas, ko saņēmējs, uzrādot apliecinājumu par metodiku, pieprasa atlīdzināt saskaņā ar šo piešķīruma nolīgumu, uzskata par izmaksām, kuras būtiski neatšķiras no faktiskajām personāla izmaksām” (62).

61

62

Attiecīgajos norādījumu dokumentos ir paskaidrots, ka iepriekš minētais noteikums, uz kuru atsaucas kā “vidējo personāla izmaksu metodi, kas balstīta uz apliecinātu metodiku”, dod i) fiziskām personām, kas pielīdzināmas MVU; un ii) MVU īpašniekiem, kuri nesaņem algu par savu darbu MVU, iespēju pieprasīt un saņemt atbalstu par savu ieguldīto darbu saistībā ar PA projektiem. Lai gan nav nepārprotamas prasības par to, kura metodika izmantojama, pēc norādījumu dokumentiem redzams, ka atbilstīgi Kopienas programmai “apliecināta metodika” nozīmē, ka revidentam ir jāapliecina metodika, kas veido pamatu ieguldītā darba vērtības vai “darbaspēka izmaksu” aprēķināšanai (faktiski tā ir stundas likme).

vidējo personāla izmaksu metodi, kas balstīta uz apliecinātu metodiku

apliecināta metodika

Saistībā ar pieņemamu metodiku Iestāde vispirms atzīst, ka norādījumi saistībā ar fiziskām personām atsaucas uz metodiku, pēc kuras nosaka stundas likmi uz ienākumu pamata (piemēram, nodokļu deklarācijas) (63). Taču, it sevišķi ņemot vērā Eiropas Komisijas norādījumus attiecībā uz MVU īpašniekiem, kuri nesaņem algu un uzņēmuma pārskatos nespēj uzrādīt nekādas liecības par savām darbaspēka izmaksām, kas norāda, ka izmaksas var aprēķināt, izmantojot aplēses, Iestāde uzskata, ka ar atsauci uz ienākumos balstītu metodiku nepietiek, lai automātiski noraidītu alternatīvu metodiku izmantošanu. Septītās pamatprogrammas mērķis ir ļaut aprēķināt ieguldītā darba vērtību saistībā ar PA projektu. Nav nepārprotamas prasības, ka potenciālajam saņēmējam ir jāgūst ienākumi saistībā ar minēto darbību. Pamatojoties uz teikto, Iestāde ieņem nostāju, ka abos iepriekš minētajos gadījumos i) un ii) ienākumu esība pati par sevi nav nosacījums tiesībām uz atbalstu un ka var būt pieņemamas arī citas metodikas stundas likmes noteikšanai.

63

Pievēršoties Norvēģijas iestāžu ierosinātajai metodikai, Iestāde izsaka provizorisku piezīmi, ka pieeja aprēķināt 1,6 ‰ no gada nominālās algas uzrāda stundas likmi, kurā ietilpst ne tikai darbaspēka izmaksu elements, bet arī “citu darbības izmaksu” elements. Tādēļ, lai gan šīs analīzes nolūks ir pārbaudīt, vai darbaspēka izmaksas ir attaisnotas, lai varētu izdarīt galīgu secinājumu par metodikas pieņemamību, ir jāpārbauda arī, vai elements, kas attiecas uz “citām darbības izmaksām”, ir kvalificējams kā attaisnotās izmaksas atbilstīgi PAJ pamatnostādnēm. Tādēļ šie divi elementi turpmāk skatīti atsevišķi.

Attiecībā uz izmaksām, ko attiecina uz nealgotu darbaspēku, šo metodikas elementu vienkārši definē ar atsauci uz algas statistiku. Patiešām, ierosinātā metodika nozīmē, ka darbaspēka izmaksu elements ir līdzvērtīgs iznākumam, ko dotu stundas likmes noteikšana, dalot gada vidējās nostrādātās stundas ar gada nominālo rūpniecības strādnieka algu, kā redzams no 2005. gada statistikas. Darbaspēka izmaksu elements rūpniecības strādnieka algai atbilst stundas likmei NOK 232,20 (348 300/1 500).

Iestāde uzskata, ka stundas likme, ko nosaka ar atsauci uz oficiālo algas statistiku (2005. gadam), nodrošina to, ka darbaspēka izmaksu elements nav “uzpūsts”. Turklāt tas, ka stundas likmi nosaka ar atsauci uz rūpniecības strādnieka gada algu (pretstatā daudz lielākai algai, kas ir, teiksim, inženierim), nozīmē, ka darbaspēka izmaksu elements tiek saglabāts relatīvi zemā līmenī (64). Visbeidzot, tas, ka paziņotās nealgotā darbaspēka stundas katrā dotācijas pieteikumā ir jāparaksta arī projekta vadītājam un jāapstiprina grāmatvedim, nodrošina revīzijas kontroli, kas ir tāda pati vai pat stingrāka nekā revīzijas apliecinājums, uz ko norādīts vispārīgā nolīguma paraugā atbilstīgi Septītajai pamatprogrammai (65). Visbeidzot, Iestāde norāda, ka kontroli īsteno arī Norvēģijas Pētniecības padome, kas pārbauda, vai deklarētie skaitļi nav acīm redzami nepareizi.

64

65

Šādos apstākļos Iestāde secina, ka nealgotā darbaspēka izmaksu elementa identifikācija stundas likmes noteikšanas metodikā ir pieņemama. Tādēļ nealgotā darbaspēka izmaksas, tās aplūkojot atsevišķi, ir kvalificējamas kā attaisnotās personāla izmaksas PAJ pamatnostādņu nozīmē.

Iestāde uzskata, ka “citu darbības izmaksu” apraksts nealgotā PA darba shēmā (izklāstīts I daļas 2.3. iedaļā) atbilst attaisnotām izmaksām “papildu pieskaitāmo izmaksu” veidā un/vai “citām darbības izmaksām” PAJ pamatnostādņu 5.1.4. iedaļas e) un f) apakšpunktā. Darbības izmaksu līmeni aprēķina automātiski par katru stundu un vienu darbinieku saistībā ar rūpniecības strādnieka algu, nevis balsta uz faktūrrēķinos minēto izmaksu līmeni (66). Tomēr darbības izmaksu elements pēc metodikas ir aprēķināts, balstoties uz uzņēmumu analīzi, ko veica Norvēģijas Pētniecības padome. Tas nodrošina darbības izmaksu līmeņa reālistiskumu. Turklāt darbības izmaksu daļu aprēķina, balstoties uz rūpniecības strādnieka nelielo algu, un darbības izmaksu elements par katru stundu paliek fiksēta maksimuma robežās. Uz šā pamata, ņemot vērā arī to, ka darbības izmaksu faktisko rašanos pēc faktūrrēķiniem pārbauda revīzijas kontrolē, Iestāde uzskata, ka ierosinātā metodika ir pieņemams “citu darbības izmaksu” līmeņa noteikšanas veids un tās tādēļ kvalificējamas kā attaisnotās izmaksas atbilstīgi PAJ pamatnostādnēm.

papildu pieskaitāmo izmaksu

citām darbības izmaksām

66

Nobeigumā Iestāde uzskata, ka, pamatojoties uz principa maiņu Septītajā pamatprogrammā, nealgotā darbaspēka izmaksas var kvalificēt kā attaisnotās izmaksas atkarībā no metodikas, kas izraudzīta stundas likmes noteikšanai. Kā redzams, Iestāde uzskata, ka ir pieņemams darbaspēka izmaksu elementa un darbības izmaksu elementa līmeņa noteikšanas veids atbilstīgi Norvēģijas iestāžu ierosinātajai metodikai. Līdz ar to metodika tiek apstiprināta un izmaksas kvalificētas kā attaisnotas atbilstīgi PAJ pamatnostādnēm. Šis secinājums arī saskan ar Iestādes nostāju tās 2002. gada lēmumā par Skattefunn shēmu, kura sakarā Iestāde apstiprināja attaisnoto izmaksu (līmeņa) noteikšanas identisku metodiku (67).

Skattefunn

67

Lai gan ierosinātā metodika nozīmē to, ka vienotu stundas likmi piemēro pat tad, ja shēmas potenciālie saņēmēji var atšķirties pēc lieluma, jāatgādina, ka Norvēģijas iestādes ir nolēmušas shēmu attiecināt tikai uz mikro un maziem uzņēmumiem, tādēļ potenciālie saņēmēji veido samērā homogēnu grupu. Līdz ar to Iestāde apstiprina vienotas likmes izmantošanu.

iii)   Stimulējošs efekts

Stimulējošs efekts

Saskaņā ar PAJ pamatnostādņu 6. iedaļu stimulējoša efekta esība tiek automātiski atzīta, ja atbalstītais PAJ projekts nav sācies pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas, atbalsta saņēmējs ir MVU un atbalsta summa ir mazāka par EUR 7,5 miljoniem vienam projektam vienam MVU (68).

68

Kā redzams, Norvēģijas iestādes nealgotā PA darba shēmu piemēro tikai maziem un mikro uzņēmumiem. Turklāt, ņemot vērā to, ka uz attaisnotām izmaksām atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai attiecas fiksēts attaisnoto izmaksu maksimums 2 miljoni Norvēģijas kronu gadā vienam uzņēmumam un ka piemērojamā atbalsta intensitāte ir 27,8 %, maksimālā vērtība atbalstam, ko piešķir vienam uzņēmumam vienā gadā, būtu NOK 556 000 (aptuveni EUR 70 500), kas ir daudz mazāk par iepriekš minēto maksimālo robežu. Pat ņemot vērā maksimālo atbalsta intensitāti līdz 45 % (ko var izraisīt nodokļa likmes paaugstinājums), atbalsta maksimālā summa NOK 900 000 (aptuveni EUR 114 000) joprojām ir daudz zemāks par maksimālo robežu, ko paredz PAJ pamatnostādnes (69).

69

Visbeidzot, Norvēģijas iestādes ir apstiprinājušas, ka atbalsts atbilstīgi shēmai netiks sniegts, ja pētniecības projekti būs sākti pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas.

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Iestāde uzskata, ka dotācijām, ko var piešķirt atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai, ir stimulējošs efekts saskaņā ar PAJ pamatnostādņu 6. iedaļu.

iv)   Ilgums

Ilgums

Norvēģijas iestādes ir ziņojušas, ka nealgotā PA darba shēmai nav noteikta darbības ilguma. Tomēr Norvēģijas iestādes ir piekritušas formāli ierobežot shēmas ilgumu, kā galatermiņu nosakot 2013. gada 31. decembri, kas ir arī pašreizējo PAJ pamatnostādņu spēkā esības beigu datums. Uz tāda pamata Iestāde uzskata, ka shēmas ilgums ir pieņemams.

3.3.   SECINĀJUMS PAR SHĒMAS SADERĪBU AR EEZ LĪGUMU

Kā redzams no iepriekš teiktā, Iestāde uzskata, ka gan projekti, gan izmaksu elementi atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai ir kvalificējami kā tiesīgi saņemt atbalstu atbilstīgi PAJ pamatnostādnēm. Tā kā shēma attiecas tikai uz maziem un mikro uzņēmumiem, atbalsta intensitāte saskan ar minētajām pamatnostādnēm, stimulējošais efekts ir pierādīts un shēmas ilgums ir ierobežots saskaņā ar pamatnostādnēm, Iestāde uzskata, ka nealgotā PA darba shēma ir saderīga ar EEZ līguma darbību.

4.   LĒMUMS

LĒMUMS

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto novērtējumu, Iestāde uzskata, ka nealgotā PA darba shēma ir saderīga ar EEZ līgumu, ievērojot šādus nosacījumus:

| a) | nealgotā PA darba shēmas darbības joma aptver tikai mikro un mazos uzņēmumus, kas definēti Valsts atbalsta pamatnostādnēs par atbalstu MVU; |
| --- | --- |

a)

nealgotā PA darba shēmas darbības joma aptver tikai mikro un mazos uzņēmumus, kas definēti Valsts atbalsta pamatnostādnēs par atbalstu MVU;

| b) | atbalsta kopējā intensitāte mikro un maziem uzņēmumiem ir 27,8 %, kas var palielināties, ja palielinātos uzņēmumu ienākuma nodokļa likme (tādā gadījumā piemērojamie limiti ir maksimāli 45 % eksperimentālām izstrādnēm un 70 % rūpnieciskiem pētījumiem); un |
| --- | --- |

b)

atbalsta kopējā intensitāte mikro un maziem uzņēmumiem ir 27,8 %, kas var palielināties, ja palielinātos uzņēmumu ienākuma nodokļa likme (tādā gadījumā piemērojamie limiti ir maksimāli 45 % eksperimentālām izstrādnēm un 70 % rūpnieciskiem pētījumiem); un

| c) | shēmas ilgums nepārsniedz 2013. gada 31. decembri – dienu, kad izbeidzas pašreizējo PAJ pamatnostādņu darbība. |
| --- | --- |

c)

shēmas ilgums nepārsniedz 2013. gada 31. decembri – dienu, kad izbeidzas pašreizējo PAJ pamatnostādņu darbība.

Norvēģijas iestādēm tiek atgādināts par pienākumu sniegt gada pārskatus par shēmas īstenošanu tā, kā paredzēts Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 21. pantā saistībā ar 2004. gada 14. jūlija Lēmuma Nr. 195/04/COL 6. pantu.

Norvēģijas iestādes ir paziņojušas, ka stundas likmi, ko piemēro atbilstīgi nealgotā PA darba shēmai, var koriģēt, balstoties uz algas pārmaiņām. Šajā sakarībā Iestāde atgādina Norvēģijas iestādēm par pienākumu saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 1. daļas 1. pantu ziņot par pārmaiņām, kas kvalificējamas kā grozījumi Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 1. panta nozīmē (70),

70

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nealgotā PA darba shēma, ko plāno īstenot Norvēģijas iestādes, ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē, taču var tikt atzīta par saderīgu ar EEZ līguma darbību, balstoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu un PAJ pamatnostādnēm, ievērojot turpmāk 2. pantā minētos nosacījumus.

2. pants

Nealgotā PA darba shēma attiecas tikai uz mikro un maziem uzņēmumiem, kas definēti Valsts pamatnostādnēs par atbalstu mikro, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), un maksimālā atbalsta kopējā intensitāte ir 27,8 %, kas var palielināties, ja palielinās uzņēmumu ienākuma nodokļa likme (tādā gadījumā maksimāli piemērojamie limiti ir 45 % eksperimentālām izstrādnēm un 70 % rūpnieciskiem pētījumiem). Nealgotā PA darba shēmas ilgums ir ierobežots, kā galatermiņu nosakot 2013. gada 31. decembri.

3. pants

Norvēģijas iestādes divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma izsludināšanas informē EBTA Uzraudzības iestādi par pasākumiem, kas veikti tā izpildei.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijas Karalistei.

5. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2008. gada 17. martā

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētājs

Per SANDERUD

kolēģijas loceklis

Kurt JAEGER

---

(1)  Še turpmāk – “Iestāde”.

1

(2)  Še turpmāk – “EEZ līgums”.

2

(3)  Še turpmāk – “Uzraudzības un Tiesas nolīgums”.

3

(4)  Procedūras un materiālo tiesību noteikumi valsts atbalsta jomā. Pamatnostādnes par EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta piemērošanu un interpretāciju, kuras Iestāde pieņēmusi un izdevusi 1994. gada 19. janvārī, publicētas OV L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 32, 3.9.1994., 1. lpp. Pamatnostādnēs jaunākie grozījumi izdarīti ar Iestādes 2007. gada 3. maija Lēmumu Nr. 154/07/COL. Še turpmāk – “Valsts atbalsta pamatnostādnes”.

4

(5)  OV C 258, 26.10.2006., 28. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 53, 26.10.2006.

5

(6)  Sīkākai informācijai par saraksti dota atsauce uz Lēmumu Nr. 59/06/COL sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru, kura kopsavilkums ir publicēts OV C 258, 26.10.2006., 28. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 53, 26.10.2006. Pilns lēmuma teksts ir publicēts Iestādes tīmekļa vietnē: www.eftasurv.int

6

(7)  Publikācijas dati ir minēti iepriekš 6. zemsvītras piezīmē.

7

(8)  St. prp. Nr. 65 (2004.–2005. g.) 3.9. iedaļa.

8

(9)  Skattefunn shēmu Iestāde apstiprināja ar 2002. gada 25. septembra Lēmumu Nr. 171/02/COL, un grozījumus Skattefunn shēmā Iestāde apstiprināja ar 2003. gada 5. februāra Lēmumu Nr. 16/03/COL.

9

Skattefunn

Skattefunn

(10)  Norvēģijas iestāžu lietotie uzņēmumu veidu apzīmējumi ir gründerselskaper un enkeltpersonforetak.

10

gründerselskaper

enkeltpersonforetak

(11)  Norvēģijas iestādes 2006. gada 2. jūlijā izdeva Karaļa dekrētu Nr. 123 par kompensācijas shēmas īstenošanu Forskrift om kompensasjon for ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn-godkjente forsknings- og utviklingsprosjekter for inntektsårene 2002, 2003 og 2004. Skatīt arī aprakstu St. prp. Nr. 65 (2004.–2005. g.) 3.9. iedaļā.

11

Forskrift om kompensasjon for ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn-godkjente forsknings- og utviklingsprosjekter for inntektsårene 2002, 2003 og 2004

(12)  Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 69/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 10, 13.1.2001., 30. lpp.), kas ir iestrādāta EEZ līguma XV pielikuma 1. punkta e) apakšpunktā.

12

de minimis

(13)  St. prp. Nr. 65 (2004.–2005. g.) 3.9. iedaļa, 928. nodaļa, 71. postenis.

13

(14)  Innst. S. Nr. 240 (2004.–2005. g.) 10.1.1.2. iedaļa, 928. nodaļa, 71. postenis.

14

(15)  Budžetu Parlaments apstiprināja 2005. gada 17. jūnijā. 2006.–2007. gadam kompensācijas shēmā piešķirti 35 miljoni Norvēģijas kronu.

15

(16)  Tā ir aplēse, kas tādēļ nav atspoguļota tiesību aktos.

16

(17)  Lov 2005-06-17 nr 74: Lov om endringer i lov 26. mars 1999 nr. 14 om skatt av formue og inntekt (skatteloven). Valdības priekšlikums Parlamentam iekļauts Ot. prp. Nr. 92 (2004.–2005. g.) 14.1. iedaļā un attiecas uz sākotnējo budžeta priekšlikumu, kas ir iekļauts St. prp. Nr. 65 (2004.–2005. g.). Priekšlikums tika atbalstīts Parlamenta Finanšu komitejas ieteikumā, skatīt Innst. O. Nr. 125 (2004.–2005. g.) 15.1. iedaļu.

17

Lov 2005-06-17 nr 74: Lov om endringer i lov 26. mars 1999 nr. 14 om skatt av formue og inntekt (skatteloven)

(18)  Pamatnostādņu projekts par nealgotā PA darba shēmu ir administratīvi norādījumi, kas izdoti, balstoties uz iekšējiem noteikumiem par valsts finanšu vadību, to nosaukums – Reglement for økonomistrying i staten un Bestemmelser om økonomistyring i staten.

18

Reglement for økonomistrying i staten

Bestemmelser om økonomistyring i staten

(19)  Standarta paziņojuma veidlapas III.6.A daļas 6. iedaļa un pamatnostādņu par nealgotā PA darba shēmu 3. iedaļa.

19

(20)  Paziņojumā bija norāde uz Skattefunn shēmu, bet tikai specifiski bija minēts tālāk ii) daļā uzskaitītais projektu veids, un tādēļ nebija skaidrs, vai arī citu veidu projekti tik un tā ir iekļauti nealgotā PA darba shēmas darbības jomā. Taču 2008. gada 12. marta e-pasta vēstulē (lieta Nr. 469276) Norvēģijas iestādes apstiprināja, ka i) daļā iepriekš aprakstītais pētniecības un attīstības veids ir ietverts shēmā.

20

Skattefunn

(21)  Standarta paziņojuma veidlapas I daļas 6. iedaļa un pamatnostādņu par nealgotā PA darba shēmu 3. iedaļa. Taču nav aptverta uz parastu uzņēmējdarbību orientēta ražojumu izstrāde, kas nav pētnieciska, piemēram, projekti, kas ir nepārtraukti vai kas ietver metožu modificēšanu, kurai nav vajadzīga jaunu zināšanu attīstība vai esošo zināšanu izmantošana jaunos veidos, kas ir organizatoriski vai sastāv no aptaujām utt.

21

(22)  Pamatnostādņu par nealgotā PA darba shēmu 3. iedaļa un nodokļu likuma par nealgotā PA darba shēmu IX iedaļa.

22

(23)  St. prp. Nr. 65 (2004.–2005. g.) 3.9. iedaļa, Ot. prp. Nr. 92 (2004.–2005. g.) 14.1. iedaļa un pamatnostādņu par nealgotā PA darba shēmu ievads. Lai gan Skattefunn shēmas pārvaldībā ir iesaistīta arī Innovasjon Norge, agrākā Statens nærings- og distriktsutviklingsfond, tai ir tikai pakārtota loma.

23

Skattefunn

Innovasjon Norge

Statens nærings- og distriktsutviklingsfond

(24)  Pamatnostādņu par nealgotā PA darba shēmu 7. iedaļa.

24

(25)  Skatīt turpmāk 2.3. iedaļu par attaisnotām izmaksām un atbalsta intensitāti.

25

(26)  2008. gada 12. marta e-pasta vēstule no Norvēģijas iestādēm (lieta Nr. 469275).

26

(27)  Skatīt arī St. prp. Nr. 65 (2004.–2005. g.) 3.9. iedaļu, kur noteikts, ka nealgotā PA darba shēma ir paredzēta individuālajiem uzņēmējiem, sabiedrībām ar ierobežotu atbildību un citu veidu uzņēmumiem.

27

(28)  Šajā gadījumā projekta izmaksas tiek attiecinātas uz dalībniekiem proporcionāli to dalībai.

28

(29)  2006. gada 10. janvāra vēstule no Norvēģijas iestādēm (lieta Nr. 356994).

29

(30)  Standarta paziņojuma veidlapas III.6.A daļas 8.1. iedaļa.

30

(31)  Sk. 29. zemsvītras piezīmi.

31

(32)  Sk. 29. zemsvītras piezīmi.

32

(33)  Sk. 29. zemsvītras piezīmi.

33

(34)  Standarta paziņojuma veidlapas III.6.A daļas 6. iedaļa.

34

(35)  Skatīt NOU: 2004:14 ar nosaukumu Om grunnlaget for inntektsoppgjørene, kas ir ziņojums par pārskatu par pamatu algas līmeņu noteikšanai valsts statistikā, ko izdevusi valdības izveidota struktūra. Ziņojumā teikts, ka rūpniecības strādnieka gada vidējā alga (pilnas slodzes darbiniekiem) 2003. gadā bijusi NOK 319 600. Ņemot vērā gada algas pieaugumu, kas tiek lēsts 4,4 % laikā no 2004. gada līdz 2005. gadam (kas atbilst gada algas pieaugumam no 2002. gada līdz 2003. gadam), rūpniecības strādnieka vidējā gada alga 2005. gadā tika lēsta NOK 348 300. Šāda pieeja tika balstīta uz to, ka paziņojuma sniegšanas brīdī 2005. gadā šie bija vislabākie pieejamie dati. Salīdzinot NOU: 2007:3 rāda, ka rūpniecības strādnieka vidējā alga 2006. gadā izrādījās NOK 355 600.

35

Om grunnlaget for inntektsoppgjørene

(36)  Tāpēc tādu “citu darbības izmaksu” līmeni aprēķina par vienu darbinieku/stundu, bet faktiskās izmaksas pārbauda pēc faktūrrēķiniem, kā paskaidrots turpmāk.

36

(37)  Izpēte tika veikta 1990. gadā, iesaistot daudzus dažāda lieluma uzņēmumus.

37

(38)  Pēc korekcijām sakarā ar slimību, dzemdību atvaļinājumu utt.

38

(39)  Pamatnostādņu par nealgotā PA darba shēmu 3. iedaļa. No St. prp. Nr. 65 (2004.–2005. g.) 3.9. iedaļas redzams, ka maksimums būtībā ir 50 % no maksimālā izmaksu limita (saistībā ar projektiem, ko veic pats uzņēmums) atbilstīgi Skattefunn shēmai (4 miljoni Norvēģijas kronu).

39

Skattefunn

(40)  Pamatnostādņu par nealgotā PA darba shēmu 4. iedaļa.

40

(41)  Pamatnostādņu par nealgotā PA darba shēmu 3. iedaļa.

41

(42)  Standarta paziņojuma veidlapas III.6.A daļas 7. iedaļa.

42

(43)  Norvēģijas iestādes ir paziņojušas, ka, ņemot vērā to, ka attaisnojamo neatalgotā darbaspēka izmaksu maksimums ir 2 miljoni Norvēģijas kronu un ka atbalsta intensitāte MVU ir 20 %, dotācijas maksimums absolūtos skaitļos būtu NOK 400 000 gadā. Pamatnostādņu par nealgotā PA darba shēmu 3. iedaļa un standarta paziņojuma veidlapas I daļas 6. iedaļa.

43

(44)  Iepriekšējās Pamatnostādnes par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai 2007. gada 7. februārī tika aizstātas ar jaunām Pamatnostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un jauninājumiem. Lēmuma sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz nealgotā PA darba shēmu pieņemšanas brīdī spēkā bija iepriekšējās pamatnostādnes. Tomēr, tā kā materiālo tiesību noteikumi, kas svarīgi attiecīgā gadījuma izvērtēšanā, lielā mērā palika tādi paši, tiesību aktu izmaiņas turpmāk netiek iztirzātas.

44

(45)  Iestādes tulkojums.

45

(46)  Avots: algas statistika, ko 2007. gadā izdevusi Norvēģijas diplomēto inženieru apvienība “TEKNA”.

46

Avots:

TEKNA

(47)  Valsts atbalsta pamatnostādņu 3.3. iedaļa par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar uzņēmējdarbības nodokļiem.

47

(48)  Lai gan nav nepārprotami pateikts, līdzekļi tika piešķirti arī neatkarīgi no reģiona.

48

(49)  Skatīt lietu C-241/94 Francija pret Komisiju [1996] ECR I-4551, 23. un 24. punkts; lietu C-200/97 Ecotrade pret AFS [1998] ECR I-7907, 40. punkts; un lietu C-295/97 Piaggio pret Ifitalia [1999] ECR I-3735, 39. punkts.

49

Ecotrade

AFS

Piaggio

Ifitalia

(50)  2008. gada 15. februāra vēstule no Norvēģijas iestādēm (lieta Nr. 465311). Saskaņā ar Valsts atbalsta pamatnostādņu 2.2. iedaļu par atbalstu mikro, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), mazais uzņēmums ir definēts kā uzņēmums, kas nodarbina mazāk par 50 cilvēkiem un kura gada apgrozījums un/vai gada bilances kopsumma nepārsniedz EUR 10 miljonus, un mikro uzņēmums ir definēts kā uzņēmums, kas nodarbina mazāk par 10 cilvēkiem un kura gada apgrozījums un/vai gada bilances kopsumma nepārsniedz EUR 2 miljonus . Īpašumtiesību struktūra var neļaut kvalificēt uzņēmumus kā mazos vai mikro uzņēmumus, kā izklāstīts Valsts atbalsta pamatnostādnēs par atbalstu MVU.

50

(51)  Attiecīgo statistiku ir izdevis Statistisk Sentralbyrå, tās nosaukums – “Utenrikshandel med varer, årsserier 2006” (17. tabula Import etter handelsområder, verdensdeler og land par 2001.–2006. gadu un 18. tabula Eksport etter handelsområder, verdensdeler og land par 2001.–2006. gadu). Statistika ir pieejama http://www.ssb.no/emner/09/05/nos_utenriks/

51

Statistisk Sentralbyrå

Utenrikshandel med varer, årsserier 2006

Import etter handelsområder, verdensdeler og land

Eksport etter handelsområder, verdensdeler og land

(52)  Ot. prp. Nr. 92 (2004.–2005. g.) 14.3. iedaļa ar atsauci uz St. prp. Nr. 65 (2004.–2005. g.) 3.9. iedaļu.

52

(53)  Innst. O. Nr. 125 (2004.–2005. g.) 15.1. iedaļa un Ot. prp. Nr. 92 (2004.–2005. g.) 14.3. iedaļa ar atsauci uz St. prp. Nr. 65 (2004.–2005. g.) 3.9. iedaļu.

53

(54)  2006. gada 19. jūlija Lēmums Nr. 226/06/COL par atbalstāmo apgabalu karti un atbalsta līmeņiem Norvēģijā.

54

(55)  PAJ pamatnostādņu 1.4. iedaļas 29. un 30. punkts.

55

(56)  Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp.), kas grozīta ar Komisijas 2004. gada 25. februāra Regulu (EK) Nr. 364/2004 (OV L 63, 28.2.2004., 22. lpp.). Abas regulas ir iestrādātas EEZ līguma XV pielikuma 1. punkta f) apakšpunktā. Tajās esošā definīcija atbilst definīcijai valsts atbalsta pamatnostādnēs par atbalstu MVU (sk. II daļas 1.3. iedaļu).

56

(57)  Dotācijas 20 % no izmaksām saņemšana ar nodokļa atbrīvojumu, ja nodokļa likme ir 28 %, atbilst 27,8 % bruto izmaksu saņemšanai (28 % no 27,8 = 7,8, kas “maksājams” nodokļos, un 20 paliek kā dotācija).

57

(58)  Nepietiek ar paziņojumu pamatnostādnēs par nealgotā PA darba shēmu, ka maksimālā atbalsta intensitāte ir tāda, kā noteikts PAJ pamatnostādnēs.

58

(59)  Tās atbilst šādiem apakšpunktiem: a) personāla izmaksas, e) papildu pieskaitāmās izmaksas un f) citas darbības izmaksas PAJ pamatnostādņu 5.1.4. iedaļā.

59

(60)  Kopienas Pētniecības pamatprogramma ir galvenais Kopienas pētniecības finansēšanas instruments Eiropā, un uz to ir norādīts Kopienas nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (OV C 323, 30.12.2006., 1. lpp.).

60

(61)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.).

61

(62)  Vispārīgā paraugnolīguma par atbalstu atbilstīgi Septītajai pamatprogrammai II pielikuma B.II.14.1(g) daļa. Nolīguma teksts ir pieejams Pētniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/research/index.cfm

62

(63)  Saskaņā ar II.12.3. pantu “Neattaisnotās izmaksas” dokumentā Guide to Financial Issues relating to FP7 Indirect Actions, 42. lpp., (sagatavots piešķīruma nolīguma parauga interpretācijai atbilstīgi Septītajai pamatprogrammai) tādi indivīdi var izvēlēties “deklarēt vidējās personāla izmaksas, balstoties uz apliecinātu metodiku, ko apstiprinājusi Komisija, un balstoties uz saviem ienākumiem (piemēram, nodokļu deklarācijām), tā, kā atzīst valsts tiesību akti (parasti nodokļu tiesību akti)”.

63

Guide to Financial Issues relating to FP7 Indirect Actions

(64)  Rūpniecības strādnieka gada alga NOK 348 300 pretstatā inženiera algai NOK 460 000 (vai NOK 530 000) dod stundas likmi NOK 500 pretstatā NOK 772,80 (vai NOK 890,40), ja balstās uz metodiku. Darbaspēka izmaksu elements atbilst NOK 232,20 rūpniecības strādniekiem salīdzinājumā ar NOK 333,33 vai NOK 353,33 inženieriem.

64

(65)  Patiešām, katra atsevišķa gadījuma kontrole ir līdzīga metodikā paredzētajai vienreizējai revīzijas kontrolei vai pat ir stingrāka par to.

65

(66)  Darbības izmaksu elements ir NOK 267,80, kas ir kombinētās stundas likmes un darbaspēka izmaksu elementa starpība: NOK 500 – NOK 232,20 = NOK 267,80.

66

(67)  2002. gada 25. septembra Lēmums Nr. 171/02/COL, kas grozīts ar 2003. gada 5. februāra Lēmumu Nr. 16/03/COL.

67

(68)  PAJ pamatnostādņu 122.–124. punkts.

68

(69)  Patiešām, ierobežojums vienam uzņēmumam ir stingrāks nekā ierobežojums vienam projektam. Turklāt, ja uzņēmums saņemtu līdzekļus atbilstīgi shēmai par to pašu projektu līdz maksimumam katru gadu visā shēmas darbības laikā, tik un tā netiktu sasniegts maksimums – EUR 7,5 miljoni.

69

(70)  Ja vien pārmaiņas nav kvalificējamas kā tādas, par kurām jāziņo atbilstīgi vienkāršotajai procedūrai saskaņā ar 2004. gada 14. jūlija Lēmumu Nr. 195/04/COL par īstenošanas noteikumiem, kas minēti Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 27. pantā (OV L 139, 25.5.2006., 37. lpp.).

70

---

V Akti, kuri no 2009. gada 1. decembra ir pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību, Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Euratom līgumu

AKTI, KURU PUBLICĒŠANA IR OBLIGĀTA

| 17.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/36

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1235/2009

(2009. gada 16. decembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 17. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 54,6 |
| MA | 78,2 |
| TN | 111,3 |
| TR | 73,2 |
| ZZ | 79,3 |
| 0707 00 05 | EG | 155,5 |
| MA | 59,4 |
| TR | 89,2 |
| ZZ | 101,4 |
| 0709 90 70 | MA | 45,7 |
| TR | 104,6 |
| ZZ | 75,2 |
| 0709 90 80 | EG | 175,4 |
| ZZ | 175,4 |
| 0805 10 20 | MA | 58,2 |
| TR | 70,0 |
| ZA | 57,0 |
| ZZ | 61,7 |
| 0805 20 10 | MA | 77,7 |
| TR | 58,0 |
| ZZ | 67,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 38,5 |
| IL | 65,1 |
| TR | 71,4 |
| ZZ | 58,3 |
| 0805 50 10 | TR | 68,6 |
| ZZ | 68,6 |
| 0808 10 80 | CA | 76,2 |
| CN | 98,3 |
| MK | 24,5 |
| US | 90,8 |
| ZZ | 72,5 |
| 0808 20 50 | CN | 41,5 |
| TR | 97,0 |
| US | 151,3 |
| ZZ | 96,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

AL

54,6

MA

78,2

TN

111,3

TR

73,2

ZZ

79,3

0707 00 05

EG

155,5

MA

59,4

TR

89,2

ZZ

101,4

0709 90 70

MA

45,7

TR

104,6

ZZ

75,2

0709 90 80

EG

175,4

ZZ

175,4

0805 10 20

MA

58,2

TR

70,0

ZA

57,0

ZZ

61,7

0805 20 10

MA

77,7

TR

58,0

ZZ

67,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

38,5

IL

65,1

TR

71,4

ZZ

58,3

0805 50 10

TR

68,6

ZZ

68,6

0808 10 80

CA

76,2

CN

98,3

MK

24,5

US

90,8

ZZ

72,5

0808 20 50

CN

41,5

TR

97,0

US

151,3

ZZ

96,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 17.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/38

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1236/2009

(2009. gada 10. decembris),

ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim un par grozījumiem Regulās (EK) Nr. 552/97, (EK) Nr. 1933/2006 un Komisijas Regulās (EK) Nr. 1100/2006 un (EK) Nr. 964/2007 (1) un jo īpaši tās 25. pantu,

apspriedusies ar Vispārējo preferenču komiteju,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2008. gada 9. decembra Lēmumā 2008/938/EK (2), kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2009/454/EK (3), ir noteikts to valstu saraksts, kurām no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim piešķirams īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 732/2008. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2008. gada 9. decembra Lēmumā 2008/938/EK (2), kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2009/454/EK (3), ir noteikts to valstu saraksts, kurām no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim piešķirams īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 732/2008.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 732/2008 I pielikuma E slejā ir jāiekļauj informācija par valstīm, kurām piešķirams īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai. Tāpēc attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 732/2008 I pielikums, |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 732/2008 I pielikuma E slejā ir jāiekļauj informācija par valstīm, kurām piešķirams īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai. Tāpēc attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 732/2008 I pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 732/2008 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 10. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 211, 6.8.2008., 1. lpp.

1

(2)  OV L 334, 12.12.2008., 90. lpp.

2

(3)  OV L 149, 12.6.2009., 78. lpp.

3

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Saņēmējvalstis
   (1)
  un teritorijas, kuras izmanto Kopienas vispārējo tarifa preferenču sistēmu

| A sleja | : | burtu kods saskaņā ar valstu un teritoriju nomenklatūru Kopienas ārējās tirdzniecības statistikas vajadzībām |
| --- | --- | --- |
| B sleja | : | valsts vai teritorijas nosaukums |
| C sleja | : | sadaļa(-s), kurām attiecībā uz saņēmējvalsti ir atceltas tarifa preferences (13. pants) |
| D sleja | : | valsts, kas izmanto īpašo režīmu vismazāk attīstītajām valstīm (11. pants) |
| E sleja | : | valsts, kas izmanto īpašo ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības veicināšanas režīmu (7. pants) |

A sleja

:

burtu kods saskaņā ar valstu un teritoriju nomenklatūru Kopienas ārējās tirdzniecības statistikas vajadzībām

B sleja

:

valsts vai teritorijas nosaukums

C sleja

:

sadaļa(-s), kurām attiecībā uz saņēmējvalsti ir atceltas tarifa preferences (13. pants)

D sleja

:

valsts, kas izmanto īpašo režīmu vismazāk attīstītajām valstīm (11. pants)

E sleja

:

valsts, kas izmanto īpašo ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības veicināšanas režīmu (7. pants)

| A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AE | Apvienotie Arābu Emirāti | | | | |
| AF | Afganistāna | | | X | |
| AG | Antigva un Barbuda | | | | |
| AI | Angilja | | | | |
| AM | Armēnija | | | | X |
| AN | Nīderlandes Antiļas | | | | |
| AO | Angola | | | X | |
| AQ | Antarktika | | | | |
| AR | Argentīna | | | | |
| AS | ASV Samoa | | | | |
| AW | Aruba | | | | |
| AZ | Azerbaidžāna | | | | X |
| BB | Barbadosa | | | | |
| BD | Bangladeša | | | X | |
| BF | Burkinafaso | | | X | |
| BH | Bahreina | | | | |
| BI | Burundi | | | X | |
| BJ | Benina | | | X | |
| BM | Bermudu salas | | | | |
| BN | Bruneja Darusalama | | | | |
| BO | Bolīvija | | | | X |
| BR | Brazīlija | S–IV | Sagatavoti pārtikas produkti; dzērieni, alkoholiski šķidrumi un etiķis; tabaka un tabakas rūpnieciski aizstājēji | | |
| S–IX | Koks un koka izstrādājumi; kokogles; korķis un korķa izstrādājumi; izstrādājumi no salmiem, esparto un citiem pinamiem materiāliem; grozi un pinumi | | |
| BS | Bahamu salas | | | | |
| BT | Butāna | | | X | |
| BV | Buvē sala | | | | |
| BW | Botsvāna | | | | |
| BY | Baltkrievija | | | | |
| BZ | Beliza | | | | |
| CC | Kokosu (Kīlinga) salas | | | | |
| CD | Kongo Demokrātiskā Republika | | | X | |
| CF | Centrālāfrikas Republika | | | X | |
| CG | Kongo | | | | |
| CI | Kotdivuāra | | | | |
| CK | Kuka salas | | | | |
| CM | Kamerūna | | | | |
| CN | Ķīnas Tautas Republika | S–VI | Ķīmiskās rūpniecības vai līdzīgu rūpniecību izstrādājumi | | |
| S-VII | Plastmasas un to izstrādājumi; kaučuks un tā izstrādājumi | | |
| S-VIII | Jēlādas, āda, kažokādas un to izstrādājumi; zirglietas un iejūgi; ceļojuma piederumi, rokassomas un tamlīdzīgas preces; izstrādājumi no dzīvnieku zarnām (izņemot zīdvērpēja pavedienu) | | |
| S–IX | Koks un koka izstrādājumi; kokogles, korķis un korķa izstrādājumi; izstrādājumi no salmiem, esparto un citiem pinamiem materiāliem; grozi un pinumi | | |
| S-XI(a) | Tekstilpreces; S-XI(b) Tekstilpreces | | |
| S-XII | Apavi, galvassegas, lietussargi, saulessargi, spieķi, sēžamspieķi, pātagas, pletnes un to daļas; apstrādātas spalvas un to izstrādājumi; mākslīgās puķes; izstrādājumi no cilvēku matiem | | |
| S-XIII | Akmens, ģipša, cementa, azbesta, vizlas un tamlīdzīgu materiālu izstrādājumi, keramikas izstrādājumi; stikls un stikla izstrādājumi | | |
| S-XIV | Dabiskas vai kultivētas pērles, dārgakmeņi un pusdārgakmeņi, dārgmetāli, ar dārgmetālu plaķēti metāli un to izstrādājumi; bižutērija; monētas | | |
| S–XV | Parastie metāli un parasto metālu izstrādājumi | | |
| S-XVI | Mehānismi un mehāniskas ierīces; elektroiekārtas; to daļas, skaņas rakstītāji un atskaņotāji, televīzijas attēla un skaņas rakstītāji un atskaņotāji un to detaļas un aksesuāri | | |
| S-XVII | Transportlīdzekļi, lidmašīnas, kuģi un ar tiem saistītās transporta iekārtas | | |
| S-XVIII | Optiski instrumenti un aparāti, fotoaparāti, kinoaparāti un instrumenti, mērinstrumenti, kontroles instrumenti un aparāti, precīzijas instrumenti un aparāti, medicīnas vai ķirurģijas instrumenti un aparāti; pulksteņi un modinātāji; mūzikas instrumenti; to detaļas un piederumi | | |
| S–XX | Dažādi rūpniecības izstrādājumi | | |
| CO | Kolumbija | | | | X |
| CR | Kostarika | | | | X |
| CU | Kuba | | | | |
| CV | Kaboverde | | | X | |
| CX | Ziemassvētku sala | | | | |
| DJ | Džibutija | | | X | |
| DM | Dominika | | | | |
| DO | Dominikāna | | | | |
| DZ | Alžīrija | | | | |
| EC | Ekvadora | | | | X |
| EG | Ēģipte | | | | |
| ER | Eritreja | | | X | |
| ET | Etiopija | | | X | |
| FJ | Fidži | | | | |
| FK | Folklenda salas | | | | |
| FM | Mikronēzijas Federatīvās Valstis | | | | |
| GA | Gabona | | | | |
| GD | Grenāda | | | | |
| GE | Gruzija | | | | X |
| GH | Gana | | | | |
| GI | Gibraltārs | | | | |
| GL | Grenlande | | | | |
| GM | Gambija | | | X | |
| GN | Gvineja | | | X | |
| GQ | Ekvatoriālā Gvineja | | | X | |
| GS | Dienviddžordžija un Dienvidsendviču salas | | | | |
| GT | Gvatemala | | | | X |
| GU | Guama | | | | |
| GW | Gvineja-Bisava | | | X | |
| GY | Gajāna | | | | |
| HM | Hērda sala un Makdonalda salas | | | | |
| HN | Hondurasa | | | | X |
| HT | Haiti | | | X | |
| ID | Indonēzija | S-III | Dzīvnieku vai augu tauki un eļļas un to šķelšanās produkti; sagatavoti pārtikas tauki; dzīvnieku vai augu vaski | | |
| IN | Indija | S-XI(a) | Tekstilpreces | | |
| IO | Indijas okeāna Lielbritānijas teritorija | | | | |
| IQ | Irāka | | | | |
| IR | Irāna | | | | |
| JM | Jamaika | | | | |
| JO | Jordānija | | | | |
| KE | Kenija | | | | |
| KG | Kirgizstāna | | | | |
| KH | Kambodža | | | X | |
| KI | Kiribati | | | X | |
| KM | Komoru salas | | | X | |
| KN | Sentkitsa un Nevisa | | | | |
| KW | Kuveita | | | | |
| KY | Kaimanu salas | | | | |
| KZ | Kazahstāna | | | | |
| LA | Laosas Tautas Demokrātiskā Republika | | | X | |
| LB | Libāna | | | | |
| LC | Sentlūsija | | | | |
| LK | Šrilanka | | | | X |
| LR | Libērija | | | X | |
| LS | Lesoto | | | X | |
| LY | Lībija | | | | |
| MA | Maroka | | | | |
| MG | Madagaskara | | | X | |
| MH | Māršala salas | | | | |
| ML | Mali | | | X | |
| MM | Mjanma | | | X | |
| MN | Mongolija | | | | X |
| MO | Makao | | | | |
| MP | Ziemeļu Marianas salas | | | | |
| MR | Mauritānija | | | X | |
| MS | Montserrata | | | | |
| MU | Maurīcija | | | | |
| MV | Maldīvija | | | X | |
| MW | Malāvija | | | X | |
| MX | Meksika | | | | |
| MY | Malaizija | S-III | Dzīvnieku vai augu tauki un eļļas un to šķelšanās produkti; sagatavoti pārtikas tauki; dzīvnieku vai augu vaski | | |
| MZ | Mozambika | | | X | |
| NA | Namībija | | | | |
| NC | Jaunkaledonija | | | | |
| NE | Nigēra | | | X | |
| NF | Norfolkas sala | | | | |
| NG | Nigērija | | | | |
| NI | Nikaragva | | | | X |
| NP | Nepāla | | | X | |
| NR | Nauru | | | | |
| NU | Niue | | | | |
| OM | Omāna | | | | |
| PA | Panama | | | | |
| PE | Peru | | | | X |
| PF | Francijas Polinēzija | | | | |
| PG | Papua-Jaungvineja | | | | |
| PH | Filipīnas | | | | |
| PK | Pakistāna | | | | |
| PM | Senpjēra un Mikelona | | | | |
| PN | Pitkērna | | | | |
| PW | Palau | | | | |
| PY | Paragvaja | | | | X |
| QA | Katara | | | | |
| RU | Krievijas Federācija | | | | |
| RW | Ruanda | | | X | |
| SA | Saūda Arābija | | | | |
| SB | Zālamana salas | | | X | |
| SC | Seišela salas | | | | |
| SD | Sudāna | | | X | |
| SH | Sv. Helēnas sala | | | | |
| SL | Sjerraleone | | | X | |
| SN | Senegāla | | | X | |
| SO | Somālija | | | X | |
| SR | Surinama | | | | |
| ST | Santome un Prinsipi | | | X | |
| SV | Salvadora | | | | X |
| SY | Sīrijas Arābu Republika | | | | |
| SZ | Svazilenda | | | | |
| TC | Tērksas un Kaikosas salas | | | | |
| TD | Čada | | | X | |
| TF | Francijas Dienvidjūru teritorija | | | | |
| TG | Togo | | | X | |
| TH | Taizeme | S-XIV | Dabiskas vai kultivētas pērles, dārgakmeņi un pusdārgakmeņi, dārgmetāli, ar dārgmetālu plaķēti metāli un to izstrādājumi; bižutērija; monētas | | |
| TJ | Tadžikistāna | | | | |
| TK | Tokelau | | | | |
| TL | Austrumtimora | | | X | |
| TM | Turkmenistāna | | | | |
| TN | Tunisija | | | | |
| TO | Tonga | | | | |
| TT | Trinidāda un Tobāgo | | | | |
| TV | Tuvalu | | | X | |
| TZ | Tanzānija | | | X | |
| UA | Ukraina | | | | |
| UG | Uganda | | | X | |
| UM | ASV Mazās aizjūras teritorijas | | | | |
| UY | Urugvaja | | | | |
| UZ | Uzbekistāna | | | | |
| VC | Sentvinsenta un Grenadīnas | | | | |
| VE | Venecuēla | | | | |
| VG | Britu Virdžīnas | | | | |
| VI | ASV Virdžīnas | | | | |
| VN | Vjetnama | S-XII | Apavi, galvassegas, lietussargi, saulessargi, spieķi, sēžamspieķi, pātagas, pletnes un to daļas; apstrādātas spalvas un to izstrādājumi; mākslīgās puķes; izstrādājumi no cilvēku matiem | | |
| VU | Vanuatu | | | X | |
| WF | Volisa un Futunas salas | | | | |
| WS | Samoa | | | X | |
| YE | Jemena | | | X | |
| YT | Majota | | | | |
| ZA | Dienvidāfrika | | | | |
| ZM | Zambija | | | X | |
| ZW | Zimbabve” | | | | |

A

B

C

D

E

AE

Apvienotie Arābu Emirāti

AF

Afganistāna

X

AG

Antigva un Barbuda

AI

Angilja

AM

Armēnija

X

AN

Nīderlandes Antiļas

AO

Angola

X

AQ

Antarktika

AR

Argentīna

AS

ASV Samoa

AW

Aruba

AZ

Azerbaidžāna

X

BB

Barbadosa

BD

Bangladeša

X

BF

Burkinafaso

X

BH

Bahreina

BI

Burundi

X

BJ

Benina

X

BM

Bermudu salas

BN

Bruneja Darusalama

BO

Bolīvija

X

BR

Brazīlija

S–IV

Sagatavoti pārtikas produkti; dzērieni, alkoholiski šķidrumi un etiķis; tabaka un tabakas rūpnieciski aizstājēji

S–IX

Koks un koka izstrādājumi; kokogles; korķis un korķa izstrādājumi; izstrādājumi no salmiem, esparto un citiem pinamiem materiāliem; grozi un pinumi

BS

Bahamu salas

BT

Butāna

X

BV

Buvē sala

BW

Botsvāna

BY

Baltkrievija

BZ

Beliza

CC

Kokosu (Kīlinga) salas

CD

Kongo Demokrātiskā Republika

X

CF

Centrālāfrikas Republika

X

CG

Kongo

CI

Kotdivuāra

CK

Kuka salas

CM

Kamerūna

CN

Ķīnas Tautas Republika

S–VI

Ķīmiskās rūpniecības vai līdzīgu rūpniecību izstrādājumi

S-VII

Plastmasas un to izstrādājumi; kaučuks un tā izstrādājumi

S-VIII

Jēlādas, āda, kažokādas un to izstrādājumi; zirglietas un iejūgi; ceļojuma piederumi, rokassomas un tamlīdzīgas preces; izstrādājumi no dzīvnieku zarnām (izņemot zīdvērpēja pavedienu)

S–IX

Koks un koka izstrādājumi; kokogles, korķis un korķa izstrādājumi; izstrādājumi no salmiem, esparto un citiem pinamiem materiāliem; grozi un pinumi

S-XI(a)

Tekstilpreces; S-XI(b) Tekstilpreces

S-XII

Apavi, galvassegas, lietussargi, saulessargi, spieķi, sēžamspieķi, pātagas, pletnes un to daļas; apstrādātas spalvas un to izstrādājumi; mākslīgās puķes; izstrādājumi no cilvēku matiem

S-XIII

Akmens, ģipša, cementa, azbesta, vizlas un tamlīdzīgu materiālu izstrādājumi, keramikas izstrādājumi; stikls un stikla izstrādājumi

S-XIV

Dabiskas vai kultivētas pērles, dārgakmeņi un pusdārgakmeņi, dārgmetāli, ar dārgmetālu plaķēti metāli un to izstrādājumi; bižutērija; monētas

S–XV

Parastie metāli un parasto metālu izstrādājumi

S-XVI

Mehānismi un mehāniskas ierīces; elektroiekārtas; to daļas, skaņas rakstītāji un atskaņotāji, televīzijas attēla un skaņas rakstītāji un atskaņotāji un to detaļas un aksesuāri

S-XVII

Transportlīdzekļi, lidmašīnas, kuģi un ar tiem saistītās transporta iekārtas

S-XVIII

Optiski instrumenti un aparāti, fotoaparāti, kinoaparāti un instrumenti, mērinstrumenti, kontroles instrumenti un aparāti, precīzijas instrumenti un aparāti, medicīnas vai ķirurģijas instrumenti un aparāti; pulksteņi un modinātāji; mūzikas instrumenti; to detaļas un piederumi

S–XX

Dažādi rūpniecības izstrādājumi

CO

Kolumbija

X

CR

Kostarika

X

CU

Kuba

CV

Kaboverde

X

CX

Ziemassvētku sala

DJ

Džibutija

X

DM

Dominika

DO

Dominikāna

DZ

Alžīrija

EC

Ekvadora

X

EG

Ēģipte

ER

Eritreja

X

ET

Etiopija

X

FJ

Fidži

FK

Folklenda salas

FM

Mikronēzijas Federatīvās Valstis

GA

Gabona

GD

Grenāda

GE

Gruzija

X

GH

Gana

GI

Gibraltārs

GL

Grenlande

GM

Gambija

X

GN

Gvineja

X

GQ

Ekvatoriālā Gvineja

X

GS

Dienviddžordžija un Dienvidsendviču salas

GT

Gvatemala

X

GU

Guama

GW

Gvineja-Bisava

X

GY

Gajāna

HM

Hērda sala un Makdonalda salas

HN

Hondurasa

X

HT

Haiti

X

ID

Indonēzija

S-III

Dzīvnieku vai augu tauki un eļļas un to šķelšanās produkti; sagatavoti pārtikas tauki; dzīvnieku vai augu vaski

IN

Indija

S-XI(a)

Tekstilpreces

IO

Indijas okeāna Lielbritānijas teritorija

IQ

Irāka

IR

Irāna

JM

Jamaika

JO

Jordānija

KE

Kenija

KG

Kirgizstāna

KH

Kambodža

X

KI

Kiribati

X

KM

Komoru salas

X

KN

Sentkitsa un Nevisa

KW

Kuveita

KY

Kaimanu salas

KZ

Kazahstāna

LA

Laosas Tautas Demokrātiskā Republika

X

LB

Libāna

LC

Sentlūsija

LK

Šrilanka

X

LR

Libērija

X

LS

Lesoto

X

LY

Lībija

MA

Maroka

MG

Madagaskara

X

MH

Māršala salas

ML

Mali

X

MM

Mjanma

X

MN

Mongolija

X

MO

Makao

MP

Ziemeļu Marianas salas

MR

Mauritānija

X

MS

Montserrata

MU

Maurīcija

MV

Maldīvija

X

MW

Malāvija

X

MX

Meksika

MY

Malaizija

S-III

Dzīvnieku vai augu tauki un eļļas un to šķelšanās produkti; sagatavoti pārtikas tauki; dzīvnieku vai augu vaski

MZ

Mozambika

X

NA

Namībija

NC

Jaunkaledonija

NE

Nigēra

X

NF

Norfolkas sala

NG

Nigērija

NI

Nikaragva

X

NP

Nepāla

X

NR

Nauru

NU

Niue

OM

Omāna

PA

Panama

PE

Peru

X

PF

Francijas Polinēzija

PG

Papua-Jaungvineja

PH

Filipīnas

PK

Pakistāna

PM

Senpjēra un Mikelona

PN

Pitkērna

PW

Palau

PY

Paragvaja

X

QA

Katara

RU

Krievijas Federācija

RW

Ruanda

X

SA

Saūda Arābija

SB

Zālamana salas

X

SC

Seišela salas

SD

Sudāna

X

SH

Sv. Helēnas sala

SL

Sjerraleone

X

SN

Senegāla

X

SO

Somālija

X

SR

Surinama

ST

Santome un Prinsipi

X

SV

Salvadora

X

SY

Sīrijas Arābu Republika

SZ

Svazilenda

TC

Tērksas un Kaikosas salas

TD

Čada

X

TF

Francijas Dienvidjūru teritorija

TG

Togo

X

TH

Taizeme

S-XIV

Dabiskas vai kultivētas pērles, dārgakmeņi un pusdārgakmeņi, dārgmetāli, ar dārgmetālu plaķēti metāli un to izstrādājumi; bižutērija; monētas

TJ

Tadžikistāna

TK

Tokelau

TL

Austrumtimora

X

TM

Turkmenistāna

TN

Tunisija

TO

Tonga

TT

Trinidāda un Tobāgo

TV

Tuvalu

X

TZ

Tanzānija

X

UA

Ukraina

UG

Uganda

X

UM

ASV Mazās aizjūras teritorijas

UY

Urugvaja

UZ

Uzbekistāna

VC

Sentvinsenta un Grenadīnas

VE

Venecuēla

VG

Britu Virdžīnas

VI

ASV Virdžīnas

VN

Vjetnama

S-XII

Apavi, galvassegas, lietussargi, saulessargi, spieķi, sēžamspieķi, pātagas, pletnes un to daļas; apstrādātas spalvas un to izstrādājumi; mākslīgās puķes; izstrādājumi no cilvēku matiem

VU

Vanuatu

X

WF

Volisa un Futunas salas

WS

Samoa

X

YE

Jemena

X

YT

Majota

ZA

Dienvidāfrika

ZM

Zambija

X

ZW

Zimbabve”

---

(1)  Šajā sarakstā var būt ietvertas valstis, kuras uz laiku ir izslēgtas no Kopienas VPS vai kuras nav izpildījušas administratīvās sadarbības prasības (preču tarifu preferenču piešķiršanas priekšnoteikums). Komisija vai attiecīgās valsts kompetentās iestādes nodrošinās atjauninātu sarakstu.

1

---

| 17.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/46

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1237/2009

(2009. gada 11. decembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Marrone di Caprese Michelangelo (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu un piemērojot minētās regulas 17. panta 2. punktu, Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Marrone di Caprese Michelangelo ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu un piemērojot minētās regulas 17. panta 2. punktu, Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Marrone di Caprese Michelangelo ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 11. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 112, 16.5.2009., 17. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

ITĀLIJA

Marrone di Caprese Michelangelo (ACVN)

---

| 17.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/48

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1238/2009

(2009. gada 11. decembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Pomodorino del Piennolo del Vesuvio ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Pomodorino del Piennolo del Vesuvio ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 11. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 111, 15.5.2009., 21. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

ITĀLIJA

Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (ACVN)

---

| 17.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/50

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1239/2009

(2009. gada 15. decembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Crudo di Cuneo (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu un piemērojot minētās regulas 17. panta 2. punktu, Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Crudo di Cuneo ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu un piemērojot minētās regulas 17. panta 2. punktu, Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Crudo di Cuneo ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 112, 16.5.2009., 12. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.2. grupa.   Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

ITĀLIJA

Crudo di Cuneo (ACVN)

---

| 17.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/52

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1240/2009

(2009. gada 16. decembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 428/2008, kas nosaka intervences centrus labībai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 41. pantu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Igaunija un Rumānija ir iesniegušas pieprasījumus mainīt dažus no intervences centriem, kas uzskaitīti Komisijas Regulas (EK) Nr. 428/2008 (2) I pielikumā, lai panāktu to labāku izvietojumu vai labāku atbilstību izvirzītajiem nosacījumiem. Šie pieprasījumi ir jāapmierina. |
| --- | --- |

(1)

Igaunija un Rumānija ir iesniegušas pieprasījumus mainīt dažus no intervences centriem, kas uzskaitīti Komisijas Regulas (EK) Nr. 428/2008 (2) I pielikumā, lai panāktu to labāku izvietojumu vai labāku atbilstību izvirzītajiem nosacījumiem. Šie pieprasījumi ir jāapmierina.

| (2) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 428/2008 ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 428/2008 ir attiecīgi jāgroza.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 428/2008 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 129, 17.5.2008., 8. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 428/2008 I pielikumu groza šādi.

| 1) | Tabulu ar nosaukumu “IGAUNIJA” aizstāj ar šādu tabulu:









  Intervences centri | Mīkstie kvieši | Mieži | Kukurūza | Sorgo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “IGAUNIJA |
| Tartu | + | + | - | - |
| Viljandi | + | + | - | - |
| Tamsalu | + | + | - | - |
| Keila | + | + | - | -” |

1)

Tabulu ar nosaukumu “IGAUNIJA” aizstāj ar šādu tabulu:

Intervences centri

Mīkstie kvieši

Mieži

Kukurūza

Sorgo

“IGAUNIJA

Tartu

+

+

-

-

Viljandi

+

+

-

-

Tamsalu

+

+

-

-

Keila

+

+

-

-”

| 2) | Tabulu ar nosaukumu “RUMĀNIJA” aizstāj ar šādu tabulu:






  a) | centram “Brăila” atbilstošo rindu aizstāj ar šādu rindu:









  Intervences centri | Mīkstie kvieši | Mieži | Kukurūza | Sorgo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Brăila | + | + | + | -” |

2)

Tabulu ar nosaukumu “RUMĀNIJA” aizstāj ar šādu tabulu:

a)

centram “Brăila” atbilstošo rindu aizstāj ar šādu rindu:

Intervences centri

Mīkstie kvieši

Mieži

Kukurūza

Sorgo

“Brăila

+

+

+

-”

| b) | aiz centram “Brăila” atbilstošās rindas iekļauj šādu rindu:









  Intervences centri | Mīkstie kvieši | Mieži | Kukurūza | Sorgo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Ianca | - | + | - | -” |

b)

aiz centram “Brăila” atbilstošās rindas iekļauj šādu rindu:

Intervences centri

Mīkstie kvieši

Mieži

Kukurūza

Sorgo

“Ianca

-

+

-

-”

| c) | centram “Roman” atbilstošo rindu aizstāj ar šādu rindu:









  Intervences centri | Mīkstie kvieši | Mieži | Kukurūza | Sorgo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Roman | + | + | - | -” |

c)

centram “Roman” atbilstošo rindu aizstāj ar šādu rindu:

Intervences centri

Mīkstie kvieši

Mieži

Kukurūza

Sorgo

“Roman

+

+

-

-”

---

| 17.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/54 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/54

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1241/2009

(2009. gada 16. decembris),

ar ko turpina aktualizēt iepriekšējas uzraudzības darbības jomu attiecībā uz dažu tādu dzelzs un tērauda ražojumu importu, kuru izcelsme ir atsevišķās trešās valstīs

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 260/2009 (1) par kopējiem importa noteikumiem un jo īpaši tās 11. pantu,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 625/2009 (2) par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm un jo īpaši tās 9. pantu,

apspriedusies ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

| (1) | Komisija ar Regulu (EK) Nr. 76/2002 (3) ieviesa iepriekšēju Kopienas uzraudzību attiecībā uz dažu tādu dzelzs un tērauda ražojumu importu, kuru izcelsme ir trešās valstīs. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar Regulu (EK) Nr. 76/2002 (3) ieviesa iepriekšēju Kopienas uzraudzību attiecībā uz dažu tādu dzelzs un tērauda ražojumu importu, kuru izcelsme ir trešās valstīs.

| (2) | Eiropas Savienības ārējās tirdzniecības statistika nav pieejama laikposmos, kas noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1917/2000 (4). |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienības ārējās tirdzniecības statistika nav pieejama laikposmos, kas noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1917/2000 (4).

| (3) | Lai gan kopš uzraudzības ieviešanas 2002. gadā situācija ir mainījusies, pasaules tērauda tirgū notiekošo pārmaiņu dēļ joprojām ir nepieciešama droša un ātra informācijas sistēma par Eiropas Savienības turpmāko importu. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan kopš uzraudzības ieviešanas 2002. gadā situācija ir mainījusies, pasaules tērauda tirgū notiekošo pārmaiņu dēļ joprojām ir nepieciešama droša un ātra informācijas sistēma par Eiropas Savienības turpmāko importu.

| (4) | Tika pētītas to ražojumu importa tendences, kuriem šobrīd piemēro uzraudzību, kā arī plakanajiem nerūsējoša tērauda velvējumiem un lielām metinātām caurulēm, kas uzraudzības sistēmā šobrīd nav iekļautas. Tā kā minētajiem papildu ražojumiem tirgū ir visaugstākā pievienotā vērtība, tika uzskatīts, ka jāpēta tendences arī attiecībā uz šiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(4)

Tika pētītas to ražojumu importa tendences, kuriem šobrīd piemēro uzraudzību, kā arī plakanajiem nerūsējoša tērauda velvējumiem un lielām metinātām caurulēm, kas uzraudzības sistēmā šobrīd nav iekļautas. Tā kā minētajiem papildu ražojumiem tirgū ir visaugstākā pievienotā vērtība, tika uzskatīts, ka jāpēta tendences arī attiecībā uz šiem ražojumiem.

| (5) | Pēdējos gados tērauda ražojumu imports ES absolūtā izteiksmē no 2005. līdz 2008. gadam ir ievērojami palielinājies (par 40 %). Lai gan kopš 2008. gada beigām pieprasījuma krituma dēļ importa apjomi sāka samazināties, tie, salīdzinot ar patēriņu, joprojām bija ievērojami. |
| --- | --- |

(5)

Pēdējos gados tērauda ražojumu imports ES absolūtā izteiksmē no 2005. līdz 2008. gadam ir ievērojami palielinājies (par 40 %). Lai gan kopš 2008. gada beigām pieprasījuma krituma dēļ importa apjomi sāka samazināties, tie, salīdzinot ar patēriņu, joprojām bija ievērojami.

| (6) | Tērauda ražošanas jauda laikā no 2006. līdz 2008. gadam visā pasaulē pieauga, un ir paredzams, ka tā turpinās palielināties līdz 2010. gadam. Dažādos reģionos un jo īpaši Ķīnā, Indijā, Brazīlijā un Tuvajos Austrumos nākamajos divos gados ir sagaidāms ražošanas jaudas pieaugums, kas izsakāms ar divciparu skaitli. Ķīna, valsts, kurā vērojams vislielākais ražošanas jaudas pieaugums, šobrīd nodrošina 40 % no pasaules neapstrādātā tērauda ražošanas jaudas, kas trīs reizes pārsniedz ikgadējo tērauda patēriņu ES. |
| --- | --- |

(6)

Tērauda ražošanas jauda laikā no 2006. līdz 2008. gadam visā pasaulē pieauga, un ir paredzams, ka tā turpinās palielināties līdz 2010. gadam. Dažādos reģionos un jo īpaši Ķīnā, Indijā, Brazīlijā un Tuvajos Austrumos nākamajos divos gados ir sagaidāms ražošanas jaudas pieaugums, kas izsakāms ar divciparu skaitli. Ķīna, valsts, kurā vērojams vislielākais ražošanas jaudas pieaugums, šobrīd nodrošina 40 % no pasaules neapstrādātā tērauda ražošanas jaudas, kas trīs reizes pārsniedz ikgadējo tērauda patēriņu ES.

| (7) | Tā kā ES ir nozīmīgs tērauda tirgus lieluma un cenu ziņā, īpaši ņemot vērā spēcīgo valūtu, pastāv iespēja, ka, uzlabojoties tirgus situācijai un palielinoties pieprasījumam Eiropas Savienības tirgū, viss saražotā tērauda apjoma pārpalikums tiks novirzīts uz ES. Salīdzinājumam pieeja trešo valstu tirgiem pēdējā laikā ir samazināta, jo vairākos ģeogrāfiskajos apgabalos (piemēram, Amerikā, Āzijā, Tuvajos Austrumos) esošās valstis ir veikušas pasākumus, lai aizsargātu vai atbalstītu savu tērauda rūpniecību. Tika veikti dažādi pasākumi, tostarp paaugstināti tarifi, pieprasītas licences un izteiktas prasības pirkt vietējo preci, un tie attiecas uz tirgiem ar ievērojamu globālā patēriņa daļu. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā ES ir nozīmīgs tērauda tirgus lieluma un cenu ziņā, īpaši ņemot vērā spēcīgo valūtu, pastāv iespēja, ka, uzlabojoties tirgus situācijai un palielinoties pieprasījumam Eiropas Savienības tirgū, viss saražotā tērauda apjoma pārpalikums tiks novirzīts uz ES. Salīdzinājumam pieeja trešo valstu tirgiem pēdējā laikā ir samazināta, jo vairākos ģeogrāfiskajos apgabalos (piemēram, Amerikā, Āzijā, Tuvajos Austrumos) esošās valstis ir veikušas pasākumus, lai aizsargātu vai atbalstītu savu tērauda rūpniecību. Tika veikti dažādi pasākumi, tostarp paaugstināti tarifi, pieprasītas licences un izteiktas prasības pirkt vietējo preci, un tie attiecas uz tirgiem ar ievērojamu globālā patēriņa daļu.

| (8) | Neapstrādātā tērauda un plakano nerūsējošā tērauda velmējumu ražošana ES augstāko līmeni sasniedza attiecīgi 2007. un 2006. gadā, bet 2008. gadā tas sāka kristies. ES saražotā tērauda apjoms 2009. gada pirmajā pusē, salīdzinot ar 2008. gada pirmo pusi, saruka par 43,2 %, savukārt pasaulē saražotā tērauda apjoms šajā pašā laikposmā samazinājās par 22,4 %. Krīze ir ietekmējusi visas lielākās tērauda ražotājvalstis ES, un tā rezultātā tērauda ražotāji ir samazinājuši ražošanas dienu skaitu, tādējādi palielinot dīkstāves jaudu. |
| --- | --- |

(8)

Neapstrādātā tērauda un plakano nerūsējošā tērauda velmējumu ražošana ES augstāko līmeni sasniedza attiecīgi 2007. un 2006. gadā, bet 2008. gadā tas sāka kristies. ES saražotā tērauda apjoms 2009. gada pirmajā pusē, salīdzinot ar 2008. gada pirmo pusi, saruka par 43,2 %, savukārt pasaulē saražotā tērauda apjoms šajā pašā laikposmā samazinājās par 22,4 %. Krīze ir ietekmējusi visas lielākās tērauda ražotājvalstis ES, un tā rezultātā tērauda ražotāji ir samazinājuši ražošanas dienu skaitu, tādējādi palielinot dīkstāves jaudu.

| (9) | Visi ražotāji ir ievērojami samazinājuši nodarbināto skaitu. 2009. gada jūnijā ES tērauda nozari skāra ekonomiskā krīze, kuras ietekmē 40 % darbinieku pavisam vai uz laiku zaudēja darbu vai strādāja nepilnu darba nedēļu. |
| --- | --- |

(9)

Visi ražotāji ir ievērojami samazinājuši nodarbināto skaitu. 2009. gada jūnijā ES tērauda nozari skāra ekonomiskā krīze, kuras ietekmē 40 % darbinieku pavisam vai uz laiku zaudēja darbu vai strādāja nepilnu darba nedēļu.

| (10) | Pamatojoties uz jaunākajām tendencēm tērauda ražojumu importa jomā, pašreizējo nestabilo situāciju ES rūpniecībā, zemo pieprasījumu ES tirgū un iespējamību, ka, uzlabojoties pieprasījumam, esošais un turpmākais saražotā tērauda apjoma pārpalikums varētu tikt novirzīts uz ES, var uzskatīt, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 206/2009 11. pantu pastāv kaitējuma draudi Eiropas Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz jaunākajām tendencēm tērauda ražojumu importa jomā, pašreizējo nestabilo situāciju ES rūpniecībā, zemo pieprasījumu ES tirgū un iespējamību, ka, uzlabojoties pieprasījumam, esošais un turpmākais saražotā tērauda apjoma pārpalikums varētu tikt novirzīts uz ES, var uzskatīt, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 206/2009 11. pantu pastāv kaitējuma draudi Eiropas Savienības ražotājiem.

| (11) | Tādējādi atbilstoši Eiropas Savienības interesēm uz dažu tērauda ražojumu importu arī turpmāk jāattiecina iepriekšēja uzraudzība, lai sniegtu sīkāku statistikas informāciju, kas ļautu veikt ātru importa tendenču attīstības analīzi. Lai atbilstoši reaģētu uz Eiropas tērauda tirgus nestabilitāti un pēkšņajām izmaiņām pasaules tērauda tirgū, ir vajadzīgi ātri sagatavojami un prognozējami tirdzniecības dati. Tas ir īpaši svarīgi pašreizējā krīzes situācijā, kad nav zināms, vai pieprasījums pakāpeniski palielināsies un vai ES rūpniecība no tā patiesi gūs labumu. |
| --- | --- |

(11)

Tādējādi atbilstoši Eiropas Savienības interesēm uz dažu tērauda ražojumu importu arī turpmāk jāattiecina iepriekšēja uzraudzība, lai sniegtu sīkāku statistikas informāciju, kas ļautu veikt ātru importa tendenču attīstības analīzi. Lai atbilstoši reaģētu uz Eiropas tērauda tirgus nestabilitāti un pēkšņajām izmaiņām pasaules tērauda tirgū, ir vajadzīgi ātri sagatavojami un prognozējami tirdzniecības dati. Tas ir īpaši svarīgi pašreizējā krīzes situācijā, kad nav zināms, vai pieprasījums pakāpeniski palielināsies un vai ES rūpniecība no tā patiesi gūs labumu.

| (12) | Turklāt, ņemot vērā plakano nerūsējošā tērauda velmējumu un lielo metināto cauruļu tirgus attīstību un situāciju attiecīgajās nozarēs un tā kā šie ražojumi ir iekļauti līdzīgās tērauda importa pārraudzības sistēmās, sistēmas darbības jomā jāiekļauj I pielikumā uzskaitītie ražojumi. |
| --- | --- |

(12)

Turklāt, ņemot vērā plakano nerūsējošā tērauda velmējumu un lielo metināto cauruļu tirgus attīstību un situāciju attiecīgajās nozarēs un tā kā šie ražojumi ir iekļauti līdzīgās tērauda importa pārraudzības sistēmās, sistēmas darbības jomā jāiekļauj I pielikumā uzskaitītie ražojumi.

| (13) | Ņemot vērā iepriekš minētās norises un to, ka citas galvenās tērauda ražotājvalstis, piemēram, Kanāda un Amerikas Savienotās Valstis, nesen ir nolēmušas pagarināt savu līdzīgo tērauda importa uzraudzības sistēmu piemērošanas termiņu (attiecīgi līdz 2011. gada 31. augustam un 2013. gada 21. martam), šo sistēmu ir lietderīgi piemērot līdz 2012. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā iepriekš minētās norises un to, ka citas galvenās tērauda ražotājvalstis, piemēram, Kanāda un Amerikas Savienotās Valstis, nesen ir nolēmušas pagarināt savu līdzīgo tērauda importa uzraudzības sistēmu piemērošanas termiņu (attiecīgi līdz 2011. gada 31. augustam un 2013. gada 21. martam), šo sistēmu ir lietderīgi piemērot līdz 2012. gada 31. decembrim.

| (14) | Lai līdz minimumam samazinātu nevajadzīgu ierobežojumu piemērošanu un pārmērīgi netraucētu to uzņēmumu darbību, kas atrodas robežu tuvumā, šo regulu nepiemēro importa sūtījumiem, kuru neto svars nepārsniedz 2 500 kg, |
| --- | --- |

(14)

Lai līdz minimumam samazinātu nevajadzīgu ierobežojumu piemērošanu un pārmērīgi netraucētu to uzņēmumu darbību, kas atrodas robežu tuvumā, šo regulu nepiemēro importa sūtījumiem, kuru neto svars nepārsniedz 2 500 kg,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 76/2002 groza šādi.

| 1. | Iepriekšējas uzraudzības darbības jomu paplašina, piemērojot to I pielikumā minētajiem ražojumiem. |
| --- | --- |

1.

Iepriekšējas uzraudzības darbības jomu paplašina, piemērojot to I pielikumā minētajiem ražojumiem.

| 2. | Regulas 6. pantā frāzi “līdz 2009. gada 31. decembrim” svītro un aizstāj ar frāzi “līdz 2012. gada 31. decembrim”. |
| --- | --- |

2.

Regulas 6. pantā frāzi “līdz 2009. gada 31. decembrim” svītro un aizstāj ar frāzi “līdz 2012. gada 31. decembrim”.

| 3. | Valstu kompetento iestāžu sarakstu aizstāj ar II pielikumā iekļauto sarakstu. |
| --- | --- |

3.

Valstu kompetento iestāžu sarakstu aizstāj ar II pielikumā iekļauto sarakstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 84, 31.3.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 185, 17.7.2009., 1. lpp.

2

(3)  OV L 16, 18.1.2002., 3. lpp.

3

(4)  OV L 229, 9.9.2000., 14. lpp.

4

---

I PIELIKUMS

To ražojumu saraksts, kas jāpievieno to ražojumu sarakstam, kuriem piemēro iepriekšēju uzraudzību

| | 7219 11 00 |
| --- | --- |

7219 11 00

| | 7219 12 10 |
| --- | --- |

7219 12 10

| | 7219 12 90 |
| --- | --- |

7219 12 90

| | 7219 13 10 |
| --- | --- |

7219 13 10

| | 7219 13 90 |
| --- | --- |

7219 13 90

| | 7219 14 10 |
| --- | --- |

7219 14 10

| | 7219 14 90 |
| --- | --- |

7219 14 90

| | 7219 21 10 |
| --- | --- |

7219 21 10

| | 7219 21 90 |
| --- | --- |

7219 21 90

| | 7219 22 10 |
| --- | --- |

7219 22 10

| | 7219 22 90 |
| --- | --- |

7219 22 90

| | 7219 23 00 |
| --- | --- |

7219 23 00

| | 7219 24 00 |
| --- | --- |

7219 24 00

| | 7219 31 00 |
| --- | --- |

7219 31 00

| | 7219 32 10 |
| --- | --- |

7219 32 10

| | 7219 32 90 |
| --- | --- |

7219 32 90

| | 7219 33 10 |
| --- | --- |

7219 33 10

| | 7219 33 90 |
| --- | --- |

7219 33 90

| | 7219 34 10 |
| --- | --- |

7219 34 10

| | 7219 34 90 |
| --- | --- |

7219 34 90

| | 7219 35 10 |
| --- | --- |

7219 35 10

| | 7219 35 90 |
| --- | --- |

7219 35 90

| | 7219 90 20 |
| --- | --- |

7219 90 20

| | 7219 90 80 |
| --- | --- |

7219 90 80

| | 7220 11 00 |
| --- | --- |

7220 11 00

| | 7220 12 00 |
| --- | --- |

7220 12 00

| | 7220 20 21 |
| --- | --- |

7220 20 21

| | 7220 20 29 |
| --- | --- |

7220 20 29

| | 7220 20 41 |
| --- | --- |

7220 20 41

| | 7220 20 49 |
| --- | --- |

7220 20 49

| | 7220 20 81 |
| --- | --- |

7220 20 81

| | 7220 20 89 |
| --- | --- |

7220 20 89

| | 7220 90 20 |
| --- | --- |

7220 90 20

| | 7220 90 80 |
| --- | --- |

7220 90 80

| | 7228 50 20 |
| --- | --- |

7228 50 20

| | Visa KN pozīcija 7305 |
| --- | --- |

Visa KN pozīcija 7305

---

PIELIKUMS II

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

СПИСЪК НА КОМПЕТЕНТНИТЕ НАЦИОНАЛНИ ОРГАНИ

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES

ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI

VALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTS

ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TAL-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

LISTA WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE COMPETENTE

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

| | BELGIQUE/BELGIË





  Service public fédéral de l’économie, des PME, des classes moyennes et de l’énergie |
| --- | --- |
| Direction générale du potentiel économique |
| Service des licences |
| Rue de Louvain 44 |
| 1000 Bruxelles |
| BELGIQUE |
| Tél. +32 25486469 |
| Fax +32 22775063 |

BELGIQUE/BELGIË

Service public fédéral de l’économie, des PME, des classes moyennes et de l’énergie

Direction générale du potentiel économique

Service des licences

Rue de Louvain 44

1000 Bruxelles

BELGIQUE

Tél. +32 25486469

Fax +32 22775063

| Federale Overheidsdienst Economie, Kmo, Middenstand & Energie |
| --- |
| Algemene Directie Economisch Potentieel |
| Dienst Vergunningen |
| Leuvenseweg 44 |
| 1000 Brussel |
| BELGIË |
| Tel. +32 25486469 |
| Fax +32 22775063 |

Federale Overheidsdienst Economie, Kmo, Middenstand & Energie

Algemene Directie Economisch Potentieel

Dienst Vergunningen

Leuvenseweg 44

1000 Brussel

BELGIË

Tel. +32 25486469

Fax +32 22775063

| | БЪЛГАРИЯ





  Министерство на икономиката, енергетиката и туризма Дирекция дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“ |
| --- | --- |
| ул. „Славянска“No 8 |
| 1052 София |
| Тел. +359 29407008 / +359 29407673 /+359 29407800 |
| Факс +359 29815041 /+359 29804710 / +359 29883654 |

БЪЛГАРИЯ

Министерство на икономиката, енергетиката и туризма Дирекция дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“

ул. „Славянска“No 8

1052 София

Тел. +359 29407008 / +359 29407673 /+359 29407800

Факс +359 29815041 /+359 29804710 / +359 29883654

| | ČESKÁ REPUBLIKA





  Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- | --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 224907111 |
| Fax +420 224212133 |

ČESKÁ REPUBLIKA

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 224907111

Fax +420 224212133

| | DANMARK





  Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- | --- |
| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| Langelinie Allé 17 |
| 2100 København Ø |
| Tlf. +45 35466030 |
| Fax +45 35466029 |
| Fax +45 35466001 |

DANMARK

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Langelinie Allé 17

2100 København Ø

Tlf. +45 35466030

Fax +45 35466029

Fax +45 35466001

| | DEUTSCHLAND





  Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA) |
| --- | --- |
| Frankfurter Straße 29-35 |
| 65760 Eschborn 1 |
| DEUTSCHLAND |
| Tel. +49 61969080 |
| Fax +49 6196908800 |

DEUTSCHLAND

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA)

Frankfurter Straße 29-35

65760 Eschborn 1

DEUTSCHLAND

Tel. +49 61969080

Fax +49 6196908800

| | EESTI





  Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium |
| --- | --- |
| Harju 11 |
| 15072 Tallinn |
| Tel. +372 6256400 |
| Faks +372 6313660 |

EESTI

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

15072 Tallinn

Tel. +372 6256400

Faks +372 6313660

| | FRANCE





  Ministère de l’économie, de l’Industrie et de l’emploi |
| --- | --- |
| Direction générale de la compétitivité, de l’industrie et des services |
| Sous-direction «industries de santé, de la chimie et des nouveaux matériaux» |
| Bureau «matérieaux du futur et nouveaux procédés» |
| Le Bervil |
| 12 rue Villiot |
| 75572 Paris Cedex 12 |
| FRANCE |
| Tél. +33 153449026 |
| Fax +33 153449172 |

FRANCE

Ministère de l’économie, de l’Industrie et de l’emploi

Direction générale de la compétitivité, de l’industrie et des services

Sous-direction «industries de santé, de la chimie et des nouveaux matériaux»

Bureau «matérieaux du futur et nouveaux procédés»

Le Bervil

12 rue Villiot

75572 Paris Cedex 12

FRANCE

Tél. +33 153449026

Fax +33 153449172

| | ITALIA





  Ministero delle Attività produttive |
| --- | --- |
| Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi |
| Viale America 341 |
| 00144 Roma RM |
| ITALIA |
| Tel. +39 0659647517 / +39 0659932471 / +39 0659932245 / +39 0659932260 |
| Fax +39 0659932235 / +39 0659932636 |

ITALIA

Ministero delle Attività produttive

Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi

Viale America 341

00144 Roma RM

ITALIA

Tel. +39 0659647517 / +39 0659932471 / +39 0659932245 / +39 0659932260

Fax +39 0659932235 / +39 0659932636

| | ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS





  Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- | --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής |
| Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6 |
| 1421 Λευκωσία |
| ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS |
| Τηλ. +357 22867100 |
| Φαξ +357 22375120 |

ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής

Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6

1421 Λευκωσία

ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS

Τηλ. +357 22867100

Φαξ +357 22375120

| | IRELAND





  Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- | --- |
| Import/Export Licensing, Block C |
| Earlsfort Centre |
| Hatch Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| Tel. +353 16312121 |
| Fax +353 16312562 |

IRELAND

Department of Enterprise, Trade and Employment

Import/Export Licensing, Block C

Earlsfort Centre

Hatch Street

Dublin 2

IRELAND

Tel. +353 16312121

Fax +353 16312562

| | ΕΛΛΑΣ





  Υπουργείο Οικονομίας, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας |
| --- | --- |
| Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής |
| Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας |
| Κορνάρου 1 |
| 105 63 Αθήνα |
| ΕΛΛΑΣ |
| Τηλ. +30 2103286021/22 |
| Φαξ +30 2103286094 |

ΕΛΛΑΣ

Υπουργείο Οικονομίας, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας

Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής

Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας

Κορνάρου 1

105 63 Αθήνα

ΕΛΛΑΣ

Τηλ. +30 2103286021/22

Φαξ +30 2103286094

| | ESPAÑA





  Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- | --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales |
| Paseo de la Castellana 162 |
| 28046 Madrid |
| ESPAÑA |
| Tel. +34 913493817 / +34 9134937488 |
| Fax +34 913493831 |

ESPAÑA

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales

Paseo de la Castellana 162

28046 Madrid

ESPAÑA

Tel. +34 913493817 / +34 9134937488

Fax +34 913493831

| | LATVIJA





  Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija |
| --- | --- |
| Brīvības iela 55 |
| Rīga, LV-1519 |
| Tel. +371 670132 99/00 / +371 67013248 |
| Fakss +371 67280882 |

LATVIJA

Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

Rīga, LV-1519

Tel. +371 670132 99/00 / +371 67013248

Fakss +371 67280882

| | LIETUVA





  Lietuvos Respublikos ūkio ministerija |
| --- | --- |
| Prekybos departamentas |
| Gedimino pr. 38/2 |
| LT-01104 Vilnius |
| Tel. +370 52628750 / +370 52619488 |
| Faks. +370 52623974 |

LIETUVA

Lietuvos Respublikos ūkio ministerija

Prekybos departamentas

Gedimino pr. 38/2

LT-01104 Vilnius

Tel. +370 52628750 / +370 52619488

Faks. +370 52623974

| | LUXEMBOURG





  Ministère de l’économie et du commerce extérieu |
| --- | --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| 2011 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tél. +352 4782371 |
| Fax +352 466138 |

LUXEMBOURG

Ministère de l’économie et du commerce extérieu

Office des licences

BP 113

2011 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tél. +352 4782371

Fax +352 466138

| | MAGYARORSZÁG





  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- | --- |
| Budapest |
| Margit krt. 85. |
| 1024 |
| MAGYARORSZÁG |
| Tel. +36 13367303 |
| Fax +36 13367302 |
| E-mail: mkeh@mkeh.gov.hu |

MAGYARORSZÁG

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Budapest

Margit krt. 85.

1024

MAGYARORSZÁG

Tel. +36 13367303

Fax +36 13367302

E-mail: mkeh@mkeh.gov.hu

| | MALTA





  Diviżjoni għall-Kummerċ |
| --- | --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| Valletta |
| CMR 02 |
| Tel. +356 21237112 |
| Fax +356 25690299 |

MALTA

Diviżjoni għall-Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

Valletta

CMR 02

Tel. +356 21237112

Fax +356 25690299

| | NEDERLAND





  Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer |
| --- | --- |
| Postbus 30003, Engelse Kamp 2 |
| 9700 RD Groningen |
| NEDERLAND |
| Tel. +31 505232600 |
| Fax +31 505232210 |

NEDERLAND

Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer

Postbus 30003, Engelse Kamp 2

9700 RD Groningen

NEDERLAND

Tel. +31 505232600

Fax +31 505232210

| | ROMÂNIA





  Ministerul Întreprinderilor Mici și Mijlocii, Comerțului și Mediului de Afaceri |
| --- | --- |
| Direcția Generală Politici Comerciale |
| Str. Ion Câmpineanu, nr. 16, sector 1 |
| 010036 București |
| Tel. +40 213150081 |
| Fax +40 213150454 |
| e-mail: clc@dce.gov.ro |

ROMÂNIA

Ministerul Întreprinderilor Mici și Mijlocii, Comerțului și Mediului de Afaceri

Direcția Generală Politici Comerciale

Str. Ion Câmpineanu, nr. 16, sector 1

010036 București

Tel. +40 213150081

Fax +40 213150454

e-mail: clc@dce.gov.ro

| | SLOVENIJA





  Ministrstvo za finance |
| --- | --- |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Carinski urad Jesenice |
| Spodnji plavž 6C |
| SI-4270 Jesenice |
| SLOVENIJA |
| Tel. +386 42974470 |
| Faks +386 42974472 |

SLOVENIJA

Ministrstvo za finance

Carinska uprava Republike Slovenije

Carinski urad Jesenice

Spodnji plavž 6C

SI-4270 Jesenice

SLOVENIJA

Tel. +386 42974470

Faks +386 42974472

| | SLOVENSKO





  Ministerstvo hospodárstva |
| --- | --- |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Slovenská republika |
| Tel. +421 248542021 / +421 248547119 |
| Fax +421 248543116 |

SLOVENSKO

Ministerstvo hospodárstva

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Slovenská republika

Tel. +421 248542021 / +421 248547119

Fax +421 248543116

| | ÖSTERREICH





  Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend |
| --- | --- |
| Außenwirtschaftsadministration |
| Abteilung C2/2 |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| Tel. +43 171100-0 |
| Fax +43 171100/83 86 |

ÖSTERREICH

Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend

Außenwirtschaftsadministration

Abteilung C2/2

Stubenring 1

1011 Wien

Tel. +43 171100-0

Fax +43 171100/83 86

| | POLSKA





  Ministerstwo Gospodarki |
| --- | --- |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warszawa |
| POLSKA |
| Tel. +48 226935553 |
| Fax +48 226934021 |

POLSKA

Ministerstwo Gospodarki

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warszawa

POLSKA

Tel. +48 226935553

Fax +48 226934021

| | PORTUGAL





  Ministério das Finanças e da Administração Pública |
| --- | --- |
| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos |
| Especiais sobre o Consumo |
| Rua da Alfândega, n.o 5, r/c |
| 1149-006 Lisboa |
| PORTUGAL |
| Tel. +35 1218814263 |
| Fax +35 1218813990 |

PORTUGAL

Ministério das Finanças e da Administração Pública

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos

Especiais sobre o Consumo

Rua da Alfândega, n.o 5, r/c

1149-006 Lisboa

PORTUGAL

Tel. +35 1218814263

Fax +35 1218813990

| | SUOMI/FINLAND





  Tullihallitus |
| --- | --- |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |
| P. +358 96141 |
| F. +358 204922852 |

SUOMI/FINLAND

Tullihallitus

PL 512

FI-00101 Helsinki

P. +358 96141

F. +358 204922852

| Tullstyrelsen |
| --- |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |
| Fax +358 204922852 |

Tullstyrelsen

PB 512

FI-00101 Helsingfors

Fax +358 204922852

| | SVERIGE





  Kommerskollegium |
| --- | --- |
| Box 6803 |
| SE-113 86 Stockholm |
| Tfn +46 86904800 |
| Fax +46 8306759 |

SVERIGE

Kommerskollegium

Box 6803

SE-113 86 Stockholm

Tfn +46 86904800

Fax +46 8306759

| | UNITED KINGDOM





  Department for Business, Innovation and Skills Import Licensing Branch |
| --- | --- |
| Queensway House — West Precinct |
| Billingham |
| TS23 2NF |
| UNITED KINGDOM |
| Tel. +44 1642364333 / +44 1642364334 |
| Fax +44 1642364269 |
| E-mail: enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk |

UNITED KINGDOM

Department for Business, Innovation and Skills Import Licensing Branch

Queensway House — West Precinct

Billingham

TS23 2NF

UNITED KINGDOM

Tel. +44 1642364333 / +44 1642364334

Fax +44 1642364269

E-mail: enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk

---

| 17.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/60 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/60

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1242/2009

(2009. gada 16. decembris),

ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kravu skenēšanas sistēmu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras uzsākšana

| (1) | Eiropas Komisija 2009. gada 18. martā, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojums par uzsākšanu”), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konktētuĶīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes kravu skenēšanas sistēmu importu Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija 2009. gada 18. martā, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojums par uzsākšanu”), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konktētuĶīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes kravu skenēšanas sistēmu importu Kopienā.

| (2) | Antidempinga procedūru sāka pēc tam, kad 2009. gada 2. februārī Kopienas ražotājs Smiths Detection Group Limited (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vairākuma vārdā, kas šajā gadījumā pārstāv vairāk nekā 80 % no Kopienas kopējās kravu skenēšanas sistēmu produkcijas. Šajā sūdzībā bija pierādījumi par dempingu un tā izraisīto būtisko kaitējumu, ko atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Antidempinga procedūru sāka pēc tam, kad 2009. gada 2. februārī Kopienas ražotājs Smiths Detection Group Limited (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vairākuma vārdā, kas šajā gadījumā pārstāv vairāk nekā 80 % no Kopienas kopējās kravu skenēšanas sistēmu produkcijas. Šajā sūdzībā bija pierādījumi par dempingu un tā izraisīto būtisko kaitējumu, ko atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.

1.2.   Procedūrā iesaistītās personas

| (3) | Komisija sniedza oficiālu paziņojumu sūdzības iesniedzējam, citiem zināmajiem ražotājiem Kopienā, vienīgajam zināmajam ražotājam eksportētājam ĶTR un attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjiem, un ražotājiem Amerikas Savienotajās Valstīs (“ASV”), ko bija paredzēts izmantot par analogo valsti. Turklāt Komisija sazinājās ar visiem zināmajiem attiecīgā ražojuma/līdzīga ražojuma lietotājiem Kopienā. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un pierādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās jāuzklausa. |
| --- | --- |

(3)

Komisija sniedza oficiālu paziņojumu sūdzības iesniedzējam, citiem zināmajiem ražotājiem Kopienā, vienīgajam zināmajam ražotājam eksportētājam ĶTR un attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjiem, un ražotājiem Amerikas Savienotajās Valstīs (“ASV”), ko bija paredzēts izmantot par analogo valsti. Turklāt Komisija sazinājās ar visiem zināmajiem attiecīgā ražojuma/līdzīga ražojuma lietotājiem Kopienā. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un pierādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās jāuzklausa.

| (4) | Lai vienīgais zināmais ĶTR ražotājs eksportētājs, ja vēlas, varētu iesniegt pieprasījumu piemērot tirgus ekonomikas režīmu (“TER”) vai individuālu režīmu (“IR”), Komisija attiecīgajam ražotājam eksportētājam un ĶTR iestādēm izsūtīja pieprasījuma veidlapas. Vienīgais zināmais ražotājs eksportētājs ĶTR nepieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu, taču pieprasīja IR. |
| --- | --- |

(4)

Lai vienīgais zināmais ĶTR ražotājs eksportētājs, ja vēlas, varētu iesniegt pieprasījumu piemērot tirgus ekonomikas režīmu (“TER”) vai individuālu režīmu (“IR”), Komisija attiecīgajam ražotājam eksportētājam un ĶTR iestādēm izsūtīja pieprasījuma veidlapas. Vienīgais zināmais ražotājs eksportētājs ĶTR nepieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu, taču pieprasīja IR.

| (5) | Komisija paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visām pārējām personām, kas to pieprasīja. |
| --- | --- |

(5)

Komisija paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visām pārējām personām, kas to pieprasīja.

| (6) | Vienīgais zināmais ražotājs eksportētājs ĶTR, divi Kopienas ražotāji, viens ražotājs no ASV, ko paredz izmantot par analogo valsti, un deviņi Kopienas lietotāji atbildēja uz anketas jautājumiem |
| --- | --- |

(6)

Vienīgais zināmais ražotājs eksportētājs ĶTR, divi Kopienas ražotāji, viens ražotājs no ASV, ko paredz izmantot par analogo valsti, un deviņi Kopienas lietotāji atbildēja uz anketas jautājumiem

| (7) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu TER/IR vajadzībām un lai pagaidu kārtā noteiktu dempingu, tā nodarīto kaitējumu un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:






  a) | ražotāji Kopienā

  Smiths Heimann SAS, Vitry (Francija) un Smiths Heimann GmbH, Wiesbaden (Vācija), kas abi ir Smiths Detection Group Limited saistītie uzņēmumi; |
| --- | --- | --- |

(7)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu TER/IR vajadzībām un lai pagaidu kārtā noteiktu dempingu, tā nodarīto kaitējumu un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:

a)

ražotāji Kopienā

Smiths Heimann SAS, Vitry (Francija) un Smiths Heimann GmbH, Wiesbaden (Vācija), kas abi ir Smiths Detection Group Limited saistītie uzņēmumi;

| b) | ražotājs eksportētājs ĶTR

  Nuctech Company Limited, Beijing, Ķīnas Tautas Republika |
| --- | --- |

b)

ražotājs eksportētājs ĶTR

Nuctech Company Limited, Beijing, Ķīnas Tautas Republika

| (8) | Ņemot vērā vajadzību noteikt normālo vērtību ĶTR ražotājam eksportētājam, kurš nepieprasīja TER, pārbaudes apmeklējums normālās vērtības noteikšanas nolūkā, pamatojoties uz analogās valsts, šai gadījumā – ASV datiem, notika šādā uzņēmumā:

  Rapiscan Systems Inc., Torrance, CA, ASV. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā vajadzību noteikt normālo vērtību ĶTR ražotājam eksportētājam, kurš nepieprasīja TER, pārbaudes apmeklējums normālās vērtības noteikšanas nolūkā, pamatojoties uz analogās valsts, šai gadījumā – ASV datiem, notika šādā uzņēmumā:

Rapiscan Systems Inc., Torrance, CA, ASV.

1.3.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (9) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika periodā no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Tendenču pārbaude kaitējuma novērtēšanai aptvēra laika posmu no 2004. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). Par IP garumu ir norādīts, ka 18 mēnešu termiņu izvēlējās attiecīgā ražojuma/līdzīga ražojuma tirgus īpatnību dēļ, t.i., pastāv publiskā iepirkuma/konkursa procedūras, kuru dēļ darījumu noslēgšanai vajadzīgs ilgs laiks, un ir samērā maz darījumu. |
| --- | --- |

(9)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika periodā no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Tendenču pārbaude kaitējuma novērtēšanai aptvēra laika posmu no 2004. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). Par IP garumu ir norādīts, ka 18 mēnešu termiņu izvēlējās attiecīgā ražojuma/līdzīga ražojuma tirgus īpatnību dēļ, t.i., pastāv publiskā iepirkuma/konkursa procedūras, kuru dēļ darījumu noslēgšanai vajadzīgs ilgs laiks, un ir samērā maz darījumu.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (10) | Attiecīgais ražojums ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kravu skenēšanas sistēmas, kuru pamatā ir neitronu tehnoloģijas vai kuras izmanto rentgena starus ar rentgena staru avotu 250 KeV vai lielāku, vai kuras izmanto alfa, beta vai gamma starojumu un uz kurām attiecas KN kodi ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 un ex 9030 10 00, un mehāniskie transportlīdzekļi, kuri aprīkoti ar šādām sistēmām un uz kuriem attiecas KN kods ex 8705 90 90 (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(10)

Attiecīgais ražojums ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kravu skenēšanas sistēmas, kuru pamatā ir neitronu tehnoloģijas vai kuras izmanto rentgena starus ar rentgena staru avotu 250 KeV vai lielāku, vai kuras izmanto alfa, beta vai gamma starojumu un uz kurām attiecas KN kodi ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 un ex 9030 10 00, un mehāniskie transportlīdzekļi, kuri aprīkoti ar šādām sistēmām un uz kuriem attiecas KN kods ex 8705 90 90 (“attiecīgais ražojums”).

| (11) | Šie skeneri ir modernās tehnoloģijas pārbaudes sistēmas kravu kontrolei. Tie palīdz uzlabot drošību un aizsardzību, atklājot inter alia sprāgstvielu, ieroču, radioaktīvu materiālu, narkotiku, kontrabandas un viltotu preču sūtījumus. Muitas pārvaldēm un ostas iestādēm, tāpat arī dažiem aviopārvadājumu uzņēmumiem un citām privātām struktūrām, kas specializējas drošības un aizsardzības jomā, tie ir galvenais darba instruments, ar ko identificēt aizdomīgas preces neatvērtā kravā, ko pārvadā pa jūru, autoceļiem, gaisu vai dzelzceļu. |
| --- | --- |

(11)

Šie skeneri ir modernās tehnoloģijas pārbaudes sistēmas kravu kontrolei. Tie palīdz uzlabot drošību un aizsardzību, atklājot inter alia sprāgstvielu, ieroču, radioaktīvu materiālu, narkotiku, kontrabandas un viltotu preču sūtījumus. Muitas pārvaldēm un ostas iestādēm, tāpat arī dažiem aviopārvadājumu uzņēmumiem un citām privātām struktūrām, kas specializējas drošības un aizsardzības jomā, tie ir galvenais darba instruments, ar ko identificēt aizdomīgas preces neatvērtā kravā, ko pārvadā pa jūru, autoceļiem, gaisu vai dzelzceļu.

| (12) | Attiecīgais ražojums pastāv dažādās konfigurācijās atkarībā no skenējamā priekšmeta un no tā vai tas ir mobils vai stacionārs. Galvenās konfigurācijas ir aprakstītas turpmāk. stacionārās sistēmas (kas pastāvīgi uzstādītas tām atvēlētā vietā), pārvietojamas sistēmas (vieglas skenēšanas sistēmas, kas pārvietojas pa sliedēm un ko var pārvietot), sliežu sistēmas, mobilās sistēmas (kurām skeneri iebūvēti mehāniskā transportlīdzeklī), caurbraucamas sistēmas un portālu sistēmas. Vienā konfigurācijā kravu skenēšanas sistēmām ir līdzīgas vispārējās fizikālās tehnoloģiskās un ekspluatācijas īpašības, tās kalpo tiem pašiem mērķiem attiecībā uz izmantošanas veidu, tās pārdod vienīgi gala lietotājiem un tās ražo, izmantojot viena veida iekārtas. |
| --- | --- |

(12)

Attiecīgais ražojums pastāv dažādās konfigurācijās atkarībā no skenējamā priekšmeta un no tā vai tas ir mobils vai stacionārs. Galvenās konfigurācijas ir aprakstītas turpmāk. stacionārās sistēmas (kas pastāvīgi uzstādītas tām atvēlētā vietā), pārvietojamas sistēmas (vieglas skenēšanas sistēmas, kas pārvietojas pa sliedēm un ko var pārvietot), sliežu sistēmas, mobilās sistēmas (kurām skeneri iebūvēti mehāniskā transportlīdzeklī), caurbraucamas sistēmas un portālu sistēmas. Vienā konfigurācijā kravu skenēšanas sistēmām ir līdzīgas vispārējās fizikālās tehnoloģiskās un ekspluatācijas īpašības, tās kalpo tiem pašiem mērķiem attiecībā uz izmantošanas veidu, tās pārdod vienīgi gala lietotājiem un tās ražo, izmantojot viena veida iekārtas.

| (13) | Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma joma ir radikāli jāsamazina un jāaptver tikai noteikta daļa no kravu rentgena skenēšanas sistēmām, t.i., nepārvietojamās kravu skenēšanas sistēmas, kuras izmanto rentgena starus (ar rentgena staru avotu, kas pārsniedz 450 KeV), izņemot kravu skenēšanas sistēmas, kurās izmanto Interlaced Dual-Energy (IDE), binokulārās stereoskopiskās (BS) un ātrās skenēšanas tehnoloģijas. Tika apgalvots, ka dažas tehnoloģijas nav zinātniski vai tehniski piemērotas kravu skeneriem. Tika apgalvots, ka dažos gadījumos tehnoloģijas, gala pielietojums un patērētāju uztvere atšķiras. Uzņēmums apgalvoja, ka alfa un beta starojuma tehnoloģijas nav zinātniski vai tehniski iespējams lietot kravu skeneriem. Tāpat arī tas apgalvoja, ka Kopienā neražo kravu skenerus ar neitronu un gamma tehnoloģiju. Turklāt tas apgalvoja, ka daži skeneri ir atšķirīgi (t.i., mobilo kravu skeneri, kravu skeneri ar ātrās skenēšanas tehnoloģiju, kravu skeneri ar IDE tehnoloģiju un kravu skeneri ar BS tehnoloģiju, kravu skeneri ar noteiktu enerģijas līmeni), un tādējādi tos nevar uzskatīt par attiecīgo ražojumu. Visbeidzot tika apgalvots, ka daži ražojuma veidi ir atšķirīgi un ka dažus ražojuma veidus ĶTR vai Kopienā neražo. |
| --- | --- |

(13)

Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma joma ir radikāli jāsamazina un jāaptver tikai noteikta daļa no kravu rentgena skenēšanas sistēmām, t.i., nepārvietojamās kravu skenēšanas sistēmas, kuras izmanto rentgena starus (ar rentgena staru avotu, kas pārsniedz 450 KeV), izņemot kravu skenēšanas sistēmas, kurās izmanto Interlaced Dual-Energy (IDE), binokulārās stereoskopiskās (BS) un ātrās skenēšanas tehnoloģijas. Tika apgalvots, ka dažas tehnoloģijas nav zinātniski vai tehniski piemērotas kravu skeneriem. Tika apgalvots, ka dažos gadījumos tehnoloģijas, gala pielietojums un patērētāju uztvere atšķiras. Uzņēmums apgalvoja, ka alfa un beta starojuma tehnoloģijas nav zinātniski vai tehniski iespējams lietot kravu skeneriem. Tāpat arī tas apgalvoja, ka Kopienā neražo kravu skenerus ar neitronu un gamma tehnoloģiju. Turklāt tas apgalvoja, ka daži skeneri ir atšķirīgi (t.i., mobilo kravu skeneri, kravu skeneri ar ātrās skenēšanas tehnoloģiju, kravu skeneri ar IDE tehnoloģiju un kravu skeneri ar BS tehnoloģiju, kravu skeneri ar noteiktu enerģijas līmeni), un tādējādi tos nevar uzskatīt par attiecīgo ražojumu. Visbeidzot tika apgalvots, ka daži ražojuma veidi ir atšķirīgi un ka dažus ražojuma veidus ĶTR vai Kopienā neražo.

| (14) | Izmeklēšana liecināja, ka visas tehnoloģijas, uz kurām attiecas ražojuma definīcija, var izmantot kravu skeneriem un ka visi ražojuma veidi kalpo vienam mērķim – skenēt kravu, izmantojot vienu galveno īpašību, proti, kravu skenēšana ar koncentrētu starojumu. Šī iemesla dēļ avota vai enerģijas līmeņa izmaiņas un arī kādas tehnoloģijas labāka piemērotība īpaša veida preču (piemēram, organisku vielu) skenēšanai neattaisno noteiktu ražojuma veidu izslēgšanu. Tajā pat laikā visi ražojuma veidi, neatkarīgi no tehnoloģijas, kalpo ražojuma lietotāja vienam mērķim, kas nav nekas cits kā kravu skenēšana. Turklāt, uzaicinājumos uz konkursu Eiropas Savienība parasti neizslēdz kāda veida tehnoloģijas, neatkarīgi no tā, kur attiecīgais ražojums ir ražots. Tāpat šķiet, ka alfa un beta starojuma tehnoloģijas var izmantot, lai skenētu noteikta veida kravas. Attiecībā uz ražojumu veidiem, kas nav ražoti Eiropas Savienībā, ir jānorāda, ka tas būtībā nav svarīgi. Institūciju nemainīga prakse ir tāda, ka ražojuma definīcijas pamatā ir dažādu ražojumu galvenās fizikālās un tehniskās īpašības un būtībā arī vienāds gala izmantojums. Ja ražojuma definīciju ierobežotu tikai ar tieši tiem pašiem ražojumu veidiem, ko ražo Kopienas ražošanas nozare, tad ražojuma definīcija un visi antidempinga pasākumi nebūtu piemērojami. Attiecībā uz apgalvojumu, ka daži rentgena staru kravu skeneri jāizslēdz tikai tādēļ, ka tiem pievienotas noteikta veida tehnoloģijas, jānorāda, ka jebkuras rentgena staru kravu skeneru papildu īpašības vai funkcijas neliek apšaubīt to, ka šo ražojumu lieto tāpat kā visus citus attiecīgos ražojumus un tam ir tādas pašas fizikālās un tehniskās īpašības. Attiecībā uz atšķirību starp mobilajām un stacionārajām kravu skenēšanas sistēmām, jāatzīmē, ka abas kalpo vienam mērķim, izmanto tā pašas pamata tehnoloģijas un abām skenēšanas tehnoloģija ir integrēta plašākā struktūrā, vai tā būtu uz smagās mašīnas vai stacionāri uzstādīta iekārta. Visbeidzot, attiecībā uz enerģijas līmeni, jāatzīmē, ka gan augstu, gan zemu enerģijas līmeni izmanto kravu skenēšanai un ka tāpēc visiem ražojuma veidiem ir vienādas galvenās fiziskās un tehniskās īpašības, ar nosacījumu, ka enerģijas līmenis ir robežās, kas noteiktas paziņojumā par procedūras uzsākšanu. Tādējādi nav loģiski izslēgt kravu skenerus ar noteiktu enerģijas līmeni, jo īpaši ņemot vērā, ka uzaicinājumos uz konkursu parasti nenosaka enerģijas līmeni un piedāvājumā atbilstošu līmeni nosaka kravu skenera piegādātājs. Līdz ar to visus pašreizējos attiecīgā ražojuma veidus šajā izmeklēšanā uzskata par vienu ražojumu. |
| --- | --- |

(14)

Izmeklēšana liecināja, ka visas tehnoloģijas, uz kurām attiecas ražojuma definīcija, var izmantot kravu skeneriem un ka visi ražojuma veidi kalpo vienam mērķim – skenēt kravu, izmantojot vienu galveno īpašību, proti, kravu skenēšana ar koncentrētu starojumu. Šī iemesla dēļ avota vai enerģijas līmeņa izmaiņas un arī kādas tehnoloģijas labāka piemērotība īpaša veida preču (piemēram, organisku vielu) skenēšanai neattaisno noteiktu ražojuma veidu izslēgšanu. Tajā pat laikā visi ražojuma veidi, neatkarīgi no tehnoloģijas, kalpo ražojuma lietotāja vienam mērķim, kas nav nekas cits kā kravu skenēšana. Turklāt, uzaicinājumos uz konkursu Eiropas Savienība parasti neizslēdz kāda veida tehnoloģijas, neatkarīgi no tā, kur attiecīgais ražojums ir ražots. Tāpat šķiet, ka alfa un beta starojuma tehnoloģijas var izmantot, lai skenētu noteikta veida kravas. Attiecībā uz ražojumu veidiem, kas nav ražoti Eiropas Savienībā, ir jānorāda, ka tas būtībā nav svarīgi. Institūciju nemainīga prakse ir tāda, ka ražojuma definīcijas pamatā ir dažādu ražojumu galvenās fizikālās un tehniskās īpašības un būtībā arī vienāds gala izmantojums. Ja ražojuma definīciju ierobežotu tikai ar tieši tiem pašiem ražojumu veidiem, ko ražo Kopienas ražošanas nozare, tad ražojuma definīcija un visi antidempinga pasākumi nebūtu piemērojami. Attiecībā uz apgalvojumu, ka daži rentgena staru kravu skeneri jāizslēdz tikai tādēļ, ka tiem pievienotas noteikta veida tehnoloģijas, jānorāda, ka jebkuras rentgena staru kravu skeneru papildu īpašības vai funkcijas neliek apšaubīt to, ka šo ražojumu lieto tāpat kā visus citus attiecīgos ražojumus un tam ir tādas pašas fizikālās un tehniskās īpašības. Attiecībā uz atšķirību starp mobilajām un stacionārajām kravu skenēšanas sistēmām, jāatzīmē, ka abas kalpo vienam mērķim, izmanto tā pašas pamata tehnoloģijas un abām skenēšanas tehnoloģija ir integrēta plašākā struktūrā, vai tā būtu uz smagās mašīnas vai stacionāri uzstādīta iekārta. Visbeidzot, attiecībā uz enerģijas līmeni, jāatzīmē, ka gan augstu, gan zemu enerģijas līmeni izmanto kravu skenēšanai un ka tāpēc visiem ražojuma veidiem ir vienādas galvenās fiziskās un tehniskās īpašības, ar nosacījumu, ka enerģijas līmenis ir robežās, kas noteiktas paziņojumā par procedūras uzsākšanu. Tādējādi nav loģiski izslēgt kravu skenerus ar noteiktu enerģijas līmeni, jo īpaši ņemot vērā, ka uzaicinājumos uz konkursu parasti nenosaka enerģijas līmeni un piedāvājumā atbilstošu līmeni nosaka kravu skenera piegādātājs. Līdz ar to visus pašreizējos attiecīgā ražojuma veidus šajā izmeklēšanā uzskata par vienu ražojumu.

| (15) | Tika arī apgalvots, ka attiecīgā ražojuma galveno sastāvdaļu (piemēram, paātrinātāju) neražo sūdzības iesniedzējs, tādēļ to nevar uzskatīt par ražotāju. Šajā sakarā jāpiezīmē, ka kravu skeneri un paātrinātāji ir atšķirīgi ražojumi. Paātrinātāju ražošana ir cita veida uzņēmējdarbība, jo paātrinātāji tiek izmantoti dažādās nozarēs un tiem ir dažāds pielietojums. Kravu skenēšana ir tikai viens no paātrinātāju izmantošanas veidiem. Visā pasaulē kravu skeneru ražotāji parasti neražo paātrinātājus. Cik Komisijai zināms, Nuctech ir vienīgais vertikāli integrētais uzņēmums, kas un ražo arī iepriekšējā posma ražojumus. |
| --- | --- |

(15)

Tika arī apgalvots, ka attiecīgā ražojuma galveno sastāvdaļu (piemēram, paātrinātāju) neražo sūdzības iesniedzējs, tādēļ to nevar uzskatīt par ražotāju. Šajā sakarā jāpiezīmē, ka kravu skeneri un paātrinātāji ir atšķirīgi ražojumi. Paātrinātāju ražošana ir cita veida uzņēmējdarbība, jo paātrinātāji tiek izmantoti dažādās nozarēs un tiem ir dažāds pielietojums. Kravu skenēšana ir tikai viens no paātrinātāju izmantošanas veidiem. Visā pasaulē kravu skeneru ražotāji parasti neražo paātrinātājus. Cik Komisijai zināms, Nuctech ir vienīgais vertikāli integrētais uzņēmums, kas un ražo arī iepriekšējā posma ražojumus.

2.2.   Līdzīgais ražojums

| (16) | Attiecīgais ražojums ĶTR, tas, kuru ražo un pārdod ASV vietējā tirgū, kura kalpoja par analogo valsti, kā arī ražojums, kuru Kopienas ražošanas nozare ražo un pārdod Kopienā, ir identiski vispārējo fizikālo un tehnisko īpašību ziņā. Turklāt šo ražojumu lietojums neatšķiras. To apstiprina fakts, ka ražojumi parasti konkurē atklāto konkursu procedūrās, kur tiem jāatbilst vienādām standarta prasībām. Šos konkursus publicē valdības iestādes (parasti muitas iestādes, kas ir ražojuma pircēji/lietotāji). Konkursos prasa detalizētas ražojuma specifikācijas, dažreiz apvienojot ar konkrētām prasībām attiecībā uz uzstādīšanu, apkalpošanu un uzturēšanas prasībām. Pēc noteikumiem jebkurš ražotāja piedāvājums konkursam parasti nozīmē, ka konkurējošajiem ražojumiem ir vienādas pamata fizikālās un tehniskās īpašības un lietojums. Turklāt, ņemot vērā tirgus pārredzamību tā apjoma dēļ (neliels darījumu skaits) un dalībnieku skaita dēļ (neliels dalībnieku skaits) un konkursu noteikumu stingrās prasības, ievērojami samazinās iespēja diferencēt ražojumu. |
| --- | --- |

(16)

Attiecīgais ražojums ĶTR, tas, kuru ražo un pārdod ASV vietējā tirgū, kura kalpoja par analogo valsti, kā arī ražojums, kuru Kopienas ražošanas nozare ražo un pārdod Kopienā, ir identiski vispārējo fizikālo un tehnisko īpašību ziņā. Turklāt šo ražojumu lietojums neatšķiras. To apstiprina fakts, ka ražojumi parasti konkurē atklāto konkursu procedūrās, kur tiem jāatbilst vienādām standarta prasībām. Šos konkursus publicē valdības iestādes (parasti muitas iestādes, kas ir ražojuma pircēji/lietotāji). Konkursos prasa detalizētas ražojuma specifikācijas, dažreiz apvienojot ar konkrētām prasībām attiecībā uz uzstādīšanu, apkalpošanu un uzturēšanas prasībām. Pēc noteikumiem jebkurš ražotāja piedāvājums konkursam parasti nozīmē, ka konkurējošajiem ražojumiem ir vienādas pamata fizikālās un tehniskās īpašības un lietojums. Turklāt, ņemot vērā tirgus pārredzamību tā apjoma dēļ (neliels darījumu skaits) un dalībnieku skaita dēļ (neliels dalībnieku skaits) un konkursu noteikumu stingrās prasības, ievērojami samazinās iespēja diferencēt ražojumu.

| (17) | Tāpēc provizoriski secināja, ka visas kravu skenēšanas sistēmas ir uzskatāmas par līdzīgām pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(17)

Tāpēc provizoriski secināja, ka visas kravu skenēšanas sistēmas ir uzskatāmas par līdzīgām pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGS

3.1.   Vispārējā metodika

| (18) | Vienīgajam ĶTR ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, piemēroja vispārējo metodiku, kas izklāstīta turpmāk. |
| --- | --- |

(18)

Vienīgajam ĶTR ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, piemēroja vispārējo metodiku, kas izklāstīta turpmāk.

3.2.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

| (19) | Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu normālā vērtība saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu nosakāma ražotājiem eksportētājiem, kuri atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem. |
| --- | --- |

(19)

Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu normālā vērtība saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu nosakāma ražotājiem eksportētājiem, kuri atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem.

| (20) | Tomēr, kā paskaidrots 4. apsvērumā, vienīgais ĶTR ražotājs eksportētājs pieprasīja individuālu režīmu (“IR”). Tāpēc šie kritēriji netika izmeklēti. |
| --- | --- |

(20)

Tomēr, kā paskaidrots 4. apsvērumā, vienīgais ĶTR ražotājs eksportētājs pieprasīja individuālu režīmu (“IR”). Tāpēc šie kritēriji netika izmeklēti.

3.3.   Individuāls režīms (IR)

| (21) | Parasti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmums var pierādīt, ka tas atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Turpmāk sniegts īss šo kritēriju izklāsts, kas paredzēts tikai uzziņai.






  — | Ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu; |
| --- | --- | --- |

(21)

Parasti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmums var pierādīt, ka tas atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Turpmāk sniegts īss šo kritēriju izklāsts, kas paredzēts tikai uzziņai.

—

Ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu;

| — | Eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti; |
| --- | --- |

—

Eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti;

| — | Vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās; |
| --- | --- |

—

Vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās;

| — | Valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei; kā arī |
| --- | --- |

—

Valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei; kā arī

| — | Valsts iesaistīšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro atšķirīgas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

—

Valsts iesaistīšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro atšķirīgas maksājuma likmes.

| (22) | Vienīgais ĶTR ražotājs eksportētājs pieprasīja IR un sniedza visu vajadzīgo informāciju, lai viņa pieprasījumu izvērtētu noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(22)

Vienīgais ĶTR ražotājs eksportētājs pieprasīja IR un sniedza visu vajadzīgo informāciju, lai viņa pieprasījumu izvērtētu noteiktajā termiņā.

| (23) | Pamatojoties uz pieejamo un pārbaudes apmeklējumā pārbaudīto informāciju, tika konstatēts, ka pastāv liela iespēja, ka valsts iejaucas šā uzņēmuma tirdzniecības darbībā attiecībā uz attiecīgo ražojumu. Patiešām, vienīgais ĶTR ražotājs eksportētājs nespēja pierādīt, ka tas ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās, jo tā kontrolējošais akcionārs ir Ķīnas atklātās universitātes meitas uzņēmums. Turklāt visas izmaiņas uzņēmuma daļu struktūrā iepriekš jāapstiprina valsts iestādēm, jo uzņēmuma reģistrētajā pamatkapitālā izmantots valsts īpašums. Komisija arī norādīja, ka pastāv līgums, kas saistīts ar starpvaldību nolīgumu starp ĶTR un kādu trešo valsti. Šī ir vēl viena norāde uz to, ka pastāv valsts iejaukšanās uzņēmuma uzņēmējdarbībā un jo īpaši iespējās brīvi noteikt eksporta cenas un daudzumus, pārdošanas nosacījumus un noteikumus. |
| --- | --- |

(23)

Pamatojoties uz pieejamo un pārbaudes apmeklējumā pārbaudīto informāciju, tika konstatēts, ka pastāv liela iespēja, ka valsts iejaucas šā uzņēmuma tirdzniecības darbībā attiecībā uz attiecīgo ražojumu. Patiešām, vienīgais ĶTR ražotājs eksportētājs nespēja pierādīt, ka tas ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās, jo tā kontrolējošais akcionārs ir Ķīnas atklātās universitātes meitas uzņēmums. Turklāt visas izmaiņas uzņēmuma daļu struktūrā iepriekš jāapstiprina valsts iestādēm, jo uzņēmuma reģistrētajā pamatkapitālā izmantots valsts īpašums. Komisija arī norādīja, ka pastāv līgums, kas saistīts ar starpvaldību nolīgumu starp ĶTR un kādu trešo valsti. Šī ir vēl viena norāde uz to, ka pastāv valsts iejaukšanās uzņēmuma uzņēmējdarbībā un jo īpaši iespējās brīvi noteikt eksporta cenas un daudzumus, pārdošanas nosacījumus un noteikumus.

| (24) | Šajā sakarā jāatgādina, ka attiecīgais Ķīnas uzņēmums ir vienīgais attiecīgā ražojuma ražotājs eksportētājs ĶTR. Tādējādi visi noteiktie atsevišķie maksājumi būs arī valsts mēroga maksājumi, jo attiecīgajam ražojumam no vienīgā avota ĶTR antidempinga maksājums tiek noteikts nediskriminējošā veidā, jo ir atzīts dempings un tas rada zaudējumus. |
| --- | --- |

(24)

Šajā sakarā jāatgādina, ka attiecīgais Ķīnas uzņēmums ir vienīgais attiecīgā ražojuma ražotājs eksportētājs ĶTR. Tādējādi visi noteiktie atsevišķie maksājumi būs arī valsts mēroga maksājumi, jo attiecīgajam ražojumam no vienīgā avota ĶTR antidempinga maksājums tiek noteikts nediskriminējošā veidā, jo ir atzīts dempings un tas rada zaudējumus.

| (25) | Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī to, ka, izmantojot harmonizēto sistēmu un kombinēto nomenklatūru, nevar iegūt precīzu attiecīgā ražojuma importa un eksporta statistiku, provizoriski konstatē, ka vienīgajam ražotājam eksportētājam nevar piešķirt IR, kā paredz pamatregulas 9. panta 5. punkts. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī to, ka, izmantojot harmonizēto sistēmu un kombinēto nomenklatūru, nevar iegūt precīzu attiecīgā ražojuma importa un eksporta statistiku, provizoriski konstatē, ka vienīgajam ražotājam eksportētājam nevar piešķirt IR, kā paredz pamatregulas 9. panta 5. punkts.

3.4.   Normālā vērtība

3.4.1.   Analoga valsts

| (26) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, ja imports ir no valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas un ja nevar piešķirt TER, pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktā minētajām valstīm normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību analogā valstī. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, ja imports ir no valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas un ja nevar piešķirt TER, pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktā minētajām valstīm normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību analogā valstī.

| (27) | Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka plāno izmantot Amerikas Savienotās Valstis (ASV) kā piemērotu analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR, un aicināja ieinteresētās personas sniegt komentārus. |
| --- | --- |

(27)

Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka plāno izmantot Amerikas Savienotās Valstis (ASV) kā piemērotu analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR, un aicināja ieinteresētās personas sniegt komentārus.

| (28) | Komentārus saņēma no vienīgā ĶTR ražotāja eksportētāja, kurš pauda skepsi par ASV izmantošanu kā analogo valsti. Galvenais arguments pret šīs analogās valsts izmantošanu bija ļoti aizsargātais valsts iepirkuma tirgus ASV, kur uzsver principu “pirkt tikai amerikāņu preces”, kas ASV tirgū rada mākslīgas cenas. |
| --- | --- |

(28)

Komentārus saņēma no vienīgā ĶTR ražotāja eksportētāja, kurš pauda skepsi par ASV izmantošanu kā analogo valsti. Galvenais arguments pret šīs analogās valsts izmantošanu bija ļoti aizsargātais valsts iepirkuma tirgus ASV, kur uzsver principu “pirkt tikai amerikāņu preces”, kas ASV tirgū rada mākslīgas cenas.

| (29) | Komisija meklēja sadarbību ar ražotājiem ASV. Vēstules un attiecīgās anketas tika izsūtītas pieciem zināmajiem uzņēmumiem, kuri minēti sūdzībā. No visiem šiem uzņēmumiem tikai viens ražotājs noteiktajā termiņā iesniedza visu normālās vērtības noteikšanai nepieciešamo informāciju un beidzot piekrita sadarboties izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(29)

Komisija meklēja sadarbību ar ražotājiem ASV. Vēstules un attiecīgās anketas tika izsūtītas pieciem zināmajiem uzņēmumiem, kuri minēti sūdzībā. No visiem šiem uzņēmumiem tikai viens ražotājs noteiktajā termiņā iesniedza visu normālās vērtības noteikšanai nepieciešamo informāciju un beidzot piekrita sadarboties izmeklēšanā.

| (30) | Komisija nosūtīja atgādinājumus tiem ASV uzņēmumiem, ar kuriem sazinājās sākotnēji. Turklāt tā lūdza sūdzības iesniedzēju un vienīgo ĶTR ražotāju eksportētāju izteikt komentārus par trešās valsts ar tirgus ekonomiku atlasi. |
| --- | --- |

(30)

Komisija nosūtīja atgādinājumus tiem ASV uzņēmumiem, ar kuriem sazinājās sākotnēji. Turklāt tā lūdza sūdzības iesniedzēju un vienīgo ĶTR ražotāju eksportētāju izteikt komentārus par trešās valsts ar tirgus ekonomiku atlasi.

| (31) | Vienīgais ĶTR ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka uzņēmums, kas reģistrēts ASV un saistīts ar sūdzības iesniedzēju, nesadarbojās ar izmeklēšanu paredzētajā analogajā valstī. Tas apgalvoja, ka sakarā ar meitas uzņēmuma sadarbības trūkumu analogajā valstī sūdzības iesniedzējs ir uzskatāms par tādu, kas nesadarbojas, un procedūra ir jāizbeidz. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka tā saistītais uzņēmums ASV nav kvalificējams kā ražotājs Eiropas Savienības antidempinga noteikumu nozīmē un tāpēc sūdzībā to neminēja. |
| --- | --- |

(31)

Vienīgais ĶTR ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka uzņēmums, kas reģistrēts ASV un saistīts ar sūdzības iesniedzēju, nesadarbojās ar izmeklēšanu paredzētajā analogajā valstī. Tas apgalvoja, ka sakarā ar meitas uzņēmuma sadarbības trūkumu analogajā valstī sūdzības iesniedzējs ir uzskatāms par tādu, kas nesadarbojas, un procedūra ir jāizbeidz. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka tā saistītais uzņēmums ASV nav kvalificējams kā ražotājs Eiropas Savienības antidempinga noteikumu nozīmē un tāpēc sūdzībā to neminēja.

| (32) | Argumenti, ko izvirzīja ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, nav pārliecinoši. Vienkāršu saikni akciju līmenī starp Kopienas ražotājiem un ražotāju iespējamajā analogajā valstī nevar uzskatīt par būtisku faktoru analogās valsts atlasei. Svarīgi, vai ražošanas un pārdošanas apjomu valstī, kas ir paredzēta kā iespējamā analogā valsts, var uzskatīt par reprezentatīvu eksportam no attiecīgās valsts, lai noteiktu normālo vērtību. Nevienam ražotājam analogajā valstī nav pienākuma sadarboties ar Komisijas antidempinga izmeklēšanu. Turklāt nav iesniegta īpaša informācija, kas liecina, ka sūdzības iesniedzēja saistītā ASV uzņēmuma nesadarbošanās būtu pārmērīgi ietekmējusi šīs izmeklēšanas iznākumu. Minēto apliecina arī tas, ka viens nesaistīts ASV ražotājs sadarbojās ar izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(32)

Argumenti, ko izvirzīja ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, nav pārliecinoši. Vienkāršu saikni akciju līmenī starp Kopienas ražotājiem un ražotāju iespējamajā analogajā valstī nevar uzskatīt par būtisku faktoru analogās valsts atlasei. Svarīgi, vai ražošanas un pārdošanas apjomu valstī, kas ir paredzēta kā iespējamā analogā valsts, var uzskatīt par reprezentatīvu eksportam no attiecīgās valsts, lai noteiktu normālo vērtību. Nevienam ražotājam analogajā valstī nav pienākuma sadarboties ar Komisijas antidempinga izmeklēšanu. Turklāt nav iesniegta īpaša informācija, kas liecina, ka sūdzības iesniedzēja saistītā ASV uzņēmuma nesadarbošanās būtu pārmērīgi ietekmējusi šīs izmeklēšanas iznākumu. Minēto apliecina arī tas, ka viens nesaistīts ASV ražotājs sadarbojās ar izmeklēšanu.

| (33) | Izmeklēšanā konstatēja, ka ASV ir vienīgais tirgus ārpus ĶTR un Kopienas, kur ražo attiecīgo ražojumu/līdzīgo ražojumu. Tika arī konstatēts, ka ASV tirgū līdzīgais ražojums ir konkurētspējīgs. Līdzīgo ražojumu pārdod gan privātiem klientiem, gan valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(33)

Izmeklēšanā konstatēja, ka ASV ir vienīgais tirgus ārpus ĶTR un Kopienas, kur ražo attiecīgo ražojumu/līdzīgo ražojumu. Tika arī konstatēts, ka ASV tirgū līdzīgais ražojums ir konkurētspējīgs. Līdzīgo ražojumu pārdod gan privātiem klientiem, gan valsts iestādēm.

| (34) | Uz visiem ASV valdības iepirkumiem saistībā ar ārvalstu iepirkumu piegādēm attiecas “Federālie iepirkumu noteikumi”, kas atsaucas uz likumu par tikai amerikāņu preču pirkšanu. Ar šo likumu ASV valdība savos iepirkumos dod priekšroku vietējiem ražojumiem, izņemot, ja eksportētājvalsts ir parakstījusi PTO daudzpusējo tirdzniecības nolīgumu par valsts iepirkumu. Likumā par tikai amerikāņu preču pirkšanu ir izņēmumi no vispārējā noteikuma par vietējiem iepirkumiem, ja tie ir sabiedrības interesēs un citur nav pieejami. Vienīgais ĶTR ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Federālie iepirkumu noteikumi un likums par tikai amerikāņu preču pirkšanu izkropļo izejvielu iegādi, palielina iepirkuma izmaksas, jo īpaši attiecībā uz ārvalstu uzņēmumiem un traucē patiesai konkurencei ASV tirgū. |
| --- | --- |

(34)

Uz visiem ASV valdības iepirkumiem saistībā ar ārvalstu iepirkumu piegādēm attiecas “Federālie iepirkumu noteikumi”, kas atsaucas uz likumu par tikai amerikāņu preču pirkšanu. Ar šo likumu ASV valdība savos iepirkumos dod priekšroku vietējiem ražojumiem, izņemot, ja eksportētājvalsts ir parakstījusi PTO daudzpusējo tirdzniecības nolīgumu par valsts iepirkumu. Likumā par tikai amerikāņu preču pirkšanu ir izņēmumi no vispārējā noteikuma par vietējiem iepirkumiem, ja tie ir sabiedrības interesēs un citur nav pieejami. Vienīgais ĶTR ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Federālie iepirkumu noteikumi un likums par tikai amerikāņu preču pirkšanu izkropļo izejvielu iegādi, palielina iepirkuma izmaksas, jo īpaši attiecībā uz ārvalstu uzņēmumiem un traucē patiesai konkurencei ASV tirgū.

| (35) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika konstatēts, ka vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs agrāk bija piedalījies viena publiskā konkursa procedūrā ASV. Izmeklēšanā netika konstatēti nekādi iemesli, kādēļ būtu jāsecina, ka ārvalstu ražotāji, kas ir parakstījuši PTO daudzpusējo tirdzniecības nolīgumu par valsts iepirkumu, nevarētu piedalīties publiskā konkursa procedūrā ASV saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem. Tādēļ nevar pieņemt argumentu, ka ASV nevar izmantot par analogo valsti Federālā iepirkuma noteikumu dēļ. |
| --- | --- |

(35)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika konstatēts, ka vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs agrāk bija piedalījies viena publiskā konkursa procedūrā ASV. Izmeklēšanā netika konstatēti nekādi iemesli, kādēļ būtu jāsecina, ka ārvalstu ražotāji, kas ir parakstījuši PTO daudzpusējo tirdzniecības nolīgumu par valsts iepirkumu, nevarētu piedalīties publiskā konkursa procedūrā ASV saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem. Tādēļ nevar pieņemt argumentu, ka ASV nevar izmantot par analogo valsti Federālā iepirkuma noteikumu dēļ.

| (36) | Turpmāka izmeklēšana parādīja, ka ASV ražotāja, kas sadarbojās, ražošanas apjoms ir ievērojami vairāk nekā 5 % no attiecīgā ražojuma Ķīnas eksporta apjoma uz Kopienu. Attiecībā uz ASV līdzīgo ražojumu tehniskajām specifikācijām un standartiem salīdzinājumā ar Ķīnas ražojumiem netika konstatētas būtiskas atšķirības. Tāpēc ASV tirgu uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR. |
| --- | --- |

(36)

Turpmāka izmeklēšana parādīja, ka ASV ražotāja, kas sadarbojās, ražošanas apjoms ir ievērojami vairāk nekā 5 % no attiecīgā ražojuma Ķīnas eksporta apjoma uz Kopienu. Attiecībā uz ASV līdzīgo ražojumu tehniskajām specifikācijām un standartiem salīdzinājumā ar Ķīnas ražojumiem netika konstatētas būtiskas atšķirības. Tāpēc ASV tirgu uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR.

| (37) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka ASV ir piemērota analoga valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(37)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka ASV ir piemērota analoga valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

3.4.2.   Normālās vērtības noteikšana

| (38) | Pēc tam, kad ASV tika izvēlēta par analogu valsti, normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz datiem, kurus pārbaudīja klātienē pie vienīgā ASV ražotāja, kurš sadarbojās. |
| --- | --- |

(38)

Pēc tam, kad ASV tika izvēlēta par analogu valsti, normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz datiem, kurus pārbaudīja klātienē pie vienīgā ASV ražotāja, kurš sadarbojās.

| (39) | Konstatēja, ka ASV ražotāja līdzīgā ražojuma pārdevumi iekšējā tirgū bija reprezentatīvi salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu, kuru uz Kopienu eksportēja vienīgais ĶTR ražotājs eksportētājs. |
| --- | --- |

(39)

Konstatēja, ka ASV ražotāja līdzīgā ražojuma pārdevumi iekšējā tirgū bija reprezentatīvi salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu, kuru uz Kopienu eksportēja vienīgais ĶTR ražotājs eksportētājs.

| (40) | Pārbaudīja arī to, vai pārdevumus iekšējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē, nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablo pārdevumu daļu. Pārbaude ASV ražotāja uzņēmumā parādīja, ka tā pārdevumu apjoms, pārdodot par neto pārdošanas cenu, kas ir līdzvērtīga vienas vienības izmaksām vai pārsniedz tās, veidoja vairāk nekā 80 % no kopējā pārdevumu apjoma. Tādējādi normālā vērtība tika pamatota ar katra ražojuma veida faktisko cenu iekšzemes tirgū, kas aprēķināta kā vidējais svērtais lielums cenām, kas izmantotas visiem pārdevumiem iekšzemes tirgū IP laikā, neatkarīgi no tā, vai pārdevumi ir vai nav bijuši rentabli. |
| --- | --- |

(40)

Pārbaudīja arī to, vai pārdevumus iekšējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē, nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablo pārdevumu daļu. Pārbaude ASV ražotāja uzņēmumā parādīja, ka tā pārdevumu apjoms, pārdodot par neto pārdošanas cenu, kas ir līdzvērtīga vienas vienības izmaksām vai pārsniedz tās, veidoja vairāk nekā 80 % no kopējā pārdevumu apjoma. Tādējādi normālā vērtība tika pamatota ar katra ražojuma veida faktisko cenu iekšzemes tirgū, kas aprēķināta kā vidējais svērtais lielums cenām, kas izmantotas visiem pārdevumiem iekšzemes tirgū IP laikā, neatkarīgi no tā, vai pārdevumi ir vai nav bijuši rentabli.

| (41) | Jāatzīmē, ka ASV ražotājs, kurš sadarbojās, izmeklēšanas periodā ražoja un pārdeva ASV tirgū tikai viena veida līdzīgu ražojumu. |
| --- | --- |

(41)

Jāatzīmē, ka ASV ražotājs, kurš sadarbojās, izmeklēšanas periodā ražoja un pārdeva ASV tirgū tikai viena veida līdzīgu ražojumu.

| (42) | Attiecībā uz attiecīgā ražojuma veidiem, kuriem normālo vērtību nevar aprēķināt, pamatojoties uz datiem, kas pieejami analogajā valstī, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju no Kopienas ražošanas nozares par tā paša veida ražojumu. To veica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, kas nosaka, ka Kopienas ražošanas nozares izmaksas un cenas var izmantot tāpat kā jebkuru citu saprātīgu pamatu, nosakot normālo vērtību attiecībā uz importu no valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas. |
| --- | --- |

(42)

Attiecībā uz attiecīgā ražojuma veidiem, kuriem normālo vērtību nevar aprēķināt, pamatojoties uz datiem, kas pieejami analogajā valstī, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju no Kopienas ražošanas nozares par tā paša veida ražojumu. To veica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, kas nosaka, ka Kopienas ražošanas nozares izmaksas un cenas var izmantot tāpat kā jebkuru citu saprātīgu pamatu, nosakot normālo vērtību attiecībā uz importu no valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas.

3.5.   Eksporta cena

| (43) | Vienīgais ĶTR ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, veica eksporta pārdevumus uz Kopienu tikai valsts iestādēm pēc uzvaras publiskos konkursos. |
| --- | --- |

(43)

Vienīgais ĶTR ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, veica eksporta pārdevumus uz Kopienu tikai valsts iestādēm pēc uzvaras publiskos konkursos.

| (44) | Izmeklēšanā atklājās, ka uzņēmuma grāmatvedības uzskaite bija nepilnīga, tādējādi vairākiem darījumiem nav nosakāma precīza informācija par eksporta pārdošanas apjomu un cenu. Konkursos piešķirtajos līgumos bija ietverti celtniecības darbi uz vietas, kā arī uzstādīšanas un pakalpojumu izmaksas Kopienā, ko ne vienmēr varēja izsekot uzņēmuma grāmatvedībā, lai gan parasti tām jābūt pieejamām. Turklāt dažas ar eksportu saistītās izmaksas uzņēmuma grāmatvedībā nebija atspoguļotas precīzi un tas rada šaubas par uzskaites pilnīgumu. Tādējādi ar vēlamo precizitātes pakāpi nevarēja noteikt vajadzīgos eksporta cenu pielāgojumus, lai taisnīgi salīdzinātu ar normālo vērtību. |
| --- | --- |

(44)

Izmeklēšanā atklājās, ka uzņēmuma grāmatvedības uzskaite bija nepilnīga, tādējādi vairākiem darījumiem nav nosakāma precīza informācija par eksporta pārdošanas apjomu un cenu. Konkursos piešķirtajos līgumos bija ietverti celtniecības darbi uz vietas, kā arī uzstādīšanas un pakalpojumu izmaksas Kopienā, ko ne vienmēr varēja izsekot uzņēmuma grāmatvedībā, lai gan parasti tām jābūt pieejamām. Turklāt dažas ar eksportu saistītās izmaksas uzņēmuma grāmatvedībā nebija atspoguļotas precīzi un tas rada šaubas par uzskaites pilnīgumu. Tādējādi ar vēlamo precizitātes pakāpi nevarēja noteikt vajadzīgos eksporta cenu pielāgojumus, lai taisnīgi salīdzinātu ar normālo vērtību.

| (45) | Uzņēmums tika informēts par minēto trūkumu un iespēju piemērot pamatregulas 18. pantu, lai noteiktu attiecīgā ražojuma eksporta cenu. Uzņēmumu lūdza komentēt, bet saņemtie komentāri bija vispārēja rakstura un neapstrīdēja norādītās problēmas. |
| --- | --- |

(45)

Uzņēmums tika informēts par minēto trūkumu un iespēju piemērot pamatregulas 18. pantu, lai noteiktu attiecīgā ražojuma eksporta cenu. Uzņēmumu lūdza komentēt, bet saņemtie komentāri bija vispārēja rakstura un neapstrīdēja norādītās problēmas.

| (46) | Ņemot vērā iepriekš minēto, attiecīgā ražojuma eksporta cenas noteica saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu, pamatojoties uz cenām, ko maksā par attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(46)

Ņemot vērā iepriekš minēto, attiecīgā ražojuma eksporta cenas noteica saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu, pamatojoties uz cenām, ko maksā par attiecīgo ražojumu.

3.6.   Salīdzinājums

| (47) | Normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja cenu. |
| --- | --- |

(47)

Normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja cenu.

| (48) | Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, kas attiecās uz cenām un to salīdzināmību. Izmeklēšanā iesaistītajam ĶTR ražotājam eksportētājam, attiecīgos un pamatotos gadījumos tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības transporta izmaksās un apdrošināšanas izmaksās, iepakošanas izmaksās, kredīta izmaksās, garantiju izmaksās un komisijas maksās, celtniecības un uzstādīšanas, un pakalpojumu izmaksās. Šajā sakarā, kā minēts 45. apsvērumā, saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu pakalpojumu izmaksu noteikšanai tika izmantoti pieejamie fakti. |
| --- | --- |

(48)

Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, kas attiecās uz cenām un to salīdzināmību. Izmeklēšanā iesaistītajam ĶTR ražotājam eksportētājam, attiecīgos un pamatotos gadījumos tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības transporta izmaksās un apdrošināšanas izmaksās, iepakošanas izmaksās, kredīta izmaksās, garantiju izmaksās un komisijas maksās, celtniecības un uzstādīšanas, un pakalpojumu izmaksās. Šajā sakarā, kā minēts 45. apsvērumā, saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu pakalpojumu izmaksu noteikšanai tika izmantoti pieejamie fakti.

3.7.   Dempinga starpība

| (49) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpību vienīgajam ĶTR ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, noteica, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu katram ražojuma veidam, kā noteikts iepriekš. |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpību vienīgajam ĶTR ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, noteica, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu katram ražojuma veidam, kā noteikts iepriekš.

| (50) | Pamatojoties uz sūdzībā iesniegto un no Ķīnas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, saņemto informāciju, ĶTR nav zināmi citi attiecīgā ražojuma ražotāji. Tāpēc valsts mēroga dempinga starpībai, kas noteikta ĶTR, jābūt vienādai ar dempinga starpību, kas tiks noteikta vienīgajam ĶTR ražotājam eksportētājam. |
| --- | --- |

(50)

Pamatojoties uz sūdzībā iesniegto un no Ķīnas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, saņemto informāciju, ĶTR nav zināmi citi attiecīgā ražojuma ražotāji. Tāpēc valsts mēroga dempinga starpībai, kas noteikta ĶTR, jābūt vienādai ar dempinga starpību, kas tiks noteikta vienīgajam ĶTR ražotājam eksportētājam.

| (51) | Pagaidu dempinga starpība ĶTR, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 36,6 %. |
| --- | --- |

(51)

Pagaidu dempinga starpība ĶTR, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 36,6 %.

4.   KAITĒJUMS

4.1.   Kopienas ražošana

| (52) | Izmeklēšanā konstatēja, ka līdzīgo ražojumu Kopienā ražo divi Kopienas ražotāji, kuru ražotnes atrodas Francijā, Vācijā un Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

(52)

Izmeklēšanā konstatēja, ka līdzīgo ražojumu Kopienā ražo divi Kopienas ražotāji, kuru ražotnes atrodas Francijā, Vācijā un Apvienotajā Karalistē.

| (53) | Minēto uzņēmumu ražojuma izlaide veido kopējo produkciju Kopienā. |
| --- | --- |

(53)

Minēto uzņēmumu ražojuma izlaide veido kopējo produkciju Kopienā.

| (54) | Jāatgādina, ka šajā gadījumā ir tikai divi Kopienas ražotāji un viens ražotājs eksportētājs, kuru saražotā produkcija veido Kopienas tirgus lielāko daļu. Tāpēc, lai aizsargātu uzņēmumu konfidenciālo informāciju, nevar dot precīzus skaitļus. Šajos apstākļos rādītāji ir doti indeksētā vai diapazona veidā. |
| --- | --- |

(54)

Jāatgādina, ka šajā gadījumā ir tikai divi Kopienas ražotāji un viens ražotājs eksportētājs, kuru saražotā produkcija veido Kopienas tirgus lielāko daļu. Tāpēc, lai aizsargātu uzņēmumu konfidenciālo informāciju, nevar dot precīzus skaitļus. Šajos apstākļos rādītāji ir doti indeksētā vai diapazona veidā.

4.2.   Kopienas ražošanas nozares definīcija

| (55) | Sūdzību iesniedza viena Kopienas ražotāja vārdā, kura saražotā produkcija veidoja vairāk nekā 80 % no zināmās līdzīgā ražojuma produkcijas Kopienā. |
| --- | --- |

(55)

Sūdzību iesniedza viena Kopienas ražotāja vārdā, kura saražotā produkcija veidoja vairāk nekā 80 % no zināmās līdzīgā ražojuma produkcijas Kopienā.

| (56) | Otrs Kopienas ražotājs sākotnēji sadarbojās izmeklēšanā, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem, bet vēlāk pārtrauca aktīvu līdzdalību izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(56)

Otrs Kopienas ražotājs sākotnēji sadarbojās izmeklēšanā, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem, bet vēlāk pārtrauca aktīvu līdzdalību izmeklēšanā.

4.3.   Kopienas patēriņš

| (57) | Jāatgādina, ka nav precīzas Eurostat importa statistikas par attiecīgo ražojumu. Visām ieinteresētajām personām lūdza sniegt informāciju par Kopienas patēriņu. Informāciju vēlreiz pārbaudīja, salīdzinot ar visu pieejamo informāciju no attiecīgā ražojuma Ķīnas un ASV ražotājiem, lietotājiem Eiropas Savienībā, kā arī ar informāciju par līgumiem un konkursiem Kopienas tirgū, kuros Kopienas ražošanas nozare zaudējusi. Patēriņu Kopienā noteica, izmantojot Kopienas ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu Kopienā, otra zināmā Kopienas ražotāja līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu un attiecīgā ražojuma importa apjomu Kopienā no trešām valstīm. No konkursa procedūras izrietošo pārdošanas līgumu parakstīšanas datumu izmantoja kā datumu, pēc kura noteikt, vai darījums, notika konkrētā periodā.
  Pamatojoties uz šo, patēriņš Kopienā ir attīstījies šādi: | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss: 2004=100 | 100 | 59 | 112 | 118 | 200 |
| Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem un turpmākie apsvērumi |

(57)

Jāatgādina, ka nav precīzas Eurostat importa statistikas par attiecīgo ražojumu. Visām ieinteresētajām personām lūdza sniegt informāciju par Kopienas patēriņu. Informāciju vēlreiz pārbaudīja, salīdzinot ar visu pieejamo informāciju no attiecīgā ražojuma Ķīnas un ASV ražotājiem, lietotājiem Eiropas Savienībā, kā arī ar informāciju par līgumiem un konkursiem Kopienas tirgū, kuros Kopienas ražošanas nozare zaudējusi. Patēriņu Kopienā noteica, izmantojot Kopienas ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu Kopienā, otra zināmā Kopienas ražotāja līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu un attiecīgā ražojuma importa apjomu Kopienā no trešām valstīm. No konkursa procedūras izrietošo pārdošanas līgumu parakstīšanas datumu izmantoja kā datumu, pēc kura noteikt, vai darījums, notika konkrētā periodā.

Pamatojoties uz šo, patēriņš Kopienā ir attīstījies šādi:

2004

2005

2006

2007

IP

Indekss: 2004=100

100

59

112

118

200

Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem un turpmākie apsvērumi

| (58) | Attiecīgā ražojuma un līdzīgo ražojumu patēriņš Kopienā attiecīgajā periodā dubultojās, jo tika pievērsta lielāka uzmanība drošībai, krāpšanas un noziedzības apkarošanai. ES finansēja vairāku komplektu iepirkumu saistībā ar virkni krāpšanas un robežu aizsardzības iniciatīvu. |
| --- | --- |

(58)

Attiecīgā ražojuma un līdzīgo ražojumu patēriņš Kopienā attiecīgajā periodā dubultojās, jo tika pievērsta lielāka uzmanība drošībai, krāpšanas un noziedzības apkarošanai. ES finansēja vairāku komplektu iepirkumu saistībā ar virkni krāpšanas un robežu aizsardzības iniciatīvu.

4.4.   Imports no attiecīgās valsts

4.4.1.   Attiecīgās valsts importa par dempinga cenām apjoms, cena un tirgus daļa

| (59) | Attiecīgā ražojuma importa apjoms visā attiecīgajā periodā ievērojami pieauga. Importa apjoms IP kopš 2004. gada ir ievērojami palielinājies. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms | 100 | 100 | 500 | 600 | 1 500 |
| Indekss: 2004=100


  Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem un turpmākie apsvērumi |

(59)

Attiecīgā ražojuma importa apjoms visā attiecīgajā periodā ievērojami pieauga. Importa apjoms IP kopš 2004. gada ir ievērojami palielinājies.

2004

2005

2006

2007

IP

Importa apjoms

100

100

500

600

1 500

Indekss: 2004=100

Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem un turpmākie apsvērumi

| (60) | Vidējā importa cena ievērojami atšķiras dažādu importu gadījumos, jo sistēmas konfigurācija ļoti ietekmē vidējo vienības cenu. Līdz ar to vidējo vienības cenu pārmaiņas nav uzskatāmas par būtiskām. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā importa cena | 100 | 100 | 800 | 530 | 670 |
| Indekss: 2004=100


  Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem un turpmākie apsvērumi |

(60)

Vidējā importa cena ievērojami atšķiras dažādu importu gadījumos, jo sistēmas konfigurācija ļoti ietekmē vidējo vienības cenu. Līdz ar to vidējo vienības cenu pārmaiņas nav uzskatāmas par būtiskām.

2004

2005

2006

2007

IP

Vidējā importa cena

100

100

800

530

670

Indekss: 2004=100

Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem un turpmākie apsvērumi

| (61) | Tirgus daļa, ko veidoja imports no attiecīgās valsts, attiecīgajā periodā palielinājās vairāk nekā četras reizes. Šajā ziņā arī jānorāda, ka imports no attiecīgās valsts attiecīgajā periodā veidoja lielāko daļu no importa apjomiem Eiropas Savienībā. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR tirgus daļa | 0–10 % | 0–10 % | 20–30 % | 30–40 % | 40–50 % |
| Indekss: 2004=100 | 100 | 100 | 260 | 300 | 440 |
| Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem un turpmākie apsvērumi |

(61)

Tirgus daļa, ko veidoja imports no attiecīgās valsts, attiecīgajā periodā palielinājās vairāk nekā četras reizes. Šajā ziņā arī jānorāda, ka imports no attiecīgās valsts attiecīgajā periodā veidoja lielāko daļu no importa apjomiem Eiropas Savienībā.

2004

2005

2006

2007

IP

ĶTR tirgus daļa

0–10 %

0–10 %

20–30 %

30–40 %

40–50 %

Indekss: 2004=100

100

100

260

300

440

Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem un turpmākie apsvērumi

4.4.2.   Cenu samazinājums

| (62) | Lai izanalizētu cenu samazinājumu, ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, importa cenas salīdzināja ar Kopienas ražošanas nozares konkursu cenām IP, izmantojot salīdzināmas ražojumu konfigurācijas. Salīdzināti tika visi darījumi, kuros Kopienas ražošanas nozares ražotājs un ražotājs eksportētājs iesniedza piedāvājumu un, ja šis piedāvājums bija ar vienādiem noteikumiem un līgumslēdzēja iestāde to pieņēma. Kopienas ražošanas nozares cenas tika koriģētas līdz ražotāja noteikto neto cenu līmenim un salīdzinātas ar CIF importa cenām līdz Eiropas Savienības robežai, pieskaitot piemērojamos muitas nodokļus. |
| --- | --- |

(62)

Lai izanalizētu cenu samazinājumu, ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, importa cenas salīdzināja ar Kopienas ražošanas nozares konkursu cenām IP, izmantojot salīdzināmas ražojumu konfigurācijas. Salīdzināti tika visi darījumi, kuros Kopienas ražošanas nozares ražotājs un ražotājs eksportētājs iesniedza piedāvājumu un, ja šis piedāvājums bija ar vienādiem noteikumiem un līgumslēdzēja iestāde to pieņēma. Kopienas ražošanas nozares cenas tika koriģētas līdz ražotāja noteikto neto cenu līmenim un salīdzinātas ar CIF importa cenām līdz Eiropas Savienības robežai, pieskaitot piemērojamos muitas nodokļus.

| (63) | Pamatojoties uz ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, cenām, konstatētā vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība, kas izteikta procentos no Kopienas ražošanas nozares cenām, ir no 20 % līdz 25 %. |
| --- | --- |

(63)

Pamatojoties uz ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, cenām, konstatētā vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība, kas izteikta procentos no Kopienas ražošanas nozares cenām, ir no 20 % līdz 25 %.

4.5.   Stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē

4.5.1.   Iepriekšējas piezīmes

| (64) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudīja visus ekonomiskos faktorus un rādītājus, kuri ietekmē stāvokli Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(64)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudīja visus ekonomiskos faktorus un rādītājus, kuri ietekmē stāvokli Kopienas ražošanas nozarē.

| (65) | Jāatzīmē, ka šis uzņēmējdarbības veids ir “zināšanu jeb zinātības ietilpīgs”, nevis “mašīnietilpīgs”, un tas pamatojas uz ražošanu pēc pasūtījuma. Tas jāņem vērā, interpretējot vairākus kaitējuma rādītājus un nosakot to nozīmi kaitējuma analīzes nolūkā. Minētie rādītāji ietver informāciju par vidējām cenām, peļņu no aktīviem, krājumu rādītājiem, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu. Informācija par vidējo cenu nav uzskatāma par nozīmīgu zemo apjomu un katru gadu pirkto dažādu skenēšanas sistēmu veidu atšķirību dēļ. Attiecībā uz peļņu no aktīviem un krājumu rādītājiem iegūtā informācija nesniedz precīzu ainu, jo pirmā pamatojas uz resursiem, kas jau ir amortizēti, bet pēdējā atspoguļo pārdošanas uz pasūtījumu tirgu. Ražošanas jauda un jaudas izmantojums arī ir rādītāji, kam ir tikai ļoti maza nozīme, jo ražojumus galvenokārt ražo, kad pēc konkursa procedūras līgumi ir nodrošināti. |
| --- | --- |

(65)

Jāatzīmē, ka šis uzņēmējdarbības veids ir “zināšanu jeb zinātības ietilpīgs”, nevis “mašīnietilpīgs”, un tas pamatojas uz ražošanu pēc pasūtījuma. Tas jāņem vērā, interpretējot vairākus kaitējuma rādītājus un nosakot to nozīmi kaitējuma analīzes nolūkā. Minētie rādītāji ietver informāciju par vidējām cenām, peļņu no aktīviem, krājumu rādītājiem, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu. Informācija par vidējo cenu nav uzskatāma par nozīmīgu zemo apjomu un katru gadu pirkto dažādu skenēšanas sistēmu veidu atšķirību dēļ. Attiecībā uz peļņu no aktīviem un krājumu rādītājiem iegūtā informācija nesniedz precīzu ainu, jo pirmā pamatojas uz resursiem, kas jau ir amortizēti, bet pēdējā atspoguļo pārdošanas uz pasūtījumu tirgu. Ražošanas jauda un jaudas izmantojums arī ir rādītāji, kam ir tikai ļoti maza nozīme, jo ražojumus galvenokārt ražo, kad pēc konkursa procedūras līgumi ir nodrošināti.

4.5.2.   Kaitējuma rādītāji

Ražošanas apjoms, jauda un jaudas izmantojums

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms | 100 | 75 | 89 | 163 | 166 |
| Jauda | 100 | 82 | 83 | 168 | 222 |
| Jaudas izmantojums | 100 | 92 | 107 | 97 | 75 |
| Indekss: 2004=100


  Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem. |

2004

2005

2006

2007

IP

Ražošanas apjoms

100

75

89

163

166

Jauda

100

82

83

168

222

Jaudas izmantojums

100

92

107

97

75

Indekss: 2004=100

Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem.

| (66) | Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 66 %. Šī pozitīvā tendence galvenokārt ir saistīta ar līdzīga ražojuma labiem eksporta pārdevumiem. Tā paša iemesla dēļ aplūkojamajā periodā Kopienas ražošanas nozare palielināja ražošanas jaudu vairāk nekā divas reizes. Pārskata perioda laikā jaudas izlietojums Kopienas ražošanas nozarē samazinājās par 25 %.

  Krājumi | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi | 100 | 164 | 127 | 118 | 118 |
| Indekss: 2004=100


  Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem. |

(66)

Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 66 %. Šī pozitīvā tendence galvenokārt ir saistīta ar līdzīga ražojuma labiem eksporta pārdevumiem. Tā paša iemesla dēļ aplūkojamajā periodā Kopienas ražošanas nozare palielināja ražošanas jaudu vairāk nekā divas reizes. Pārskata perioda laikā jaudas izlietojums Kopienas ražošanas nozarē samazinājās par 25 %.

Krājumi

2004

2005

2006

2007

IP

Krājumi

100

164

127

118

118

Indekss: 2004=100

Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem.

| (67) | Kopienas ražošanas nozares krājumu līmenis visā attiecīgajā periodā svārstījās. Tomēr līdzīgā ražojuma tirgus produkcija tiek izgatavota pēc pasūtījuma un uzņēmumos krājumi vienmēr turēti iespējami zemā līmenī.

  Pārdošanas apjoms, pārdošanas cena un tirgus daļa | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopienas pārdošanas apjoms | 100 | 67 | 93 | 80 | 53 |
| Tirgus daļa | 80–90 % | 90–100 % | 70–80 % | 60–70 % | 20–30 % |
| Tirgus daļas indekss | 100 | 113 | 84 | 68 | 27 |
| Pārdošanas cena | 100 | 87 | 107 | 87 | 116 |
| Indekss: 2004=100


  Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem un turpmākie apsvērumi |

(67)

Kopienas ražošanas nozares krājumu līmenis visā attiecīgajā periodā svārstījās. Tomēr līdzīgā ražojuma tirgus produkcija tiek izgatavota pēc pasūtījuma un uzņēmumos krājumi vienmēr turēti iespējami zemā līmenī.

Pārdošanas apjoms, pārdošanas cena un tirgus daļa

2004

2005

2006

2007

IP

Kopienas pārdošanas apjoms

100

67

93

80

53

Tirgus daļa

80–90 %

90–100 %

70–80 %

60–70 %

20–30 %

Tirgus daļas indekss

100

113

84

68

27

Pārdošanas cena

100

87

107

87

116

Indekss: 2004=100

Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem un turpmākie apsvērumi

| (68) | Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi attiecīgajā periodā samazinājās un IP laikā bija apmēram puse no sākotnējā apjoma. Kopienas ražošanas nozare periodā no 2004. gada līdz IP beigām zaudēja 73 % no tirgus daļas. |
| --- | --- |

(68)

Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi attiecīgajā periodā samazinājās un IP laikā bija apmēram puse no sākotnējā apjoma. Kopienas ražošanas nozare periodā no 2004. gada līdz IP beigām zaudēja 73 % no tirgus daļas.

| (69) | Kopienas ražošanas nozares pašu produkcijas vidējā pārdošanas cena ļoti atkarīga no pārdotā skenera konfigurācijas un pārdoto vienību skaita vienā līgumā katrā periodā. Tāpēc rādītāju salīdzinājums visā attiecīgajā periodā nav nozīmīgs.

  Rentabilitāte | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peļņas norma pirms nodokļu samaksas | 100 | 85 | 90 | 7 | –50 |
| Indekss: 2004=100


  Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem. |

(69)

Kopienas ražošanas nozares pašu produkcijas vidējā pārdošanas cena ļoti atkarīga no pārdotā skenera konfigurācijas un pārdoto vienību skaita vienā līgumā katrā periodā. Tāpēc rādītāju salīdzinājums visā attiecīgajā periodā nav nozīmīgs.

Rentabilitāte

2004

2005

2006

2007

IP

Peļņas norma pirms nodokļu samaksas

100

85

90

7

–50

Indekss: 2004=100

Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem.

| (70) | Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā sāka strādāt ar zaudējumiem. IP stāvoklis bija īpaši slikts. Skaidrs, ka 2007. gadā un IP konstatētie rentabilitātes līmeņi rada šaubas par Kopienas ražošanas nozares izdzīvošanu.

  Investīcijas, investīciju ienesīgums, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investīcijas | 100 | 164 | 100 | 354 | 105 |
| Investīciju ienesīgums | 110–120 % | 85–95 % | 210–220 % | 215–225 % | 60–70 % |
| Naudas plūsma | 100 | 124 | 257 | 196 | – 106 |
| Indekss: 2004=100


  Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem. |

(70)

Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā sāka strādāt ar zaudējumiem. IP stāvoklis bija īpaši slikts. Skaidrs, ka 2007. gadā un IP konstatētie rentabilitātes līmeņi rada šaubas par Kopienas ražošanas nozares izdzīvošanu.

Investīcijas, investīciju ienesīgums, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

2004

2005

2006

2007

IP

Investīcijas

100

164

100

354

105

Investīciju ienesīgums

110–120 %

85–95 %

210–220 %

215–225 %

60–70 %

Naudas plūsma

100

124

257

196

– 106

Indekss: 2004=100

Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem.

| (71) | Investīcijas attiecīgajā periodā joprojām bija nelielas. Lielākā daļa investīciju tika veltīta Kopienas ražošanas nozares ražotņu uzturēšanai. Augstākais konstatētais investīciju līmenis 2007. gadā attiecas uz jaunu patentu, lai uzlabotu attiecīgā ražojuma sniegumu. Jāatgādina, ka šī uzņēmējdarbība ir zinātības ietilpīga. |
| --- | --- |

(71)

Investīcijas attiecīgajā periodā joprojām bija nelielas. Lielākā daļa investīciju tika veltīta Kopienas ražošanas nozares ražotņu uzturēšanai. Augstākais konstatētais investīciju līmenis 2007. gadā attiecas uz jaunu patentu, lai uzlabotu attiecīgā ražojuma sniegumu. Jāatgādina, ka šī uzņēmējdarbība ir zinātības ietilpīga.

| (72) | Ienākums no investīcijām, kas izteikts kā Kopienas ražošanas nozares tīrā peļņa un investīciju neto uzskaites vērtība parāda kritumu attiecīgajā periodā, bet tas nav labs kaitējuma rādītājs, jo tas galvenokārt atspoguļo aktīvus, kas jau amortizēti. |
| --- | --- |

(72)

Ienākums no investīcijām, kas izteikts kā Kopienas ražošanas nozares tīrā peļņa un investīciju neto uzskaites vērtība parāda kritumu attiecīgajā periodā, bet tas nav labs kaitējuma rādītājs, jo tas galvenokārt atspoguļo aktīvus, kas jau amortizēti.

| (73) | Kopienas ražošanas nozares naudas plūsma attiecīgajā periodā būtiski pasliktinājās.

  Nodarbinātība, ražīgums un darba algas | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība | 100 | 110 | 113 | 131 | 137 |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku | 100 | 98 | 99 | 101 | 156 |
| Ražīgums uz vienu darbinieku | 100 | 68 | 79 | 124 | 121 |
| Indekss: 2004=100


  Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem. |

(73)

Kopienas ražošanas nozares naudas plūsma attiecīgajā periodā būtiski pasliktinājās.

Nodarbinātība, ražīgums un darba algas

2004

2005

2006

2007

IP

Nodarbinātība

100

110

113

131

137

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

100

98

99

101

156

Ražīgums uz vienu darbinieku

100

68

79

124

121

Indekss: 2004=100

Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem.

| (74) | Nodarbināto skaits Kopienas ražošanas nozarē, kuri strādā ar līdzīgu ražojumu, izmeklēšanas periodā palielinājās, jo sūdzības iesniedzējam bija labs eksporta apjoms. Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku palielinājās, atspoguļojot augstāk kvalificēta personāla algas līmeni. |
| --- | --- |

(74)

Nodarbināto skaits Kopienas ražošanas nozarē, kuri strādā ar līdzīgu ražojumu, izmeklēšanas periodā palielinājās, jo sūdzības iesniedzējam bija labs eksporta apjoms. Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku palielinājās, atspoguļojot augstāk kvalificēta personāla algas līmeni.

| (75) | Ražīgums, kas izteikts kā saražotās produkcijas izlaide uz vienu darbinieku, attiecīgajā periodā palielinājās par 21 %. Tas atspoguļo darbības paplašināšanos ārpus ES tirgos. |
| --- | --- |

(75)

Ražīgums, kas izteikts kā saražotās produkcijas izlaide uz vienu darbinieku, attiecīgajā periodā palielinājās par 21 %. Tas atspoguļo darbības paplašināšanos ārpus ES tirgos.

4.5.3.   Dempinga apjoms

| (76) | Ņemot vērā attiecīgās valsts importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Kopienas tirgu nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(76)

Ņemot vērā attiecīgās valsts importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Kopienas tirgu nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

4.6.   Secinājums par kaitējumu

| (77) | ĶTR imports par zemām dempinga cenām attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās. Apjoma ziņā imports no attiecīgās valsts attiecīgā perioda beigās sasniedza ļoti augstu līmeni. Attiecīgā ražojuma tirgus daļa Kopienā tajā pašā periodā ir palielinājies par 440 %. |
| --- | --- |

(77)

ĶTR imports par zemām dempinga cenām attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās. Apjoma ziņā imports no attiecīgās valsts attiecīgā perioda beigās sasniedza ļoti augstu līmeni. Attiecīgā ražojuma tirgus daļa Kopienā tajā pašā periodā ir palielinājies par 440 %.

| (78) | Kopienas ražošanas nozares ekonomisko rādītāju analīze liecina, ka kaitējums izpaudās kā pārdevumu apjoma (– 47 %), pārdošanas cenas un tirgus daļas (– 73 %) samazināšanās. Tas vēl negatīvāk ietekmēja Kopienas ražošanas nozares finansiālo stāvokli. Finanšu rādītāji apstiprina, ka Kopienas ražošanas nozares nākotne faktiski ir apdraudēta un ka imports no attiecīgās valsts par dempinga cenām traucē tai palielināt pārdošanas apjomus un/vai cenas līdz tādam līmenim, kas ļautu atjaunot tās finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(78)

Kopienas ražošanas nozares ekonomisko rādītāju analīze liecina, ka kaitējums izpaudās kā pārdevumu apjoma (– 47 %), pārdošanas cenas un tirgus daļas (– 73 %) samazināšanās. Tas vēl negatīvāk ietekmēja Kopienas ražošanas nozares finansiālo stāvokli. Finanšu rādītāji apstiprina, ka Kopienas ražošanas nozares nākotne faktiski ir apdraudēta un ka imports no attiecīgās valsts par dempinga cenām traucē tai palielināt pārdošanas apjomus un/vai cenas līdz tādam līmenim, kas ļautu atjaunot tās finansiālo stāvokli.

| (79) | Kaitējumu novērtēja attiecībā uz visu Kopienas ražošanas nozari (makroekonomiskie rādītāji). Šajā vērtējumā netika atklātas būtiskas atšķirības starp sūdzības iesniedzēju un pārējo Kopienas ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(79)

Kaitējumu novērtēja attiecībā uz visu Kopienas ražošanas nozari (makroekonomiskie rādītāji). Šajā vērtējumā netika atklātas būtiskas atšķirības starp sūdzības iesniedzēju un pārējo Kopienas ražošanas nozari.

| (80) | Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka Kopienas ražošanas nozares lielākajai daļai ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(80)

Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka Kopienas ražošanas nozares lielākajai daļai ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

5.1.   Ievads

| (81) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no ĶTR ir Kopienas ražošanas nozarei nodarījis kaitējumu tādā mērā, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu kaitējumu, kas nav imports par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, tika izvērtēti arī šādi zināmie faktori. |
| --- | --- |

(81)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no ĶTR ir Kopienas ražošanas nozarei nodarījis kaitējumu tādā mērā, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu kaitējumu, kas nav imports par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, tika izvērtēti arī šādi zināmie faktori.

5.2.   Importa par dempinga cenām ietekme

| (82) | Pirmkārt, jāatgādina, ka izmeklēšanā konstatēja, ka kravu skenēšanas sistēmas, ko importē no attiecīgās valsts, tieši konkurē ar ražojumiem, ko ražo un pārdod Kopienas ražošanas nozare, jo tās konkurē konkursa procedūrās. |
| --- | --- |

(82)

Pirmkārt, jāatgādina, ka izmeklēšanā konstatēja, ka kravu skenēšanas sistēmas, ko importē no attiecīgās valsts, tieši konkurē ar ražojumiem, ko ražo un pārdod Kopienas ražošanas nozare, jo tās konkurē konkursa procedūrās.

| (83) | Attiecīgās valsts importa par dempinga cenām būtiska palielināšanās izraisīja Kopienas ražošanas nozares ekonomiskās situācijas tālāku pasliktināšanos. Šī pasliktināšanās, inter alia, izpaudās kā Kopienā pārdoto Kopienas produkcijas pārdošanas apjomu un cenu līmeņa samazināšanās šajā pašā periodā. |
| --- | --- |

(83)

Attiecīgās valsts importa par dempinga cenām būtiska palielināšanās izraisīja Kopienas ražošanas nozares ekonomiskās situācijas tālāku pasliktināšanos. Šī pasliktināšanās, inter alia, izpaudās kā Kopienā pārdoto Kopienas produkcijas pārdošanas apjomu un cenu līmeņa samazināšanās šajā pašā periodā.

| (84) | Importa par dempinga cenām tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga par 440 %, bet Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par divām trešdaļām. Šīs negatīvās izmaiņas Kopienas ražošanas nozarē notika līdztekus tam, ka Kopienas patēriņš laikā no 2004. gada līdz IP aptuveni dubultojās. |
| --- | --- |

(84)

Importa par dempinga cenām tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga par 440 %, bet Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par divām trešdaļām. Šīs negatīvās izmaiņas Kopienas ražošanas nozarē notika līdztekus tam, ka Kopienas patēriņš laikā no 2004. gada līdz IP aptuveni dubultojās.

| (85) | Imports par dempinga cenām samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas, tāpēc var pamatoti secināt, ka šis imports apturēja cenu pieaugumu, kā rezultātā pasliktinājās Kopienas ražošanas nozares finansiālais stāvoklis. |
| --- | --- |

(85)

Imports par dempinga cenām samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas, tāpēc var pamatoti secināt, ka šis imports apturēja cenu pieaugumu, kā rezultātā pasliktinājās Kopienas ražošanas nozares finansiālais stāvoklis.

| (86) | Tā kā straujais importa par dempinga cenām apjoma pieaugums, kas būtiski samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas, laika ziņā sakrita ar Kopienas ražošanas nozares pārdošanas un ražošanas apjoma samazināšanos, tirgus daļas un cenu samazināšanos, tiek provizoriski secināts, ka imports par dempinga cenām izšķiroši ietekmēja to, ka Kopienas ražošanas nozarei ir radīts kaitējums. |
| --- | --- |

(86)

Tā kā straujais importa par dempinga cenām apjoma pieaugums, kas būtiski samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas, laika ziņā sakrita ar Kopienas ražošanas nozares pārdošanas un ražošanas apjoma samazināšanos, tirgus daļas un cenu samazināšanos, tiek provizoriski secināts, ka imports par dempinga cenām izšķiroši ietekmēja to, ka Kopienas ražošanas nozarei ir radīts kaitējums.

5.3.   Citu faktoru ietekme

5.3.1.   Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportam pārdotie Kopienas produkcijas apjomi | 100 | 83 | 42 | 96 | 108 |
| Eksporta pārdošanas cena | 100 | 76 | 56 | 35 | 65 |
| Indekss: 2004=100


  Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem. |

2004

2005

2006

2007

IP

Eksportam pārdotie Kopienas produkcijas apjomi

100

83

42

96

108

Eksporta pārdošanas cena

100

76

56

35

65

Indekss: 2004=100

Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem.

| (87) | Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā pieauga. No kopējā Kopienas ražošanas apjoma IP eksports bija pārliecinošā vairākumā (starp 90 un 95 %). Kopienas ražošanas nozare IP pārdeva attiecīgo ražojumu nesaistītiem un saistītiem pircējiem. Kopienas ražošanas nozares ārpus ES pārdotie ražojumu veidi bija identiski tiem, ko pārdeva ES. Kopienas ražošanas nozares eksports attiecīgajā periodā vienmēr ir bijis rentabls, lai gan rentabilitāte uzrāda lejupslīdes tendenci. Eksporta cenas samazinājās, bet joprojām bija augstākas nekā pārdošanas cenas Kopienā. Labie eksporta rādītāji liecina, ka šī ražošanas nozare ir dzīvotspējīga un konkurētspējīga. |
| --- | --- |

(87)

Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā pieauga. No kopējā Kopienas ražošanas apjoma IP eksports bija pārliecinošā vairākumā (starp 90 un 95 %). Kopienas ražošanas nozare IP pārdeva attiecīgo ražojumu nesaistītiem un saistītiem pircējiem. Kopienas ražošanas nozares ārpus ES pārdotie ražojumu veidi bija identiski tiem, ko pārdeva ES. Kopienas ražošanas nozares eksports attiecīgajā periodā vienmēr ir bijis rentabls, lai gan rentabilitāte uzrāda lejupslīdes tendenci. Eksporta cenas samazinājās, bet joprojām bija augstākas nekā pārdošanas cenas Kopienā. Labie eksporta rādītāji liecina, ka šī ražošanas nozare ir dzīvotspējīga un konkurētspējīga.

| (88) | Tāpēc Kopienas ražošanas nozares eksporta rādītāji palīdzēja saglabāt tās uzņēmējdarbību un neveicināja būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(88)

Tāpēc Kopienas ražošanas nozares eksporta rādītāji palīdzēja saglabāt tās uzņēmējdarbību un neveicināja būtisko kaitējumu.

5.3.2.   Konkurence Kopienas ražotāju starpā

| (89) | Otrs Kopienas ražotājs ir saistīts ar ilggadēju ASV attiecīgo ražojumu ražotāju. Šis ražotājs attiecīgā perioda sākumā neražoja attiecīgo ražojumu. Tas ienāca tirgū tikai 2007. gadā un ieguva divus līgumus IP. Šajā sakarā būtu jānorāda, ka no piešķirtajiem līgumiem viens attiecās uz konkursu, kurā piedalījās tikai šis ražotājs, un otrs – uz līguma piešķiršanu tiesvedības rezultātā. Turklāt otrā Kopienas ražotāja saistītie kaitējuma rādītāji bija līdzīgi kā sūdzības iesniedzējam. Tādējādi nevienu kaitējumu, kas nodarīts sūdzības iesniedzējam, un attiecīgajā periodā skaidri novērojamo kaitējuma rādītāju pasliktināšanos nevar saistīt ar šo jauno dalībnieku Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(89)

Otrs Kopienas ražotājs ir saistīts ar ilggadēju ASV attiecīgo ražojumu ražotāju. Šis ražotājs attiecīgā perioda sākumā neražoja attiecīgo ražojumu. Tas ienāca tirgū tikai 2007. gadā un ieguva divus līgumus IP. Šajā sakarā būtu jānorāda, ka no piešķirtajiem līgumiem viens attiecās uz konkursu, kurā piedalījās tikai šis ražotājs, un otrs – uz līguma piešķiršanu tiesvedības rezultātā. Turklāt otrā Kopienas ražotāja saistītie kaitējuma rādītāji bija līdzīgi kā sūdzības iesniedzējam. Tādējādi nevienu kaitējumu, kas nodarīts sūdzības iesniedzējam, un attiecīgajā periodā skaidri novērojamo kaitējuma rādītāju pasliktināšanos nevar saistīt ar šo jauno dalībnieku Kopienas tirgū.

5.3.3.   Imports no trešajām valstīm

| (90) | Gan IP, gan attiecīgajā periodā imports no trešām valstīm gandrīz nebija. Šis secinājums izriet no ieinteresēto personu iesniegtās informācijas, jo attiecīgie Eurostat statistikas dati nav pietiekami detalizēti, lai parādītu tikai attiecīgo ražojumu vai godīgu novērtējumu. Patiešām, attiecīgā informācija liecina, ka bija tikai daži atsevišķi importa gadījumi no ASV, kas nevarēja izraisīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, jo to skaits ir nenozīmīgs. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms | 100 | 0 | 0 | 0 | 100 |
| Indekss: 2004=100


  Avots: Ieinteresēto personu iesniegumi |

(90)

Gan IP, gan attiecīgajā periodā imports no trešām valstīm gandrīz nebija. Šis secinājums izriet no ieinteresēto personu iesniegtās informācijas, jo attiecīgie Eurostat statistikas dati nav pietiekami detalizēti, lai parādītu tikai attiecīgo ražojumu vai godīgu novērtējumu. Patiešām, attiecīgā informācija liecina, ka bija tikai daži atsevišķi importa gadījumi no ASV, kas nevarēja izraisīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, jo to skaits ir nenozīmīgs.

2004

2005

2006

2007

IP

Importa apjoms

100

0

0

0

100

Indekss: 2004=100

Avots: Ieinteresēto personu iesniegumi

5.3.4.   Kopienas ražošanas nozare neiesniedza piedāvājumu visiem konkursa procesiem, kas notika IP

| (91) | Jāatgādina, ka Kopienas tirgu galvenokārt apgādāja konkursi. Ņemot vērā tirgus pārredzamo raksturu, ir novērots, ka daži konkursa dokumenti izstrādāti pēc viedokļu apmaiņas starp līgumslēdzēju iestādi un ražotāju pirms piedāvājuma publicēšanas. Tādējādi šajos gadījumos varēja šķist, ka konkursa nosacījumi paredzēti, lai atturētu citus dalībniekus piedalīties piedāvājumu procedūrās. Izmeklēšana apstiprināja, ka nedz Kopienas ražošanas nozare, nedz vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs neiesniedza piedāvājumu katrā konkursa procedūrā. Kopienas ražošanas nozare iesniedza piedāvājumu tikai tad, kad varēja iesniegt pamatotu komerciālu piedāvājumu. Nav konstatēts neviens faktors, kas pietiekami liecina, ka attiecīgajā periodā skaidri novērotais kaitējums radies tāpēc, ka Kopienas ražošanas nozare nepiedalās piedāvājumos, kuri nav uzskatāmi par pamatotu uzņēmējdarbības iespēju. |
| --- | --- |

(91)

Jāatgādina, ka Kopienas tirgu galvenokārt apgādāja konkursi. Ņemot vērā tirgus pārredzamo raksturu, ir novērots, ka daži konkursa dokumenti izstrādāti pēc viedokļu apmaiņas starp līgumslēdzēju iestādi un ražotāju pirms piedāvājuma publicēšanas. Tādējādi šajos gadījumos varēja šķist, ka konkursa nosacījumi paredzēti, lai atturētu citus dalībniekus piedalīties piedāvājumu procedūrās. Izmeklēšana apstiprināja, ka nedz Kopienas ražošanas nozare, nedz vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs neiesniedza piedāvājumu katrā konkursa procedūrā. Kopienas ražošanas nozare iesniedza piedāvājumu tikai tad, kad varēja iesniegt pamatotu komerciālu piedāvājumu. Nav konstatēts neviens faktors, kas pietiekami liecina, ka attiecīgajā periodā skaidri novērotais kaitējums radies tāpēc, ka Kopienas ražošanas nozare nepiedalās piedāvājumos, kuri nav uzskatāmi par pamatotu uzņēmējdarbības iespēju.

5.3.5.   Ar attiecīgā ražojuma cenu nesaistītu faktoru ietekme

| (92) | Izmeklēšana parādīja, ka konkursi var ietvert ne tikai attiecīgo ražojumu, bet arī citus elementus, piemēram, apkopi, pakalpojumus vai būvdarbus. Turklāt cena ne vienmēr ir vienīgais piešķiršanas kritērijs. Līgumslēdzējas iestādes var noteikt citus kritērijus, izņemot cenu, piemēram, kritērijus, kas saistīti ar ražojuma papildu tehniskām iespējām vai papildu ar ražojumu ne saistītiem elementiem. Tomēr, pat ja piešķiršanas kritēriji ietver tādus elementus, izmeklēšana parādīja, ka ar cenu saistītie punkti veido ievērojamu daļu no kopējā piešķiramo punktu skaita. Izmeklēšana arī parādīja, ka neviena līgumslēdzēja iestāde nenoraidīja piedāvājumu tādēļ, ka piedāvājumā nebija iekļautas dažas papildu īpašības. Citiem vārdiem sakot, pamatprasības vienmēr tika izpildītas. Papildu īpašības parasti bija par maksu. Tas, ka dažos gadījumos attiecīgaiseksportētājs bez pieprasītā piedāvāja arī papildu īpašības, vienkārši parāda importa par dempinga cenu zemo cenu līmeni un nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(92)

Izmeklēšana parādīja, ka konkursi var ietvert ne tikai attiecīgo ražojumu, bet arī citus elementus, piemēram, apkopi, pakalpojumus vai būvdarbus. Turklāt cena ne vienmēr ir vienīgais piešķiršanas kritērijs. Līgumslēdzējas iestādes var noteikt citus kritērijus, izņemot cenu, piemēram, kritērijus, kas saistīti ar ražojuma papildu tehniskām iespējām vai papildu ar ražojumu ne saistītiem elementiem. Tomēr, pat ja piešķiršanas kritēriji ietver tādus elementus, izmeklēšana parādīja, ka ar cenu saistītie punkti veido ievērojamu daļu no kopējā piešķiramo punktu skaita. Izmeklēšana arī parādīja, ka neviena līgumslēdzēja iestāde nenoraidīja piedāvājumu tādēļ, ka piedāvājumā nebija iekļautas dažas papildu īpašības. Citiem vārdiem sakot, pamatprasības vienmēr tika izpildītas. Papildu īpašības parasti bija par maksu. Tas, ka dažos gadījumos attiecīgaiseksportētājs bez pieprasītā piedāvāja arī papildu īpašības, vienkārši parāda importa par dempinga cenu zemo cenu līmeni un nodarīto kaitējumu.

| (93) | Ievērojot visu iepriekš minēto, tikai imports no attiecīgās valsts varēja radīt būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(93)

Ievērojot visu iepriekš minēto, tikai imports no attiecīgās valsts varēja radīt būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

5.4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (94) | Visbeidzot tiek provizoriski apstiprināts, ka attiecīgais imports par dempinga cenām radīja būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, par ko liecina ES pārdošanas apjomu un tirgus daļas samazinājums Kopienas tirgū, kā arī negatīvie finanšu rezultāti. Kopienas ražošanas nozares eksporta rādītāji, imports no trešām valstīm, Kopienas ražotāju konkurence un iepriekš minētās konkursu problēmas būtiski neietekmēja Kopienas ražošanas nozares negatīvo attīstību. |
| --- | --- |

(94)

Visbeidzot tiek provizoriski apstiprināts, ka attiecīgais imports par dempinga cenām radīja būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, par ko liecina ES pārdošanas apjomu un tirgus daļas samazinājums Kopienas tirgū, kā arī negatīvie finanšu rezultāti. Kopienas ražošanas nozares eksporta rādītāji, imports no trešām valstīm, Kopienas ražotāju konkurence un iepriekš minētās konkursu problēmas būtiski neietekmēja Kopienas ražošanas nozares negatīvo attīstību.

| (95) | Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi, kas pienācīgi atšķīra un nodalīja visu zināmo faktoru ietekmi uz stāvokli Kopienas ražošanas nozarē no importa par dempinga cenām kaitējumu radošās ietekmes, ar šo tiek apstiprināts, ka šie citi faktori būtībā nav pretrunā tam, ka novērtētais kaitējums jāattiecina uz importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(95)

Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi, kas pienācīgi atšķīra un nodalīja visu zināmo faktoru ietekmi uz stāvokli Kopienas ražošanas nozarē no importa par dempinga cenām kaitējumu radošās ietekmes, ar šo tiek apstiprināts, ka šie citi faktori būtībā nav pretrunā tam, ka novērtētais kaitējums jāattiecina uz importu par dempinga cenām.

6.   KOPIENAS INTERESES

6.1.   Vispārīgas piezīmes

| (96) | Komisija izvērtēja, vai ir bijuši neapstrīdami iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu pieņemšana nav Kopienas interesēs, lai arī bija provizoriski secināts, ka pastāv dempings, kas rada kaitējumu. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu iespējamo pasākumu ietekmi uz visām šajā procedūrā iesaistītajām personām un pasākumu nepieņemšanas sekas apsvēra, pamatojoties uz visiem iesniegtajiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(96)

Komisija izvērtēja, vai ir bijuši neapstrīdami iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu pieņemšana nav Kopienas interesēs, lai arī bija provizoriski secināts, ka pastāv dempings, kas rada kaitējumu. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu iespējamo pasākumu ietekmi uz visām šajā procedūrā iesaistītajām personām un pasākumu nepieņemšanas sekas apsvēra, pamatojoties uz visiem iesniegtajiem pierādījumiem.

6.2.   Kopienas ražošanas nozares intereses

| (97) | Kaitējuma analīze skaidri parādīja, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi no importa par dempinga cenām. Importa par dempinga cenām palielināšanās pēdējos gados bija izraisījusi pārdošanas cenu un pārdošanas apjomu samazinājumu Kopienas tirgū un bija sašaurinājusi Kopienas ražošanas nozares tirgus daļu. Tas liedza Kopienas ražošanas nozarei sasniegt konkurētspējai atbilstīgu rentabilitātes līmeni. |
| --- | --- |

(97)

Kaitējuma analīze skaidri parādīja, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi no importa par dempinga cenām. Importa par dempinga cenām palielināšanās pēdējos gados bija izraisījusi pārdošanas cenu un pārdošanas apjomu samazinājumu Kopienas tirgū un bija sašaurinājusi Kopienas ražošanas nozares tirgus daļu. Tas liedza Kopienas ražošanas nozarei sasniegt konkurētspējai atbilstīgu rentabilitātes līmeni.

| (98) | Ja pasākumi netiktu pieņemti, jau tā sliktā Kopienas ražošanas nozares finansiālā situācija pasliktinātos vēl vairāk, un visbeidzot Kopienas ražošanas nozare tiktu likvidēta. Pasākumi novērstu turpmāku ievērojamu attiecīgās valsts importa par dempinga cenām palielināšanos, kas ļautu Kopienas ražošanas nozarei vismaz saglabāt savu pašreizējo vietu tirgū. Izmeklēšanā konstatēja, ka imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts palielinājās tieši uz Kopienas ražošanas nozares rēķina. Turklāt jānorāda, ka attiecīgā ražojuma tirgus, visticamāk, vidējā termiņā un ilgtermiņā turpinās pieaugt, jo aug drošības politikas nozīme un drīz īstenos eksportu uz ārpuskopienas valstīm (proti, ASV) obligāto skenēšanu pirms tas atstāj izvešanas punktu Eiropas Savienībā. Šajā sakarā Kopienas ražošanas nozare ir nepārprotami ieinteresēta nepasliktināt savu stāvokli vēl vairāk, lai izmantotu minēto tirgus pozitīvo virzību nākotnē. |
| --- | --- |

(98)

Ja pasākumi netiktu pieņemti, jau tā sliktā Kopienas ražošanas nozares finansiālā situācija pasliktinātos vēl vairāk, un visbeidzot Kopienas ražošanas nozare tiktu likvidēta. Pasākumi novērstu turpmāku ievērojamu attiecīgās valsts importa par dempinga cenām palielināšanos, kas ļautu Kopienas ražošanas nozarei vismaz saglabāt savu pašreizējo vietu tirgū. Izmeklēšanā konstatēja, ka imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts palielinājās tieši uz Kopienas ražošanas nozares rēķina. Turklāt jānorāda, ka attiecīgā ražojuma tirgus, visticamāk, vidējā termiņā un ilgtermiņā turpinās pieaugt, jo aug drošības politikas nozīme un drīz īstenos eksportu uz ārpuskopienas valstīm (proti, ASV) obligāto skenēšanu pirms tas atstāj izvešanas punktu Eiropas Savienībā. Šajā sakarā Kopienas ražošanas nozare ir nepārprotami ieinteresēta nepasliktināt savu stāvokli vēl vairāk, lai izmantotu minēto tirgus pozitīvo virzību nākotnē.

| (99) | Nosakot pasākumus, importa cena atkal sasniegs līmeni, kas nerada kaitējumu, tādējādi Kopienas ražošanas nozare, balstoties uz atbilstošām salīdzinošām priekšrocībām, spēs konkurēt godīgas tirdzniecības apstākļos. |
| --- | --- |

(99)

Nosakot pasākumus, importa cena atkal sasniegs līmeni, kas nerada kaitējumu, tādējādi Kopienas ražošanas nozare, balstoties uz atbilstošām salīdzinošām priekšrocībām, spēs konkurēt godīgas tirdzniecības apstākļos.

| (100) | Tāpēc provizoriski secina, ka pasākumu noteikšana nepārprotami būs Kopienas ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(100)

Tāpēc provizoriski secina, ka pasākumu noteikšana nepārprotami būs Kopienas ražošanas nozares interesēs.

6.3.   Importētāju/izplatītāju intereses

| (101) | Netika aplūkota iespējamā pasākumu ietekme uz importētājiem/izplatītājiem, jo Kopienā nav zināms neviens nesaistīts attiecīgā ražojuma importētājs/izplatītājs. |
| --- | --- |

(101)

Netika aplūkota iespējamā pasākumu ietekme uz importētājiem/izplatītājiem, jo Kopienā nav zināms neviens nesaistīts attiecīgā ražojuma importētājs/izplatītājs.

6.4.   Ipriekšējā posma piegādātāju intereses

| (102) | Neviens iepriekšējā posma piegādātājs nepieteicās un nesniedza informāciju saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(102)

Neviens iepriekšējā posma piegādātājs nepieteicās un nesniedza informāciju saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

6.5.   Lietotāju un patērētāju intereses

| (103) | Pēc tam, kad bija publicēts paziņojums par uzsākšanu, netika saņemtas patērētāju organizāciju iebildes pret šo procedūru. Minēto iemeslu dēļ un tādēļ, ka attiecīgo ražojumu neizmanto patēriņa preču ražošanā, analizēja tikai pasākumu ietekmi uz lietotājiem. |
| --- | --- |

(103)

Pēc tam, kad bija publicēts paziņojums par uzsākšanu, netika saņemtas patērētāju organizāciju iebildes pret šo procedūru. Minēto iemeslu dēļ un tādēļ, ka attiecīgo ražojumu neizmanto patēriņa preču ražošanā, analizēja tikai pasākumu ietekmi uz lietotājiem.

| (104) | Visām muitas iestādēm Kopienā tika nosūtītas anketas. Pēc paziņojuma par uzsākšanu publicēšanas nepieteicās citi lietotāji. Maltas, Beļģijas, Nīderlandes, Apvienotās Karalistes, Spānijas, Portugāles, Čehijas, Latvijas un Slovākijas muitas iestādes un/vai ostu valdes sadarbojās izmeklēšanu, lai gan katra dažādā apmērā. Šie lietotāji pārstāv attiecīgā ražojuma gandrīz 6 miljonu apgrozījumu un 15 % no Kopienas patēriņa IP. Izmeklēšana parādīja, ka IP minētie lietotāji nopirka 5 vienības attiecīgā ražojuma no vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, vienu no ASV ražotāja un nevienu no Kopienas ražošanas nozares. |
| --- | --- |

(104)

Visām muitas iestādēm Kopienā tika nosūtītas anketas. Pēc paziņojuma par uzsākšanu publicēšanas nepieteicās citi lietotāji. Maltas, Beļģijas, Nīderlandes, Apvienotās Karalistes, Spānijas, Portugāles, Čehijas, Latvijas un Slovākijas muitas iestādes un/vai ostu valdes sadarbojās izmeklēšanu, lai gan katra dažādā apmērā. Šie lietotāji pārstāv attiecīgā ražojuma gandrīz 6 miljonu apgrozījumu un 15 % no Kopienas patēriņa IP. Izmeklēšana parādīja, ka IP minētie lietotāji nopirka 5 vienības attiecīgā ražojuma no vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, vienu no ASV ražotāja un nevienu no Kopienas ražošanas nozares.

| (105) | Jāatzīmē, ka attiecīgajā periodā dažiem lietotājiem bija vairāki piegādes avoti. Viens no lietotājiem pauda bažas par iespēju iegādāties attiecīgo ražojumu ātri un saskaņā ar tā vajadzībām. Šajā sakarā jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozare acīmredzami spēj piegādāt, kā tas tika darīts agrāk, jebkuram Eiropā strādājošam lietotājam, ņemot vērā, ka sagatavošanās laiks starp konkursa izsludināšanu un līguma piešķiršanu ļaus Kopienas ražošanas nozarei bez ievērojamām problēmām izpildīt jebkuru pieprasījumu. |
| --- | --- |

(105)

Jāatzīmē, ka attiecīgajā periodā dažiem lietotājiem bija vairāki piegādes avoti. Viens no lietotājiem pauda bažas par iespēju iegādāties attiecīgo ražojumu ātri un saskaņā ar tā vajadzībām. Šajā sakarā jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozare acīmredzami spēj piegādāt, kā tas tika darīts agrāk, jebkuram Eiropā strādājošam lietotājam, ņemot vērā, ka sagatavošanās laiks starp konkursa izsludināšanu un līguma piešķiršanu ļaus Kopienas ražošanas nozarei bez ievērojamām problēmām izpildīt jebkuru pieprasījumu.

| (106) | Divi lietotāji, kas sadarbojās, izteica bažas par pasākumu iespējamo negatīvo ietekmi uz konkurenci un inovatīviem risinājumiem, bet nesniedza konkrētus pierādījumus, kas varētu pamatot šādus apgalvojumus. Šajā sakarā arī jāatzīmē, ka visu antidempinga pasākumu mērķis ir labot negodīgas tirdzniecības praksi un nevis apturēt konkurenci. Turklāt, dalībnieku skaits, kas iesaistīti šajā konkrētajā tirgū un ražo šo (“zinātības ietilpīgo”) ražojumu veidu, nodrošina, ka inovācijas paliek viena no tirgus dalībnieku svarīgākajām prioritātēm. |
| --- | --- |

(106)

Divi lietotāji, kas sadarbojās, izteica bažas par pasākumu iespējamo negatīvo ietekmi uz konkurenci un inovatīviem risinājumiem, bet nesniedza konkrētus pierādījumus, kas varētu pamatot šādus apgalvojumus. Šajā sakarā arī jāatzīmē, ka visu antidempinga pasākumu mērķis ir labot negodīgas tirdzniecības praksi un nevis apturēt konkurenci. Turklāt, dalībnieku skaits, kas iesaistīti šajā konkrētajā tirgū un ražo šo (“zinātības ietilpīgo”) ražojumu veidu, nodrošina, ka inovācijas paliek viena no tirgus dalībnieku svarīgākajām prioritātēm.

| (107) | Kopienas lietotāju galvenās bažas ir tādas, ka pasākumi varētu negatīvi ietekmēt viņu budžetu un palielināt muitas pārvaldes investīciju izmaksas. Tomēr daži lietotāji atzīst, ka visas ar muitu saistītas procedūras un tādējādi visi antidempinga maksājumi jāmaksā attiecīgā ražojuma pārdevējam. Tas var izraisīt absorbciju saskaņā ar pamatregulas 12. pantu. Jebkurā gadījumā attiecīgā ražojuma daļa lietotāju budžetā ir maza. |
| --- | --- |

(107)

Kopienas lietotāju galvenās bažas ir tādas, ka pasākumi varētu negatīvi ietekmēt viņu budžetu un palielināt muitas pārvaldes investīciju izmaksas. Tomēr daži lietotāji atzīst, ka visas ar muitu saistītas procedūras un tādējādi visi antidempinga maksājumi jāmaksā attiecīgā ražojuma pārdevējam. Tas var izraisīt absorbciju saskaņā ar pamatregulas 12. pantu. Jebkurā gadījumā attiecīgā ražojuma daļa lietotāju budžetā ir maza.

| (108) | Turklāt, attiecīgo ražojumu uzskata par investīciju pamatlīdzekļos, jo tam ir garš lietderīgās lietošanas laiks (parasti vairāk nekā 10 gadus). Tādējādi visus samaksātos antidempinga maksājumus būtu jāizdala pa kravu skenera lietderīgās lietošanas laiku. |
| --- | --- |

(108)

Turklāt, attiecīgo ražojumu uzskata par investīciju pamatlīdzekļos, jo tam ir garš lietderīgās lietošanas laiks (parasti vairāk nekā 10 gadus). Tādējādi visus samaksātos antidempinga maksājumus būtu jāizdala pa kravu skenera lietderīgās lietošanas laiku.

| (109) | Izmeklēšanā netika atrasti nekādi pierādījumi, kas liecina, ka pasākumi varētu ietekmēt lietotāju darbību vai darbinieku skaitu, kas darbojas ar šāda veida sistēmām, muitas darbiniekus vai personālu, kas atbild par citiem papildu pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(109)

Izmeklēšanā netika atrasti nekādi pierādījumi, kas liecina, ka pasākumi varētu ietekmēt lietotāju darbību vai darbinieku skaitu, kas darbojas ar šāda veida sistēmām, muitas darbiniekus vai personālu, kas atbild par citiem papildu pakalpojumiem.

| (110) | Tika arī apgalvots, ka ES valsts iestādes ievēro stingrus publiskā iepirkuma noteikumus, kas nodrošina pārredzamu atlases procedūru. Te jāatzīmē, ka publiskā iepirkuma procedūras netiek izstrādātas, lai neitralizētu dempingu. Tieši pretēji, tiešām pārredzama tirgus pastāvēšana padara acīmredzamus visus negodīgas tirdzniecības prakses mēģinājumus un nodrošina visiem vienādus noteikumus tirgū. |
| --- | --- |

(110)

Tika arī apgalvots, ka ES valsts iestādes ievēro stingrus publiskā iepirkuma noteikumus, kas nodrošina pārredzamu atlases procedūru. Te jāatzīmē, ka publiskā iepirkuma procedūras netiek izstrādātas, lai neitralizētu dempingu. Tieši pretēji, tiešām pārredzama tirgus pastāvēšana padara acīmredzamus visus negodīgas tirdzniecības prakses mēģinājumus un nodrošina visiem vienādus noteikumus tirgū.

| (111) | Kopienas ražošanas nozare noteikti gūtu labumu no pasākumiem uz lielāku apjomradīto ietaupījumu rēķina, jo palielinātos ražošanas un pārdošanas apjomi. |
| --- | --- |

(111)

Kopienas ražošanas nozare noteikti gūtu labumu no pasākumiem uz lielāku apjomradīto ietaupījumu rēķina, jo palielinātos ražošanas un pārdošanas apjomi.

| (112) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka pašreizējos apstākļos pasākumu noteikšana, kas vērsta pret ĶTR, būtiski neietekmēs Kopienas lietotājus. |
| --- | --- |

(112)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka pašreizējos apstākļos pasākumu noteikšana, kas vērsta pret ĶTR, būtiski neietekmēs Kopienas lietotājus.

6.6.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (113) | Pēc tam, kad bija pārbaudītas dažādo iesaistīto personu intereses, provizoriski tika secināts, ka Kopienas kopējo interešu ziņā atsevišķas personas intereses nepārspēj Kopienas ražošanas nozares intereses, lai provizoriski noteiktu pasākumus, kuru mērķis būtu likvidēt tirdzniecību kropļojošu ietekmi, ko rada imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(113)

Pēc tam, kad bija pārbaudītas dažādo iesaistīto personu intereses, provizoriski tika secināts, ka Kopienas kopējo interešu ziņā atsevišķas personas intereses nepārspēj Kopienas ražošanas nozares intereses, lai provizoriski noteiktu pasākumus, kuru mērķis būtu likvidēt tirdzniecību kropļojošu ietekmi, ko rada imports par dempinga cenām.

7.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (114) | Ņemot vērā minētos secinājumus par dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Kopienas interesēm, attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no ĶTR jānosaka pagaidu pasākumi, lai nepieļautu, ka imports par dempinga cenām arī turpmāk rada kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(114)

Ņemot vērā minētos secinājumus par dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Kopienas interesēm, attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no ĶTR jānosaka pagaidu pasākumi, lai nepieļautu, ka imports par dempinga cenām arī turpmāk rada kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (115) | Pagaidu antidempinga pasākumi jānosaka tādā līmenī, lai novērstu kaitējumu, ko Kopienas ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. |
| --- | --- |

(115)

Pagaidu antidempinga pasākumi jānosaka tādā līmenī, lai novērstu kaitējumu, ko Kopienas ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību.

| (116) | Aprēķinot kaitējumu izraisošā dempinga novēršanai nepieciešamā maksājuma apjomu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Kopienas ražošanas nozare varētu segt radušās izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko būtu iespējams panākt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām. Pirmsnodokļu peļņas norma, ko izmantoja šim aprēķinam, bija diapazonā no 12 līdz 16 % no apgrozījuma (precīzus skaitļus nevar atklāt konfidencialitātes apsvērumu dēļ). Tika pierādīts, ka tas ir peļņas līmenis, kuru pamatoti var gaidīt, ja nepastāv kaitējumu radošs dempings, jo šāda veida peļņas norma ir saskaņā ar to, ko Kopienas ražošanas nozare varēja sasniegt pirms Ķīnas importa ienākšanas Kopienā. Uz šā pamata Kopienas ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Šādu cenu ieguva, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu. |
| --- | --- |

(116)

Aprēķinot kaitējumu izraisošā dempinga novēršanai nepieciešamā maksājuma apjomu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Kopienas ražošanas nozare varētu segt radušās izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko būtu iespējams panākt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām. Pirmsnodokļu peļņas norma, ko izmantoja šim aprēķinam, bija diapazonā no 12 līdz 16 % no apgrozījuma (precīzus skaitļus nevar atklāt konfidencialitātes apsvērumu dēļ). Tika pierādīts, ka tas ir peļņas līmenis, kuru pamatoti var gaidīt, ja nepastāv kaitējumu radošs dempings, jo šāda veida peļņas norma ir saskaņā ar to, ko Kopienas ražošanas nozare varēja sasniegt pirms Ķīnas importa ienākšanas Kopienā. Uz šā pamata Kopienas ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Šādu cenu ieguva, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu.

| (117) | Salīdzinot vidējo svērto importa cenu, ko noteica cenu samazinājuma aprēķiniem, ar vidējo kaitējumu neizraisošo cenu ražojumiem, kurus Kopienas tirgū pārdeva Kopienas ražošanas nozare, tika noteikts vajadzīgais cenas pieaugums. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību tad izteica procentos no vidējās importa CIF vērtības. Tika konstatēts, ka vienīgajam Ķīnas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, šī starpība pārsniedza dempinga starpību. |
| --- | --- |

(117)

Salīdzinot vidējo svērto importa cenu, ko noteica cenu samazinājuma aprēķiniem, ar vidējo kaitējumu neizraisošo cenu ražojumiem, kurus Kopienas tirgū pārdeva Kopienas ražošanas nozare, tika noteikts vajadzīgais cenas pieaugums. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību tad izteica procentos no vidējās importa CIF vērtības. Tika konstatēts, ka vienīgajam Ķīnas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, šī starpība pārsniedza dempinga starpību.

7.2.   Pagaidu pasākumi

| (118) | Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka pagaidu antidempinga pasākumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka atbilstoši konstatētajai dempinga starpībai. |
| --- | --- |

(118)

Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka pagaidu antidempinga pasākumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka atbilstoši konstatētajai dempinga starpībai.

| (119) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājuma likme attiecībā uz ĶTR ir 36,6 %. |
| --- | --- |

(119)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājuma likme attiecībā uz ĶTR ir 36,6 %.

| (120) | Jāatceras, ka Eiropas Savienības tirgu galvenokārt nosaka publisko konkursu procesi ar diezgan nelielu tirgus apjomu un tajā iesaistīto dalībnieku skaitu. Tādējādi, lai nodrošinātu labāku pārredzamību un rūpīgi uzraudzītu efektivitātes pasākumus, ir lietderīgi pieprasīt dalībvalstu attiecīgajām iestādēm periodiski sniegt Komisijai konfidenciālu informāciju par līgumu piešķiršanu konkursos. |
| --- | --- |

(120)

Jāatceras, ka Eiropas Savienības tirgu galvenokārt nosaka publisko konkursu procesi ar diezgan nelielu tirgus apjomu un tajā iesaistīto dalībnieku skaitu. Tādējādi, lai nodrošinātu labāku pārredzamību un rūpīgi uzraudzītu efektivitātes pasākumus, ir lietderīgi pieprasīt dalībvalstu attiecīgajām iestādēm periodiski sniegt Komisijai konfidenciālu informāciju par līgumu piešķiršanu konkursos.

8.   NOBEIGUMA NOTEIKUMS

| (121) | Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka periods, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās procedūras sākšanas paziņojumā norādītajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānosaka, ka šajā regulā konstatējumi, kuri attiecas uz maksājumu piemērošanu, ir provizoriski un, nosakot galīgo maksājumu, tos var pārskatīt, |
| --- | --- |

(121)

Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka periods, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās procedūras sākšanas paziņojumā norādītajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānosaka, ka šajā regulā konstatējumi, kuri attiecas uz maksājumu piemērošanu, ir provizoriski un, nosakot galīgo maksājumu, tos var pārskatīt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kravu skenēšanas sistēmām, kuru pamatā ir neitronu tehnoloģijas vai kuras izmanto rentgena starus ar rentgena staru avotu 250 KeV vai lielāku, vai kuras izmanto alfa, beta vai gamma starojumu un uz kurām attiecas KN kodi ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 un ex 9030 10 00 (TARIC kodi 9022190010, 9022290010, 9027801710 un 9030100091), un mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuri aprīkoti ar šādām sistēmām un uz kuriem attiecas KN kods ex 8705 90 90 (TARIC kods 8705909010).

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likme šā panta 1. punktā minētajiem ražojumiem, kuru piemēro Eiropas Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu samaksas, ir 36,6 %.

3.   Eiropas Savienībā laižot brīvā apgrozībā šā panta 1. punktā minēto ražojumu, tam piemēro nodrošinājumu, kas līdzvērtīgs pagaidu maksājuma apmēram.

4.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja vien nav noteikts citādi.

2. pants

Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

Attiecīgās personas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 21. panta 4. punktam viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV C 63, 18.3.2009., 20. lpp.

2

---

| 17.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/73

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1243/2009

(2009. gada 16. decembris),

ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1231/2009, ar ko nosaka no 2009. gada 16. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1231/2009 (3) noteica no 2009. gada 16. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1231/2009 (3) noteica no 2009. gada 16. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē.

| (2) | Ņemot vērā to, ka aprēķinātā vidējā ievedmuitas nodokļa likme par EUR 5 tonnā atšķiras no noteiktās likmes, jāizdara korekcija atbilstīgi ievedmuitas nodoklim, kas noteikts ar Regulu (ES) Nr. 1231/2009. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā to, ka aprēķinātā vidējā ievedmuitas nodokļa likme par EUR 5 tonnā atšķiras no noteiktās likmes, jāizdara korekcija atbilstīgi ievedmuitas nodoklim, kas noteikts ar Regulu (ES) Nr. 1231/2009.

| (3) | Attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 1231/2009, |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 1231/2009,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 1231/2009 I un II pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2009. gada 17. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp.

2

(3)  OV L 330, 16.12.2009., 65. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2009. gada 17. decembra

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 |
| zema kvalitāte | 5,68 |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUDZI | 31,46 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 16,87 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (2) | 16,87 |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 31,46 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00

vidēji augsta kvalitāte

0,00

zema kvalitāte

5,68

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00

1002 00 00

RUDZI

31,46

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

16,87

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (2)

16,87

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

31,46

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

15.12.2009

| 1) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 151,95 | 110,33 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 134,05 | 124,05 | 104,05 | 79,70 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 8,39 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 6,55 | — | — | — | — | — |

1)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

151,95

110,33

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

134,05

124,05

104,05

79,70

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

8,39

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

6,55

—

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 22,87 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 48,48 EUR/t |

2)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

22,87 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

48,48 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

---

| 17.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/76 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/76

---

PADOMES LĒMUMS 2009/969/KĀDP

(2009. gada 15. decembris),

ar ko pagarina ierobežojošus pasākumus pret dažām Baltkrievijas amatpersonām, kuri noteikti Padomes Kopējā nostājā 2006/276/KĀDP, un atceļ Kopējo nostāju 2009/314/KĀDP

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 10. aprīlī pieņēma Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret dažām Baltkrievijas amatpersonām (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 10. aprīlī pieņēma Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret dažām Baltkrievijas amatpersonām (1).

| (2) | Ar Kopējo nostāju 2009/314/KĀDP (2009. gada 6. aprīlis), ar ko groza Padomes Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP (2), ierobežojošie pasākumi tika pagarināti līdz 2010. gada 15. martam. Tomēr ceļošanas ierobežojumu piemērošana attiecībā uz dažādām augstām Baltkrievijas amatpersonām – izņemot personas, kas ir iesaistītas 1999. un 2000. gadā notikušajā cilvēku pazušanā, un izņemot Centrālās vēlēšanu komisijas priekšsēdētāju – ir apturēta līdz 2009. gada 15. decembrim. |
| --- | --- |

(2)

Ar Kopējo nostāju 2009/314/KĀDP (2009. gada 6. aprīlis), ar ko groza Padomes Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP (2), ierobežojošie pasākumi tika pagarināti līdz 2010. gada 15. martam. Tomēr ceļošanas ierobežojumu piemērošana attiecībā uz dažādām augstām Baltkrievijas amatpersonām – izņemot personas, kas ir iesaistītas 1999. un 2000. gadā notikušajā cilvēku pazušanā, un izņemot Centrālās vēlēšanu komisijas priekšsēdētāju – ir apturēta līdz 2009. gada 15. decembrim.

| (3) | Padome 2009. gada 17. novembrī vienojās, ka, tā kā jomās, kas apzinātas Padomes 2008. gada 13. oktobra secinājumos, nav gūti reāli panākumi, ierobežojošie pasākumi, kas paredzēti Kopējā nostājā 2006/276/KĀDP, būtu jāpagarina līdz 2010. gada oktobrim, un ceļošanas ierobežojumu piemērošanas apturēšana attiecībā dažādām augstām Baltkrievijas amatpersonām – izņemot personas, kas ir iesaistītas 1999. un 2000. gadā notikušajā cilvēku pazušanā, un izņemot Centrālās vēlēšanu komisijas priekšsēdētāju – arī būtu jāpagarina līdz 2010. gada oktobrim. Minētajam laikposmam beidzoties, Padome pārskatīs ierobežojošos pasākumus, ņemot vērā stāvokli Baltkrievijā. Padome var izlemt jebkurā laikā atkārtoti piemērot vai atcelt ceļošanas ierobežojumus, ņemot vērā Baltkrievijas iestāžu darbību demokrātijas un cilvēktiesību jomā. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2009. gada 17. novembrī vienojās, ka, tā kā jomās, kas apzinātas Padomes 2008. gada 13. oktobra secinājumos, nav gūti reāli panākumi, ierobežojošie pasākumi, kas paredzēti Kopējā nostājā 2006/276/KĀDP, būtu jāpagarina līdz 2010. gada oktobrim, un ceļošanas ierobežojumu piemērošanas apturēšana attiecībā dažādām augstām Baltkrievijas amatpersonām – izņemot personas, kas ir iesaistītas 1999. un 2000. gadā notikušajā cilvēku pazušanā, un izņemot Centrālās vēlēšanu komisijas priekšsēdētāju – arī būtu jāpagarina līdz 2010. gada oktobrim. Minētajam laikposmam beidzoties, Padome pārskatīs ierobežojošos pasākumus, ņemot vērā stāvokli Baltkrievijā. Padome var izlemt jebkurā laikā atkārtoti piemērot vai atcelt ceļošanas ierobežojumus, ņemot vērā Baltkrievijas iestāžu darbību demokrātijas un cilvēktiesību jomā.

| (4) | Tādēļ būtu jāatceļ Kopējā nostāja 2009/314/KĀDP, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ būtu jāatceļ Kopējā nostāja 2009/314/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Kopējā nostājā 2006/276/KĀDP paredzētos ierobežojošos pasākumus pagarina līdz 2010. gada 31. oktobrim.

2. pants

1.   Ar šo Kopējās nostājas 2006/276/KĀDP 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto pasākumu piemērošanu Yuri Nikolaïevich Podobed kungam aptur līdz 2010. gada 31. oktobrim.

2.   Ar šo Kopējās nostājas 2006/276/KĀDP 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto pasākumu piemērošanu aptur līdz 2010. gada 31. oktobrim.

3. pants

Līdz 2010. gada 31. oktobrim šo lēmumu pārskata vēlreiz, ņemot vērā stāvokli Baltkrievijā.

4. pants

Ar šo atceļ Kopējo nostāju 2009/314/KĀDP.

5. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

6. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2009. gada 15. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. ERLANDSSON

---

(1)  OV L 101, 11.4.2006., 5. lpp.

1

(2)  OV L 93, 7.4.2009., 21. lpp.

2

---

AKTI, KURU PUBLICĒŠANA NAV OBLIGĀTA

| 17.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/77 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/77

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 10. decembris),

ar ko groza Lēmuma 2007/65/EK pielikuma 2.A papildinājumu attiecībā uz līgumslēdzēju uzņēmumu personāla piekļuvi Komisijas ēkām

(2009/970/ES)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 249. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 131. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas paziņojums par jauno sistēmu, lai kontrolētu piekļuvi Komisijas ēkām un nodrošinātu to drošību (dokuments C(2007) 797), ir paredzēts, lai uzlabotu personu, informācijas, kā arī ēku un citu īpašumu drošību. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas paziņojums par jauno sistēmu, lai kontrolētu piekļuvi Komisijas ēkām un nodrošinātu to drošību (dokuments C(2007) 797), ir paredzēts, lai uzlabotu personu, informācijas, kā arī ēku un citu īpašumu drošību.

| (2) | Šim nolūkam ir izstrādāts Vispārējās drošības projekts, kas paredz, ka visās Komisijas ēkās tiks ieviestas piekļuves kontroles automatizētas sistēmas, kuru pamatā ir modernas un efektīvas tehnoloģijas. |
| --- | --- |

(2)

Šim nolūkam ir izstrādāts Vispārējās drošības projekts, kas paredz, ka visās Komisijas ēkās tiks ieviestas piekļuves kontroles automatizētas sistēmas, kuru pamatā ir modernas un efektīvas tehnoloģijas.

| (3) | Viens no šā projekta galvenajiem uzdevumiem ir racionalizēt un samazināt dažādu pašreiz izmantojamo caurlaižu lielo skaitu un vienkāršot caurlaižu un piekļuves karšu izsniegšanas procedūras attiecībā uz dažādām personāla kategorijām un Komisijas apmeklētājiem. |
| --- | --- |

(3)

Viens no šā projekta galvenajiem uzdevumiem ir racionalizēt un samazināt dažādu pašreiz izmantojamo caurlaižu lielo skaitu un vienkāršot caurlaižu un piekļuves karšu izsniegšanas procedūras attiecībā uz dažādām personāla kategorijām un Komisijas apmeklētājiem.

| (4) | Lai īstenotu caurlaižu izsniegšanas jaunās sistēmas pirmo darbības fāzi, jo īpaši attiecībā uz līgumslēdzēju uzņēmumu personālu, ir jāveic dažas tīri administratīvas un tehniskas izmaiņas Komisijas 2006. gada 15. decembra Lēmumā 2007/65/EK, ar kuru nosaka Komisijas standarta drošības pasākumus un trauksmes stāvokļus un groza tās reglamentu attiecībā uz darbības kārtību krīzes situāciju pārvarēšanā (1), |
| --- | --- |

(4)

Lai īstenotu caurlaižu izsniegšanas jaunās sistēmas pirmo darbības fāzi, jo īpaši attiecībā uz līgumslēdzēju uzņēmumu personālu, ir jāveic dažas tīri administratīvas un tehniskas izmaiņas Komisijas 2006. gada 15. decembra Lēmumā 2007/65/EK, ar kuru nosaka Komisijas standarta drošības pasākumus un trauksmes stāvokļus un groza tās reglamentu attiecībā uz darbības kārtību krīzes situāciju pārvarēšanā (1),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Lēmuma 2007/65/EK pielikuma 2.A papildinājuma 4.2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

| “b) | Piekļuves kartes izsniedz visiem citiem darbiniekiem, kam nepieciešama piekļuve Komisijas ēkām, lai pildītu līgumsaistības ar Komisijas dienestiem. Personālam ar fiksēta termiņa līgumu karšu derīguma termiņš nepārsniedz līguma darbības laiku, ja vien to neatļauj Komisijas Drošības direktorāts.

  Piekļuves kartes izsniedz arī līgumslēdzēju uzņēmumu personālam, kam nepieciešama piekļuve Komisijas ēkām, lai pildītu savas līgumsaistības. Līgumslēdzēju uzņēmumu personālam izsniegtās piekļuves kartes ir derīgas līdz dienai, kad beidzas ar Komisiju noslēgtā līguma termiņš, ar nosacījumu, ka attiecīgajai personai ir personu apliecinošs dokuments, kas ir derīgs līdz minētā līguma beigu datumam. Ja šis nosacījums nav izpildīts, piekļuves karte ir derīga līdz personu apliecinošā dokumenta derīguma termiņa beigām.
  Ja Eiropas Parlamenta loceklis vēlas iekļūt Komisijas ēkā, viņš to var darīt, uzrādot dežūrējošajam apsardzes darbiniekam savu Eiropas Parlamenta izsniegto piekļuves karti, un viņam nav jāiziet papildu drošības pārbaudes, kas tiek prasītas ārējiem apmeklētājiem.” |
| --- | --- |

“b)

Piekļuves kartes izsniedz visiem citiem darbiniekiem, kam nepieciešama piekļuve Komisijas ēkām, lai pildītu līgumsaistības ar Komisijas dienestiem. Personālam ar fiksēta termiņa līgumu karšu derīguma termiņš nepārsniedz līguma darbības laiku, ja vien to neatļauj Komisijas Drošības direktorāts.

Piekļuves kartes izsniedz arī līgumslēdzēju uzņēmumu personālam, kam nepieciešama piekļuve Komisijas ēkām, lai pildītu savas līgumsaistības. Līgumslēdzēju uzņēmumu personālam izsniegtās piekļuves kartes ir derīgas līdz dienai, kad beidzas ar Komisiju noslēgtā līguma termiņš, ar nosacījumu, ka attiecīgajai personai ir personu apliecinošs dokuments, kas ir derīgs līdz minētā līguma beigu datumam. Ja šis nosacījums nav izpildīts, piekļuves karte ir derīga līdz personu apliecinošā dokumenta derīguma termiņa beigām.

Ja Eiropas Parlamenta loceklis vēlas iekļūt Komisijas ēkā, viņš to var darīt, uzrādot dežūrējošajam apsardzes darbiniekam savu Eiropas Parlamenta izsniegto piekļuves karti, un viņam nav jāiziet papildu drošības pārbaudes, kas tiek prasītas ārējiem apmeklētājiem.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2009. gada 10. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 32, 6.2.2007., 144. lpp.

1

---

| 17.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/78 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/78

---

EIROPAS KOMISIJAS PRIEKŠSĒDĒTĀJA LĒMUMS

(2009. gada 2. decembris)

par to Komisijas regulu, direktīvu un lēmumu parakstīšanu, kuros nav precizēti adresāti

(C(2009) 9848)

EIROPAS KOMISIJAS PRIEKŠSĒDĒTĀJS,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 297. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,

IR PIEŅĒMIS ŠO LĒMUMU.

1. pants

Komisijas regulas, direktīvas un lēmumus, kuros nav precizēti adresāti un kurus pieņem mutiskā procedūrā saskaņā ar Komisijas reglamenta 8. pantu, paraksta priekšsēdētājs ar kopsavilkuma palīdzību Komisijas sanāksmes laikā, kad tie tiek pieņemti. Šo kopsavilkumu paraksta priekšsēdētājs vai Komisijas loceklis, kas ir viņa vietnieks, ievērojot priekšsēdētāja noteikto hierarhiju.

Komisijas regulas, direktīvas un lēmumus, kuros nav precizēti adresāti un kurus pieņem rakstiskā procedūrā saskaņā ar reglamenta 12. pantu, uzskaita dienas piezīmē. Dienas piezīmes piemin Komisijas sanāksmei sagatavotā kopsavilkumā un pievieno tam saskaņā ar reglamenta 17. panta 1. punktu; sanāksmes laikā kopsavilkumu paraksta priekšsēdētājs. Tomēr priekšsēdētājs deleģē ģenerālsekretāram tiesību aktu parakstīšanu, kad steidzamības dēļ nevar gaidīt nākamo Komisijas sanāksmi, lai tos publicētu vai tie stātos spēkā.

To Komisijas regulu, direktīvu un lēmumu parakstīšanu, kuros nav precizēti adresāti un kurus pieņem pilnvarošanas procedūrā saskaņā ar reglamenta 13. pantu, deleģē Komisijas locekļiem, kam piešķirtas pieņemšanas pilnvaras.

To Komisijas regulu, direktīvu un lēmumu parakstīšanu, kuros nav precizēti adresēti un kurus pieņem deleģēšanas vai tālākas deleģēšanas procedūrā saskaņā ar reglamenta 13., 14. un 15. pantu, deleģē deleģētiem ierēdņiem, kam piešķirtas pieņemšanas pilnvaras.

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2009. gada 1. decembra.

Briselē, 2009. gada 2. decembrī

Priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---