# Europos Sąjungos L 332/2009

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2009.332.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 332 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 52 tomas2009m. gruodžio 17d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2009.332.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 332

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

52 tomas2009m. gruodžio 17d.

---

| Turinys | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2009/967/EB |
| | * | 2009 m. lapkričio 30 d. Komisijos sprendimas, kuriuo nustatomi ekologiniai kriterijai, taikomi suteikiant Bendrijos ekologinį ženklą tekstilinėms grindų dangoms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 9523)

   (
  1
  ) | 1 |

Turinys

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

Puslapis

SPRENDIMAI

Komisija

2009/967/EB

*

2009 m. lapkričio 30 d. Komisijos sprendimas, kuriuo nustatomi ekologiniai kriterijai, taikomi suteikiant Bendrijos ekologinį ženklą tekstilinėms grindų dangoms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 9523)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 9523)

1

1

| | | III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES VI ANTRAŠTINE DALIMI |
| | * | 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimas 2009/968/TVR dėl Europolo informacijos konfidencialumo taisyklių priėmimo | 17 |

III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES VI ANTRAŠTINE DALIMI

*

2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimas 2009/968/TVR dėl Europolo informacijos konfidencialumo taisyklių priėmimo

17

| | | IV   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | | EEE jungtinis komitetas |
| | * | 2008 m. kovo 17 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 191/08/COL dėl nemokamos darbo jėgos, vykdant mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą (Norvegija) | 23 |

IV   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

EEE jungtinis komitetas

*

2008 m. kovo 17 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 191/08/COL dėl nemokamos darbo jėgos, vykdant mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą (Norvegija)

23

| | | V   Aktai, priimti nuo 2009 m. gruodžio 1 d. pagal Europos Sąjungos sutartį, Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir Euratomo steigimo sutartį |
| --- | --- | --- |
| | | AKTAI, KURIUOS SKELBTI PRIVALOMA |
| | | 2009 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1235/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 36 |
| | * | 2009 m. gruodžio 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1236/2009, iš dalies keičiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. I priedą | 38 |
| | * | 2009 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1237/2009, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Marrone di Caprese Michelangelo (SKVN)) | 46 |
| | * | 2009 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1238/2009, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (SKVN)] | 48 |
| | * | 2009 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1239/2009, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Crudo di Cuneo (SKVN)) | 50 |
| | * | 2009 m gruodžio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1240/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 428/2008, nustatantį grūdų intervencinius centrus | 52 |
| | * | 2009 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1241/2009, kuriuo toliau taikoma tam tikrų importuojamų tam tikrų trečiųjų šalių kilmės geležies ir plieno produktų išankstinė priežiūra ir atnaujinama jos taikymo sritis | 54 |
| | * | 2009 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1242/2009, kuriuo nustatomas laikinasis antidempingo muitas tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės krovinių skenavimo sistemoms | 60 |
| | | 2009 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1243/2009, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1231/2009, kuriuo nustatomi importo muitai grūdų sektoriuje, galiojantys nuo 2009 m. gruodžio 16 d. | 73 |
| | * | 2009 m. gruodžio 15 d. Tarybos sprendimas 2009/969/BUSP, pratęsiantis Bendrojoje pozicijoje 2006/276/BUSP numatytų ribojančių priemonių taikymą tam tikriems Baltarusijos pareigūnams ir panaikinantis Bendrąją poziciją 2009/314/BUSP | 76 |
| | | AKTAI, KURIŲ SKELBTI NEPRIVALOMA |
| | | 2009/970/ES |
| | * | 2009 m. gruodžio 10 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimo 2007/65/EB priedo 2A priedėlio nuostatas dėl leidimo rangovų įmonių darbuotojams patekti į Komisijos pastatus | 77 |
| | * | 2009 m. gruodžio 2 d. Europos Komisijos Pirmininko sprendimas dėl Komisijos reglamentų, direktyvų ir sprendimų, kai juose nenurodyti jų adresatai, pasirašymo (C(2009) 9848) | 78 |

V   Aktai, priimti nuo 2009 m. gruodžio 1 d. pagal Europos Sąjungos sutartį, Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir Euratomo steigimo sutartį

AKTAI, KURIUOS SKELBTI PRIVALOMA

2009 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1235/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

36

*

2009 m. gruodžio 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1236/2009, iš dalies keičiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. I priedą

38

*

2009 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1237/2009, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Marrone di Caprese Michelangelo (SKVN))

Marrone di Caprese Michelangelo

46

*

2009 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1238/2009, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (SKVN)]

Pomodorino del Piennolo del Vesuvio

48

*

2009 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1239/2009, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Crudo di Cuneo (SKVN))

Crudo di Cuneo

50

*

2009 m gruodžio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1240/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 428/2008, nustatantį grūdų intervencinius centrus

52

*

2009 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1241/2009, kuriuo toliau taikoma tam tikrų importuojamų tam tikrų trečiųjų šalių kilmės geležies ir plieno produktų išankstinė priežiūra ir atnaujinama jos taikymo sritis

54

*

2009 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1242/2009, kuriuo nustatomas laikinasis antidempingo muitas tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės krovinių skenavimo sistemoms

60

2009 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1243/2009, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1231/2009, kuriuo nustatomi importo muitai grūdų sektoriuje, galiojantys nuo 2009 m. gruodžio 16 d.

73

*

2009 m. gruodžio 15 d. Tarybos sprendimas 2009/969/BUSP, pratęsiantis Bendrojoje pozicijoje 2006/276/BUSP numatytų ribojančių priemonių taikymą tam tikriems Baltarusijos pareigūnams ir panaikinantis Bendrąją poziciją 2009/314/BUSP

76

AKTAI, KURIŲ SKELBTI NEPRIVALOMA

2009/970/ES

*

2009 m. gruodžio 10 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimo 2007/65/EB priedo 2A priedėlio nuostatas dėl leidimo rangovų įmonių darbuotojams patekti į Komisijos pastatus

77

*

2009 m. gruodžio 2 d. Europos Komisijos Pirmininko sprendimas dėl Komisijos reglamentų, direktyvų ir sprendimų, kai juose nenurodyti jų adresatai, pasirašymo (C(2009) 9848)

(C(2009) 9848)

78

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 17.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. lapkričio 30 d.

kuriuo nustatomi ekologiniai kriterijai, taikomi suteikiant Bendrijos ekologinį ženklą tekstilinėms grindų dangoms

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 9523)

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/967/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1980/2000 dėl pakeistos Bendrijos ekologinio ženklo suteikimo sistemos (1), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą,

pasikonsultavusi su Europos Sąjungos ekologinio ženklinimo valdyba,

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1980/2000 Bendrijos ekologinis ženklas gali būti suteiktas gaminiui, dėl kurio ypatybių labai prisidedama prie pagrindinių aplinkosaugos aspektų gerinimo. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1980/2000 Bendrijos ekologinis ženklas gali būti suteiktas gaminiui, dėl kurio ypatybių labai prisidedama prie pagrindinių aplinkosaugos aspektų gerinimo.

| (2) | Reglamente (EB) Nr. 1980/2000 nustatyta, kad konkretūs ekologinio ženklo kriterijai, rengiami remiantis Europos Sąjungos ekologinio ženklinimo valdybos parengtais kriterijais, turi būti nustatomi pagal gaminių grupes. |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EB) Nr. 1980/2000 nustatyta, kad konkretūs ekologinio ženklo kriterijai, rengiami remiantis Europos Sąjungos ekologinio ženklinimo valdybos parengtais kriterijais, turi būti nustatomi pagal gaminių grupes.

| (3) | Ekologiniai kriterijai, taip pat susiję vertinimo ir patikros reikalavimai turėtų galioti ketverius metus nuo šio sprendimo paskelbimo dienos. |
| --- | --- |

(3)

Ekologiniai kriterijai, taip pat susiję vertinimo ir patikros reikalavimai turėtų galioti ketverius metus nuo šio sprendimo paskelbimo dienos.

| (4) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 1980/2000 17 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 1980/2000 17 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Tekstilinės grindų dangos apibrėžiamos kaip grindų dangos, paprastai gaminamos iš austinių, megztų arba siūtinių audinių; jos dažniausiai tvirtinamos naudojant vinutes su plačiomis galvutėmis, smeiges arba lipalą. Nepritvirtinami dembliai ir kilimėliai šioms dangoms nepriskiriami. Apibrėžtis netaikoma sienų apmušalams ar lauke naudoti skirtoms dangoms.

Prie šios gaminių grupės nepriskiriami biocidiniais produktais apdoroti tekstilės gaminiai, išskyrus atvejus, kai tų biocidinių produktų veiklioji medžiaga įtraukta į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/8/EB (2) IA priedą ir kai biocidinį produktą minėtu tikslu leidžiama naudoti pagal Direktyvos 98/8/EB V priedą.

2 straipsnis

Kad tekstilinei grindų dangai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1980/2000 būtų suteiktas Bendrijos ekologinis ženklas, ji turi priklausyti prie gaminių grupės „Tekstilinės grindų dangos“, kaip apibrėžta šio sprendimo 1 straipsnyje, ir atitikti priede nustatytus ekologinius kriterijus.

3 straipsnis

Ekologiniai gaminių grupės „Tekstilinės grindų dangos“ kriterijai, taip pat susiję vertinimo ir patikros reikalavimai galioja ketverius metus nuo šio sprendimo paskelbimo dienos.

4 straipsnis

Administravimo tikslais gaminių grupei „Tekstilinės grindų dangos“ suteikiamas kodas „34“.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2009 m. lapkričio 30 d.

Komisijos vardu

Stavros DIMAS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 237, 2000 9 21, p. 1.

1

(2)  OL L 123, 1998 4 24, p. 1.

2

---

PRIEDAS

SISTEMA

Kriterijų tikslai

Šiais kriterijais visų pirma skatinama:

| — | mažinti poveikį buveinėms ir susijusiems ištekliams, |
| --- | --- |

—

mažinti poveikį buveinėms ir susijusiems ištekliams,

| — | mažinti energijos sąnaudas, |
| --- | --- |

—

mažinti energijos sąnaudas,

| — | mažinti toksiškų medžiagų arba kitokių teršalų išmetimą į aplinką, |
| --- | --- |

—

mažinti toksiškų medžiagų arba kitokių teršalų išmetimą į aplinką,

| — | mažinti pavojingų cheminių medžiagų naudojimą medžiagose ir galutiniuose gaminiuose, |
| --- | --- |

—

mažinti pavojingų cheminių medžiagų naudojimą medžiagose ir galutiniuose gaminiuose,

| — | gerinti saugą ir užtikrinti, kad nebūtų keliama pavojaus sveikatai gyvenamojoje aplinkoje, |
| --- | --- |

—

gerinti saugą ir užtikrinti, kad nebūtų keliama pavojaus sveikatai gyvenamojoje aplinkoje,

| — | skleisti informaciją, kuri padėtų vartotojui veiksmingai vartoti gaminį taip, kad bendras poveikis aplinkai būtų kuo mažesnis. |
| --- | --- |

—

skleisti informaciją, kuri padėtų vartotojui veiksmingai vartoti gaminį taip, kad bendras poveikis aplinkai būtų kuo mažesnis.

Kriterijai nustatomi tokio lygio, kad būtų skatinama ženklinti dangas, kurias gaminant daromas mažas poveikis aplinkai.

Vertinimo ir patikros reikalavimai

Kiekvieno kriterijaus apraše nurodyti konkretūs vertinimo ir patikros reikalavimai.

Prie šios gaminių grupės priklauso kilimų grupė, apibrėžta kaip „grindų dangos, paprastai iš austinių, megztinių arba siūtinių audinių; dažniausiai tvirtinamos naudojant vinutes su plačiomis galvutėmis ar smeiges arba lipalą“.

Prie šios grupės nepriklauso sienų apmušalai ar lauke naudoti skirtos dangos. Nepritvirtinami dembliai ir kilimėliai prie grupės nepriskiriami.

Gaminių grupės „Tekstilinės grindų dangos“ apibrėžtis atitinka DIN ISO 2424 normą.

Europos tekstilinių grindų dangų pramonės atstovai nustato savo poziciją techniniais klausimais Europos standartizacijos komitete (CEN TK 134).

Funkcinis vienetas, su kuriuo turėtų būti siejamos sąnaudos ir produkcija, yra 1 m2 galutinio gaminio.

Tam tikrais atvejais leidžiama taikyti ir kitus, nei nustatyta, kiekvieno kriterijaus bandymo metodus, tačiau jų lygiavertiškumą turi patvirtinti paraišką nagrinėjanti kompetentinga institucija.

Jeigu įmanoma, bandymus turėtų atlikti tinkamai akredituotos laboratorijos arba EN ISO 17025 standarte nustatytus bendruosius reikalavimus atitinkančios laboratorijos.

Tam tikrais atvejais kompetentingos institucijos gali reikalauti patvirtinamųjų dokumentų ir gali atlikti nepriklausomas patikras.

TEKSTILINIŲ GRINDŲ DANGŲ KRITERIJAI

1.   ŽALIAVOS

Bendrieji medžiagų reikalavimai

Gaminiui gaminti naudojamose medžiagose neturi būti jokių cheminių medžiagų ar preparatų, kuriems paraiškos teikimo metu yra arba gali būti pritaikyta kuri nors iš šių rizikos frazių (ar jų derinių):

| R23 | (toksiška įkvėpus) |
| --- | --- |
| R24 | (toksiška susilietus su oda) |
| R25 | (toksiška prarijus) |
| R26 | (labai toksiška įkvėpus) |
| R27 | (labai toksiška susilietus su oda) |
| R28 | (labai toksiška prarijus) |
| R39 | (pavojinga – sukelia labai sunkius negrįžtamus sveikatos pakenkimus) |
| R40 | (nepakankamai įrodytas kancerogeninis poveikis) |
| R42 | (įkvėpus gali sukelti alergiją) |
| R43 | (gali sukelti alergiją susilietus su oda) |
| R45 | (gali sukelti vėžį) |
| R46 | (gali sukelti paveldimus genetinius pakenkimus) |
| R48 | (veikdama ilgą laiką sukelia sunkius sveikatos sutrikimus) |
| R49 | (gali sukelti vėžį įkvėpus) |
| R50 | (labai toksiška vandens organizmams) |
| R51 | (toksiška vandens organizmams) |
| R52 | (kenksminga vandens organizmams) |
| R53 | (gali sukelti ilgalaikius nepalankius vandens ekosistemų pakitimus) |
| R60 | (kenkia vaisingumui) |
| R61 | (kenkia negimusiam vaikui) |
| R62 | (gali pakenkti vaisingumui) |
| R63 | (gali pakenkti negimusiam vaikui) |
| R68 | (gali sukelti negrįžtamus sveikatos pakenkimus) |

R23

(toksiška įkvėpus)

R24

(toksiška susilietus su oda)

R25

(toksiška prarijus)

R26

(labai toksiška įkvėpus)

R27

(labai toksiška susilietus su oda)

R28

(labai toksiška prarijus)

R39

(pavojinga – sukelia labai sunkius negrįžtamus sveikatos pakenkimus)

R40

(nepakankamai įrodytas kancerogeninis poveikis)

R42

(įkvėpus gali sukelti alergiją)

R43

(gali sukelti alergiją susilietus su oda)

R45

(gali sukelti vėžį)

R46

(gali sukelti paveldimus genetinius pakenkimus)

R48

(veikdama ilgą laiką sukelia sunkius sveikatos sutrikimus)

R49

(gali sukelti vėžį įkvėpus)

R50

(labai toksiška vandens organizmams)

R51

(toksiška vandens organizmams)

R52

(kenksminga vandens organizmams)

R53

(gali sukelti ilgalaikius nepalankius vandens ekosistemų pakitimus)

R60

(kenkia vaisingumui)

R61

(kenkia negimusiam vaikui)

R62

(gali pakenkti vaisingumui)

R63

(gali pakenkti negimusiam vaikui)

R68

(gali sukelti negrįžtamus sveikatos pakenkimus)

kaip nustatyta 1967 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvoje 67/548/EEB (Pavojingų cheminių medžiagų direktyva) dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių pavojingų medžiagų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą etiketėmis, suderinimo (1) ir paskesniuose jos pakeitimuose, taip pat atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 1999/45/EB (2) (Pavojingų preparatų direktyva).

Kitu atveju klasifikuoti galima pagal 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantį ir panaikinantį direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (3). Šiuo atveju į žaliavas negalima dėti jokių cheminių medžiagų arba preparatų, kuriems paraiškos teikimo metu yra arba gali būti pritaikyta kuri nors iš šių pavojingumo frazių (ar jų derinių), kurių kodai: H300, H301, H310, H311, H317 H330, H331, H334, H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341, H370, H372.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas nurodo su chemine analize susijusią medžiagų tipologiją ir formulę, taip pat pateikia atitikties pirmiau nurodytiems kriterijams deklaraciją.

1.1.   Tekstilės pluoštai – cheminės medžiagos

Jeigu pluoštai perdirbti, šiame skirsnyje nustatyti kriterijai netaikomi. Pavojingų cheminių medžiagų atžvilgiu taikomi 1 kriterijaus „Bendrieji medžiagoms keliami reikalavimai“ apraše apibūdinti reikalavimai.

Specialieji pluoštui taikomi kriterijai šiame skirsnyje nustatyti vilnai, poliamidui, poliesteriui ir polipropilenui.

Vilnos apdorojimas

| a) | Bendras suminis šių cheminių medžiagų kiekis neturi viršyti 0,5 ppm:






  Cheminė medžiaga | CAS Nr. |
| --- | --- | --- |
| γ-heksachlorcikloheksanas (lindanas) | 319–84–6 |
| α-heksachlorcikloheksanas | 319–85–7 |
| β-heksachlorcikloheksanas | 58–89–9 |
| δ-heksachlorcikloheksanas | 319–86–8 |
| aldrinas | 309–00–2 |
| dieldrinas | 60–57–1 |
| endrinas | 72–20–8 |
| p,p’-DDT | 50–29–3 |
| p,p’-DDD | 72–54–8 |

a)

Bendras suminis šių cheminių medžiagų kiekis neturi viršyti 0,5 ppm:

Cheminė medžiaga

CAS Nr.

γ-heksachlorcikloheksanas (lindanas)

319–84–6

α-heksachlorcikloheksanas

319–85–7

β-heksachlorcikloheksanas

58–89–9

δ-heksachlorcikloheksanas

319–86–8

aldrinas

309–00–2

dieldrinas

60–57–1

endrinas

72–20–8

p,p’-DDT

50–29–3

p,p’-DDD

72–54–8

| b) | Bendras suminis šių medžiagų kiekis neturi viršyti 2 ppm:






  Cheminė medžiaga | CAS Nr. |
| --- | --- | --- |
| Propetamfosas | 31218–83–4 |
| Diazinonas | 333–41–5 |
| Dichlofentionas | 97–17–6 |
| Fenchlorfosas | 299–84–3 |
| Chlorpirifosas | 2921–88–2 |
| Chlorfenvinfosas | 470–90–6 |
| Etionas | 563–12–2 |
| Pirimfosmetilas | 29232–93–7 |

b)

Bendras suminis šių medžiagų kiekis neturi viršyti 2 ppm:

Cheminė medžiaga

CAS Nr.

Propetamfosas

31218–83–4

Diazinonas

333–41–5

Dichlofentionas

97–17–6

Fenchlorfosas

299–84–3

Chlorpirifosas

2921–88–2

Chlorfenvinfosas

470–90–6

Etionas

563–12–2

Pirimfosmetilas

29232–93–7

| c) | Bendras suminis šių medžiagų kiekis neturi viršyti 0,5 ppm:






  Cheminė medžiaga | CAS Nr. |
| --- | --- | --- |
| Cihalotrinas | 68085–85–8 |
| Cipermetrinas | 52315–07–8 |
| Deltametrinas | 52918–63–5 |
| Fenvaleratas | 51630–58–1 |
| Flumetrinas | 69770–45–2 |

c)

Bendras suminis šių medžiagų kiekis neturi viršyti 0,5 ppm:

Cheminė medžiaga

CAS Nr.

Cihalotrinas

68085–85–8

Cipermetrinas

52315–07–8

Deltametrinas

52918–63–5

Fenvaleratas

51630–58–1

Flumetrinas

69770–45–2

| d) | Bendras suminis šių medžiagų kiekis neturi viršyti 2 ppm:






  Cheminė medžiaga | CAS Nr. |
| --- | --- | --- |
| Diflubenzuronas | 35367–38–5 |
| Triflumuronas | 64628–44–0 |
| Diciklanilas | 112636–83–6 |

d)

Bendras suminis šių medžiagų kiekis neturi viršyti 2 ppm:

Cheminė medžiaga

CAS Nr.

Diflubenzuronas

35367–38–5

Triflumuronas

64628–44–0

Diciklanilas

112636–83–6

Šie reikalavimai (išdėstyti a, b, c ir d punktuose ir vertinami pavieniui) netaikomi, jeigu kaip įrodymą galima pateikti dokumentą, kuriame nurodoma ūkininkų, pagaminančių ne mažiau kaip 75 % minėtosios vilnos ar keratino pluošto, tapatybė, ir kartu pateikti šių ūkininkų deklaraciją, kad pirmiau išvardytos cheminės medžiagos nebuvo nei naudotos laukuose, nei taikytos atitinkamiems gyvuliams.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia arba pirmiau nurodytus dokumentus, arba bandymo, kuris atliktas taikant IWTO projektinį bandymo metodą Nr. 59, ataskaitą. Jeigu naudotoms tekstilės medžiagoms suteiktas ES ekologinis ženklas pagal tekstilės gaminiams nustatytą sistemą, reikalavimai tenkinami. Pareiškėjas pateikia tik atitinkamus dokumentus.

Poliamido pluoštai

Gaminant monomerus į orą išmetamo N2O kiekis, išreikštas metiniu vidurkiu, neturi viršyti 10 g/kg pagaminto poliamido 6 pluošto arba 50 g/kg pagaminto poliamido 6,6.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia išsamius dokumentus ir (arba) bandymo ataskaitas, įrodančius atitiktį šiam kriterijui, taip pat atitikties deklaraciją. Jeigu naudotoms tekstilės medžiagoms suteiktas ES ekologinis ženklas pagal tekstilės gaminiams nustatytą sistemą, reikalavimai tenkinami. Pareiškėjas pateikia tik atitinkamus dokumentus.

Poliesteris

| a) | Stibio kiekis poliesterio pluošte neturi viršyti 260 ppm. Jeigu stibis nenaudojamas, prie ekologinio ženklo pareiškėjas gali nurodyti „be stibio“ (arba lygiavertį tekstą). |
| --- | --- |

a)

Stibio kiekis poliesterio pluošte neturi viršyti 260 ppm. Jeigu stibis nenaudojamas, prie ekologinio ženklo pareiškėjas gali nurodyti „be stibio“ (arba lygiavertį tekstą).

| b) | Vykstant poliesterio polimerizacijai ir gaminant poliesterio pluoštą į orą išmetamų LOJ (lakiųjų organinių junginių) kiekis, išmatuojamas per kiekvieną proceso etapą, kuriuo jie išmetami, įskaitant ir nenumatytai išmestą kiekį, ir išreikštas metiniu vidurkiu, neturi viršyti 1,2 g/kg pagamintos poliesterio dervos (LOJ – tai bet kuris organinis junginys, kurio garų slėgis esant 293,15 K temperatūrai yra 0,01 kPa ar didesnis arba kuris pasižymi atitinkamu lakumu esant konkrečioms naudojimo sąlygoms). |
| --- | --- |

b)

Vykstant poliesterio polimerizacijai ir gaminant poliesterio pluoštą į orą išmetamų LOJ (lakiųjų organinių junginių) kiekis, išmatuojamas per kiekvieną proceso etapą, kuriuo jie išmetami, įskaitant ir nenumatytai išmestą kiekį, ir išreikštas metiniu vidurkiu, neturi viršyti 1,2 g/kg pagamintos poliesterio dervos (LOJ – tai bet kuris organinis junginys, kurio garų slėgis esant 293,15 K temperatūrai yra 0,01 kPa ar didesnis arba kuris pasižymi atitinkamu lakumu esant konkrečioms naudojimo sąlygoms).

Vertinimas ir patikra. A punkto atveju pareiškėjas pateikia arba deklaraciją, kad medžiaga nenaudota, arba bandymo, kuris atliktas taikant tiesioginio nustatymo atominės absorbcijos spektrometrijos metodą, ataskaitą. Bandymas atliekamas su žaliaviniu pluoštu prieš šį pluoštą apdorojant šlapiuoju būdu. B punkto atveju pareiškėjas pateikia išsamius dokumentus ir (arba) bandymo ataskaitas, įrodančius atitiktį šiam kriterijui, taip pat atitikties deklaraciją. Jeigu naudotoms tekstilės medžiagoms suteiktas ES ekologinis ženklas pagal tekstilės gaminiams nustatytą sistemą, reikalavimai tenkinami. Pareiškėjas pateikia tik atitinkamus dokumentus.

Polipropilenas

| a) | Neturi būti naudojami pigmentai, kurių pagrindinė sudedamoji dalis yra švinas.

  Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia deklaraciją, kad medžiaga nebuvo naudojama. |
| --- | --- |

a)

Neturi būti naudojami pigmentai, kurių pagrindinė sudedamoji dalis yra švinas.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia deklaraciją, kad medžiaga nebuvo naudojama.

| b) | Gaminant polipropileną išmetamų NOx ir SO2 teršalų kiekis (monomero gamyba, polimerizavimas ir granuliavimas) neturi viršyti šių ribinių verčių: | NOx – 12 kg polipropileno tonai |
| --- | --- | --- |

b)

Gaminant polipropileną išmetamų NOx ir SO2 teršalų kiekis (monomero gamyba, polimerizavimas ir granuliavimas) neturi viršyti šių ribinių verčių:

NOx – 12 kg polipropileno tonai

| | SO2 – 11 kg polipropileno tonai. |
| --- | --- |

SO2 – 11 kg polipropileno tonai.

Vertinimas ir patikra. Pluošto gamintojas turi išmatuoti arba apskaičiuoti gaminant propileną išmestų NOx ir SO2 teršalų kiekius ir pateikti atitikties šiam kriterijui deklaraciją. Pareiškėjas pateikia tik atitinkamus dokumentus.

1.2.   Pagrindo medžiagos

Pavojingų cheminių medžiagų atžvilgiu taikomi 1 kriterijaus „Bendrieji medžiagoms keliami reikalavimai“ apraše apibūdinti reikalavimai.

Putplastis (natūralaus bei sintetinio latekso ir poliuretano)

Pastaba. Atitiktis šiems kriterijams būtina tik tuo atveju, jei latekso putplastis sudaro daugiau kaip 5 % visos kilimo masės.

| a) | Ekstrahuojamieji sunkieji metalai. Šių metalų koncentracijos neturi viršyti šių verčių:






  Cheminė medžiaga | Ribos vertė
  (ppm) |
| --- | --- | --- |
| Stibis | 0,5 |
| Arsenas | 0,5 |
| Švinas | 0,5 |
| Kadmis | 0,1 |
| Chromas | 1,0 |
| Kobaltas | 0,5 |
| Varis | 2,0 |
| Nikelis | 1,0 |
| Gyvsidabris | 0,02 |

a)

Ekstrahuojamieji sunkieji metalai. Šių metalų koncentracijos neturi viršyti šių verčių:

Cheminė medžiaga

Ribos vertė

(ppm)

Stibis

0,5

Arsenas

0,5

Švinas

0,5

Kadmis

0,1

Chromas

1,0

Kobaltas

0,5

Varis

2,0

Nikelis

1,0

Gyvsidabris

0,02

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia bandymo ataskaitą, parengtą taikant šį bandymo metodą: susmulkintas mėginys išimamas pagal DIN 38414-S4, L/S = 10. Filtruojama per 0,45 μm membraninį filtrą. Analizė atliekama taikant indukuotos plazmos atominio spinduliavimo spektroskopijos metodą (ICP-AES) ar taikant hidridų arba šaltų garų metodą.

| b) | Lakieji organiniai junginiai (4) (LOJ). LOJ koncentracija neturi viršyti 0,5 mg/m3.

  Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia bandymo ataskaitą, parengtą taikant šį bandymo metodą: bandymas kameroje, taikant DIN ISO 16000–6 reikalavimus oro mėginiams imti ir analizei atlikti. |
| --- | --- |

b)

Lakieji organiniai junginiai (4) (LOJ). LOJ koncentracija neturi viršyti 0,5 mg/m3.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia bandymo ataskaitą, parengtą taikant šį bandymo metodą: bandymas kameroje, taikant DIN ISO 16000–6 reikalavimus oro mėginiams imti ir analizei atlikti.

| c) | Metalų kompleksiniai dažai. Vario, švino, chromo ar nikelio pagrindu pagaminti metalų kompleksiniai dažai neturi būti naudojami.

  Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia deklaraciją, kad tokie dažai nebuvo naudojami. |
| --- | --- |

c)

Metalų kompleksiniai dažai. Vario, švino, chromo ar nikelio pagrindu pagaminti metalų kompleksiniai dažai neturi būti naudojami.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia deklaraciją, kad tokie dažai nebuvo naudojami.

| d) | Chlorfenoliai. Chlorfenolių (druskų ir esterių) koncentracija neturi viršyti 0,1 ppm, išskyrus mono- ir dichlorintuosius fenolius (druskas ir esterius), kurių koncentracija neturi viršyti 1 ppm.

  Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia bandymo ataskaitą, parengtą taikant šį bandymo metodą: 5 g mėginys sumalamas, chlorfenolis arba natrio druska ekstrahuojama. Analizė atliekama dujų chromatografijos (DC) metodu, kaip detektorių naudojant masių spektrometrą arba elektronų pagavos detektorių. |
| --- | --- |

d)

Chlorfenoliai. Chlorfenolių (druskų ir esterių) koncentracija neturi viršyti 0,1 ppm, išskyrus mono- ir dichlorintuosius fenolius (druskas ir esterius), kurių koncentracija neturi viršyti 1 ppm.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia bandymo ataskaitą, parengtą taikant šį bandymo metodą: 5 g mėginys sumalamas, chlorfenolis arba natrio druska ekstrahuojama. Analizė atliekama dujų chromatografijos (DC) metodu, kaip detektorių naudojant masių spektrometrą arba elektronų pagavos detektorių.

| e) | Butadienas. Butadieno koncentracija neturi viršyti 1 ppm.

  Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia bandymo ataskaitą, parengtą taikant šį bandymo metodą: mėginys sumalamas ir sveriamas. Mėginys imamas viršerdvio mėginių ėmikliu. Analizė atliekama dujų chromatografijos metodu, kaip detektorių naudojant liepsnos jonizacinį detektorių. |
| --- | --- |

e)

Butadienas. Butadieno koncentracija neturi viršyti 1 ppm.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia bandymo ataskaitą, parengtą taikant šį bandymo metodą: mėginys sumalamas ir sveriamas. Mėginys imamas viršerdvio mėginių ėmikliu. Analizė atliekama dujų chromatografijos metodu, kaip detektorių naudojant liepsnos jonizacinį detektorių.

| f) | Nitrozaminai. N-nitrozaminų koncentracija neturi viršyti 0,001 mg/m3, matuojant bandymo kameros metodu.

  Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia bandymo ataskaitą, parengtą taikant šį bandymo metodą: bandymo kameros metodą, taikant Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften (Komercinių profesinių asociacijų federacijos) ZH 1/120.23 (arba lygiavertį būdą) oro mėginiams imti ir analizuoti. |
| --- | --- |

f)

Nitrozaminai. N-nitrozaminų koncentracija neturi viršyti 0,001 mg/m3, matuojant bandymo kameros metodu.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia bandymo ataskaitą, parengtą taikant šį bandymo metodą: bandymo kameros metodą, taikant Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften (Komercinių profesinių asociacijų federacijos) ZH 1/120.23 (arba lygiavertį būdą) oro mėginiams imti ir analizuoti.

Putplastis (tik poliuretano)

| a) | Organiniai alavo junginiai. Alavas organiniu pavidalu (alavo ir anglies atomo junginys) neturi būti naudojamas.

  Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia deklaraciją, kad medžiaga nebuvo naudojama. |
| --- | --- |

a)

Organiniai alavo junginiai. Alavas organiniu pavidalu (alavo ir anglies atomo junginys) neturi būti naudojamas.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia deklaraciją, kad medžiaga nebuvo naudojama.

| b) | Porodariai. Chlorfluorangliavandeniliai (CFC), hidrochlorfluorangliavandeniliai (HCFC), hidrofluorangliavandeniliai (HFC) ar dichlormetanas neturi būti naudojami kaip porodariai arba pagalbiniai porodariai.

  Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia deklaraciją, kad šie porodariai nebuvo naudojami. |
| --- | --- |

b)

Porodariai. Chlorfluorangliavandeniliai (CFC), hidrochlorfluorangliavandeniliai (HCFC), hidrofluorangliavandeniliai (HFC) ar dichlormetanas neturi būti naudojami kaip porodariai arba pagalbiniai porodariai.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia deklaraciją, kad šie porodariai nebuvo naudojami.

Vulkanizuotas putplastis

Vulkanizuotas putplastis neturi būti naudojamas išvirkščiajai kiliminės dangos pusei padengti.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia deklaraciją, kad ši medžiaga nebuvo naudojama.

Formaldehidas

Pamatavus pagal EN ISO 14184–1 reikalavimus, formaldehido koncentracija neturi viršyti 30 ppm. Arba, pamatavus kameroje, ji neturi viršyti 0,01 mg/m3.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia bandymo ataskaitą, parengtą taikant bandymo metodą EN ISO 14184–1 (1 g mėginys 1 valandą kaitinamas 100 g vandens iki 40 °C temperatūros. Formaldehido ekstraktas tiriamas su acetilo acetonu fotometriniu būdu).

Arba gali būti atliekamas ENV 13419–1 bandymas išmetimo kameroje, taikant EN ISO 16000–3 arba VDI 3484–1 reikalavimus oro mėginiams imti ir analizei atlikti.

2.   VISŲ MEDŽIAGŲ GAMYBA

Pavojingų cheminių medžiagų atžvilgiu taikomi 1 kriterijaus „Bendrieji medžiagoms keliami reikalavimai“ apraše apibūdinti reikalavimai.

Pareiškėjas taip pat turi laikytis šių specialiųjų reikalavimų:

Antipirenai

Gaminyje gali būti naudojami tik chemine reakcija į polimero pluoštą absorbuojami ar pluošto paviršių padengiantys antipirenai (reaktyvieji antipirenai). Jeigu naudojamiems antipirenams taikoma kuri nors iš toliau išvardytų rizikos frazių, šių reaktyviųjų antipirenų cheminis pobūdis, juos naudojant, turėtų pasikeisti taip, kad jų nebebūtų įmanoma klasifikuoti nė pagal vieną iš šių rizikos frazių (mažiau kaip 0,1 % antipireno ant apdorotų verpalų arba audinio gali išlaikyti tokią formą, kokią turėjo prieš naudojimą):

| R40 | (nepakankamai įrodytas kancerogeninis poveikis), |
| --- | --- |
| R45 | (gali sukelti vėžį), |
| R46 | (gali sukelti paveldimus genetinius pakenkimus), |
| R49 | (gali sukelti vėžį įkvėpus), |
| R50 | (labai toksiška vandens organizmams), |
| R51 | (toksiška vandens organizmams), |
| R52 | (kenksminga vandens organizmams), |
| R53 | (gali sukelti ilgalaikius nepalankius vandens ekosistemų pakitimus), |
| R60 | (kenkia vaisingumui), |
| R61 | (kenkia negimusiam vaikui), |
| R62 | (gali pakenkti vaisingumui), |
| R63 | (gali pakenkti negimusiam vaikui), |
| R68 | (gali sukelti negrįžtamus sveikatos pakenkimus), |

R40

(nepakankamai įrodytas kancerogeninis poveikis),

R45

(gali sukelti vėžį),

R46

(gali sukelti paveldimus genetinius pakenkimus),

R49

(gali sukelti vėžį įkvėpus),

R50

(labai toksiška vandens organizmams),

R51

(toksiška vandens organizmams),

R52

(kenksminga vandens organizmams),

R53

(gali sukelti ilgalaikius nepalankius vandens ekosistemų pakitimus),

R60

(kenkia vaisingumui),

R61

(kenkia negimusiam vaikui),

R62

(gali pakenkti vaisingumui),

R63

(gali pakenkti negimusiam vaikui),

R68

(gali sukelti negrįžtamus sveikatos pakenkimus),

kaip nustatyta Direktyvoje 67/548/EEB.

Kitu atveju klasifikuoti galima pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008. Šiuo atveju į žaliavas negalima dėti jokių cheminių medžiagų ar preparatų, kuriems paraiškos teikimo metu yra arba gali būti pritaikyta kuri nors iš šių pavojingumo frazių (ar jų derinių), kurių kodai: H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Minėti reikalavimai netaikomi antipirenams, kurie tik fiziškai įmaišomi į polimero pluoštą ar tekstilės dangą (antipirenų priedams).

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia deklaraciją, kad antipirenų priedai nebuvo naudojami, nurodo, kokie reaktyvieji antipirenai buvo naudoti (jeigu jie buvo naudoti), ir pateikia dokumentus (pvz., saugos duomenų lapus) ir (arba) deklaracijas, įrodančias, kad šie antipirenai atitinka šį kriterijų.

Plastifikatoriai

Jeigu gamybos procese taikoma kokia nors plastifikuojanti cheminė medžiaga, gali būti naudojami tik ftalatai, kurių keliama rizika buvo įvertinta prieš teikiant paraišką ir kuriems nebuvo pritaikytos šios frazės (ar jų deriniai):

| R50 | (labai toksiška vandens organizmams), |
| --- | --- |
| R51 | (toksiška vandens organizmams), |
| R52 | (kenksminga vandens organizmams), |
| R53 | (gali sukelti ilgalaikius nepalankius vandens ekosistemų pakitimus), |
| R60 | (kenkia vaisingumui), |
| R61 | (kenkia negimusiam vaikui), |
| R62 | (gali pakenkti vaisingumui), |

R50

(labai toksiška vandens organizmams),

R51

(toksiška vandens organizmams),

R52

(kenksminga vandens organizmams),

R53

(gali sukelti ilgalaikius nepalankius vandens ekosistemų pakitimus),

R60

(kenkia vaisingumui),

R61

(kenkia negimusiam vaikui),

R62

(gali pakenkti vaisingumui),

kaip nustatyta Direktyvoje 67/548/EEB.

Kitu atveju klasifikuoti galima pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008. Šiuo atveju į žaliavas negalima dėti jokių cheminių medžiagų ar preparatų, kuriems paraiškos teikimo metu yra arba gali būti pritaikyta kuri nors iš šių pavojingumo frazių (ar jų derinių), kurių kodai: H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df.

Be to, neleidžiama, kad gaminyje būtų di-n-oktilftalato (DNOP), diizononilftalato (DINP) ar diizodecilftalato (DIDP).

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia deklaraciją, kad šios cheminės medžiagos nebuvo naudojamos. Ftalatų kaip priemaišų koncentracija tekstilinėje grindų dangoje turi būti ne didesnė nei 0,1 % masės, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/84/EB (5).

2.1.   Cheminės medžiagos, naudojamos kaip pagalbinės tekstilės pluošto apdorojimo priemonės

Alkilfenoletoksilatai (APEO), linijiniai alkilbenzeno sulfonatai (LAS), bis(sukietintasis lajaus alkilas) dimetilamonio chloridas (DTDMAC), distearilo dimetilo amonio chloridas (DSDMAC), di(sukietintas lajus) dimetilamonio chloridas (DHTDMAC), etileno diamino tetraacetatas (EDTA) ir dietileno triamino pentaacetatas (DTPA) neturi būti naudojami ir neturi būti kokio nors naudojamo preparato ar receptūros dalis.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia deklaraciją, kad šios cheminės medžiagos nebuvo naudojamos.

2.2.   Dažikliai ir pigmentai

Azodažikliai

Neturi būti naudojami azodažikliai, kurie gali susijungti su bet kuriais iš nurodytųjų aromatinių aminų:

| | 4-aminodifenilas (92–67–1) |
| --- | --- |

4-aminodifenilas (92–67–1)

| | Benzidinas (92–87–5) |
| --- | --- |

Benzidinas (92–87–5)

| | 4-chlor-o-toluidinas (95–69–2) |
| --- | --- |

4-chlor-o-toluidinas (95–69–2)

| | 2-naftilaminas (91–59–8) |
| --- | --- |

2-naftilaminas (91–59–8)

| | o-aminoazotoluenas (97–56–3) |
| --- | --- |

o-aminoazotoluenas (97–56–3)

| | 2-amino-4-nitrotoluenas (99–55–8) |
| --- | --- |

2-amino-4-nitrotoluenas (99–55–8)

| | p-chloranilinas (106–47–8) |
| --- | --- |

p-chloranilinas (106–47–8)

| | 2,4-diaminoanizolas (615–05–4) |
| --- | --- |

2,4-diaminoanizolas (615–05–4)

| | 4,4’-diamindifenilmetanas (101–77–9) |
| --- | --- |

4,4’-diamindifenilmetanas (101–77–9)

| | 3,3’-dichlorbenzidinas (91–94–1) |
| --- | --- |

3,3’-dichlorbenzidinas (91–94–1)

| | 3,3’-dimetoksibenzidinas (119–90–4) |
| --- | --- |

3,3’-dimetoksibenzidinas (119–90–4)

| | 3,3’-dimetilbenzidinas (119–93–7) |
| --- | --- |

3,3’-dimetilbenzidinas (119–93–7)

| | 3,3’-dimetil-4,4’-diaminodifenilmetanas (838–88–0) |
| --- | --- |

3,3’-dimetil-4,4’-diaminodifenilmetanas (838–88–0)

| | p-kresidinas (120–71–8) |
| --- | --- |

p-kresidinas (120–71–8)

| | 4,4’-oksidianilinas (101–80–4) |
| --- | --- |

4,4’-oksidianilinas (101–80–4)

| | 4,4’-tiodianilinas (139–65–1) |
| --- | --- |

4,4’-tiodianilinas (139–65–1)

| | o-toluidinas (95–53–4) |
| --- | --- |

o-toluidinas (95–53–4)

| | 2,4-diaminotoluenas (95–80–7) |
| --- | --- |

2,4-diaminotoluenas (95–80–7)

| | 2,4,5-trimetilanilinas (137–17–7) |
| --- | --- |

2,4,5-trimetilanilinas (137–17–7)

| | 4-amino azobenzenas (60–09–3) |
| --- | --- |

4-amino azobenzenas (60–09–3)

| | o-anizidinas (90–04–0) |
| --- | --- |

o-anizidinas (90–04–0)

| | 2,4-ksilidinas |
| --- | --- |

2,4-ksilidinas

| | 2,6-ksilidinas |
| --- | --- |

2,6-ksilidinas

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia deklaraciją, kad šie dažikliai nebuvo naudojami. Jeigu šią deklaraciją reikėtų patikrinti, taikomas standartas EN 14362–1 ir 2. (Pastaba. Gali būti gaunamos klaidingai teigiamos vertės dėl 4-aminoazobenzeno buvimo, todėl rekomenduojama pateikti patvirtinimą.)

Kancerogeniški, mutageniški arba toksiški reprodukcijai dažikliai

| a) | Neturi būti naudojama šių dažiklių: | C.I. Bazinis raudonasis 9 |
| --- | --- | --- |

a)

Neturi būti naudojama šių dažiklių:

C.I. Bazinis raudonasis 9

| | C.I. Dispersinis mėlynasis 1 |
| --- | --- |

C.I. Dispersinis mėlynasis 1

| | C.I. Rūgštinis raudonasis 26 |
| --- | --- |

C.I. Rūgštinis raudonasis 26

| | C.I. Bazinis violetinis 14 |
| --- | --- |

C.I. Bazinis violetinis 14

| | C.I. Dispersinis oranžinis 11 |
| --- | --- |

C.I. Dispersinis oranžinis 11

| | C.I. Tiesioginis juodasis 38 |
| --- | --- |

C.I. Tiesioginis juodasis 38

| | C.I. Tiesioginis mėlynasis 6 |
| --- | --- |

C.I. Tiesioginis mėlynasis 6

| | C.I. Tiesioginis raudonasis 28 |
| --- | --- |

C.I. Tiesioginis raudonasis 28

| | C.I. Dispersinis geltonasis 3 |
| --- | --- |

C.I. Dispersinis geltonasis 3

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia deklaraciją, kad šie dažikliai nebuvo naudojami.

| b) | Draudžiama naudoti dažomąsias medžiagas arba dažų preparatus, kurių daugiau kaip 0,1 % masės sudaro cheminės medžiagos, kurioms paraiškos teikimo metu yra arba gali būti pritaikyta kuri nors iš šių rizikos frazių (ar jų derinių):






  R40 | (nepakankamai įrodytas kancerogeninis poveikis)), |
| --- | --- | --- |
| R45 | (gali sukelti vėžį), |
| R46 | (gali sukelti paveldimus genetinius pakenkimus), |
| R49 | (gali sukelti vėžį įkvėpus), |
| R60 | (kenkia vaisingumui), |
| R61 | (kenkia negimusiam vaikui), |
| R62 | (gali pakenkti vaisingumui), |
| R63 | (gali pakenkti negimusiam vaikui), |
| R68 | (gali sukelti negrįžtamus sveikatos pakenkimus), |

b)

Draudžiama naudoti dažomąsias medžiagas arba dažų preparatus, kurių daugiau kaip 0,1 % masės sudaro cheminės medžiagos, kurioms paraiškos teikimo metu yra arba gali būti pritaikyta kuri nors iš šių rizikos frazių (ar jų derinių):

R40

(nepakankamai įrodytas kancerogeninis poveikis)),

R45

(gali sukelti vėžį),

R46

(gali sukelti paveldimus genetinius pakenkimus),

R49

(gali sukelti vėžį įkvėpus),

R60

(kenkia vaisingumui),

R61

(kenkia negimusiam vaikui),

R62

(gali pakenkti vaisingumui),

R63

(gali pakenkti negimusiam vaikui),

R68

(gali sukelti negrįžtamus sveikatos pakenkimus),

kaip nustatyta Direktyvoje 67/548/EEB.

Kitu atveju klasifikuoti galima pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008. Šiuo atveju į žaliavas negalima dėti jokių cheminių medžiagų ar preparatų, kuriems paraiškos teikimo metu yra arba gali būti pritaikyta kuri nors iš šių pavojingumo frazių (ar jų derinių), kurių kodai: H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia deklaraciją, kad tokie dažikliai nebuvo naudojami.

Potencialiai jautrinantys dažikliai

Neturi būti naudojami šie dažikliai:

| | C.I. Dispersinis mėlynasis 3 C.I. 61 505 |
| --- | --- |

C.I. Dispersinis mėlynasis 3 C.I. 61 505

| | C.I. Dispersinis mėlynasis 7 C.I. 62 500 |
| --- | --- |

C.I. Dispersinis mėlynasis 7 C.I. 62 500

| | C.I. Dispersinis mėlynasis 26 C.I. 63 305 |
| --- | --- |

C.I. Dispersinis mėlynasis 26 C.I. 63 305

| | C.I. Dispersinis mėlynasis 35 |
| --- | --- |

C.I. Dispersinis mėlynasis 35

| | C.I. Dispersinis mėlynasis 102 |
| --- | --- |

C.I. Dispersinis mėlynasis 102

| | C.I. Dispersinis mėlynasis 106 |
| --- | --- |

C.I. Dispersinis mėlynasis 106

| | C.I. Dispersinis mėlynasis 124 |
| --- | --- |

C.I. Dispersinis mėlynasis 124

| | C.I. Dispersinis rudasis 1 |
| --- | --- |

C.I. Dispersinis rudasis 1

| | C.I. Dispersinis oranžinis 1 C.I. 11080 |
| --- | --- |

C.I. Dispersinis oranžinis 1 C.I. 11080

| | C.I. Dispersinis oranžinis 3 C.I. 11005 |
| --- | --- |

C.I. Dispersinis oranžinis 3 C.I. 11005

| | C.I. Dispersinis oranžinis 37 |
| --- | --- |

C.I. Dispersinis oranžinis 37

| | C.I. Dispersinis oranžinis 76 |
| --- | --- |

C.I. Dispersinis oranžinis 76

| | (anksčiau vadintas oranžiniu 37) |
| --- | --- |

(anksčiau vadintas oranžiniu 37)

| | C.I. Dispersinis raudonasis 1 C.I. 11 110 |
| --- | --- |

C.I. Dispersinis raudonasis 1 C.I. 11 110

| | C.I. Dispersinis raudonasis 11 C.I. 62 015 |
| --- | --- |

C.I. Dispersinis raudonasis 11 C.I. 62 015

| | C.I. Dispersinis raudonasis 17 C.I. 11 210 |
| --- | --- |

C.I. Dispersinis raudonasis 17 C.I. 11 210

| | C.I. Dispersinis geltonasis 1 C.I. 10 345 |
| --- | --- |

C.I. Dispersinis geltonasis 1 C.I. 10 345

| | C.I. Dispersinis geltonasis 9 C.I. 10 375 |
| --- | --- |

C.I. Dispersinis geltonasis 9 C.I. 10 375

| | C. I. Dispersinis geltonasis 39 |
| --- | --- |

C. I. Dispersinis geltonasis 39

| | C. I. Dispersinis geltonasis 49 |
| --- | --- |

C. I. Dispersinis geltonasis 49

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia deklaraciją, kad šie dažikliai nebuvo naudojami.

Sunkieji metalai

Dažikliai ir pigmentai, kurių sudėtyje yra švino (Pb), kadmio (Cd), gyvsidabrio (Hg) ar chromo (suminio chromo) arba Cr(VI), kurie yra dažančiosios sudedamosios dalies ingredientai, neturi būti naudojami medžiagoms dažyti.

Bendro sunkiųjų metalų kiekio kilime per visą patalpą ribinė vertė – 100 mg/kg.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia deklaraciją, kad šie dažikliai nebuvo naudojami, taip pat dokumentus, įrodančius, kad nustatyta ribinė vertė neviršijama.

Jeigu naudojami gaminiai pažymėti GUT etikete, jie tenkina šį reikalavimą, ir pateikiami atitinkami dokumentai.

2.3.   Išmetamųjų teršalų patekimas į vandenį

Vilna – CDS

Išleidžiant į nuotekų kolektorių skalbimo nuotekas, į nuotekų kolektorių išleidžiamas CDP (cheminis deguonies poreikis) kiekis neturi viršyti 60 g CDS/kg neskalbtos vilnos, o nuotekos už gamyklos apdorojamos taip, kad CDS kiekis būtų sumažintas dar bent 75 % CDP kiekio, išreikšto metiniu vidurkiu.

Vietoje išvalomose ir į paviršinius vandenis išleidžiamose nuotekose į paviršinius vandenis išleidžiamo CDS kiekis neturi viršyti 45 g/kg neskalbtos vilnos. Į paviršinius vandenis išleidžiamų nuotekų pH turi būti nuo 6 iki 9 (išskyrus atvejus, kai vandenų, į kuriuos išleidžiama, pH yra už šio intervalo ribų), o temperatūra turi būti žemesnė negu 40 °C (išskyrus atvejus, kai vandenų, į kuriuos išleidžiama, temperatūra yra aukštesnė). Vilnos skalbimo įmonė išsamiai aprašo vilnos skalbimo nuotekų apdorojimo būdą ir nuolat kontroliuoja CDS lygius.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitinkamus duomenis ir su šiuo kriterijumi susijusio bandymo, kuris atliktas taikant ISO 6060 metodą, ataskaitą.

Nuotekų išleidimas iš šlapiojo apdorojimo vietų

| a) | Iš šlapiojo apdorojimo vietų (išskyrus neskalbtos vilnos skalbimo vietas) išleidžiamose išvalytose nuotekose (išvalytose gamykloje ar už jos ribų) CDS kiekis, išreikštas kaip metinis vidurkis, turi būti mažesnis kaip 20 g/kg.

  Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia išsamius dokumentus ir bandymo, kuris atliktas taikant ISO 6060 metodą, ataskaitas, įrodančius atitiktį šiam kriterijui, taip pat atitikties deklaraciją. |
| --- | --- |

a)

Iš šlapiojo apdorojimo vietų (išskyrus neskalbtos vilnos skalbimo vietas) išleidžiamose išvalytose nuotekose (išvalytose gamykloje ar už jos ribų) CDS kiekis, išreikštas kaip metinis vidurkis, turi būti mažesnis kaip 20 g/kg.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia išsamius dokumentus ir bandymo, kuris atliktas taikant ISO 6060 metodą, ataskaitas, įrodančius atitiktį šiam kriterijui, taip pat atitikties deklaraciją.

| b) | Jeigu nuotekos valomos gamykloje ir išleidžiamos tiesiai į vandenis, jų pH taip pat turi būti nuo 6 iki 9 (išskyrus atvejus, kai vandens, į kurį išleidžiama, pH yra už šio intervalo ribų), o temperatūra mažesnė nei 40 °C (išskyrus atvejus, kai vandens, į kurį išleidžiama, temperatūra yra didesnė už šią vertę).

  Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia dokumentus ir bandymo ataskaitas, įrodančius atitiktį šiam kriterijui, taip pat atitikties deklaraciją. Jeigu naudojamiems gaminiams suteiktas tekstilės gaminiams skirtas ES ekologinis ženklas, jie tenkina šį reikalavimą ir pateikiami atitinkami dokumentai. |
| --- | --- |

b)

Jeigu nuotekos valomos gamykloje ir išleidžiamos tiesiai į vandenis, jų pH taip pat turi būti nuo 6 iki 9 (išskyrus atvejus, kai vandens, į kurį išleidžiama, pH yra už šio intervalo ribų), o temperatūra mažesnė nei 40 °C (išskyrus atvejus, kai vandens, į kurį išleidžiama, temperatūra yra didesnė už šią vertę).

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia dokumentus ir bandymo ataskaitas, įrodančius atitiktį šiam kriterijui, taip pat atitikties deklaraciją. Jeigu naudojamiems gaminiams suteiktas tekstilės gaminiams skirtas ES ekologinis ženklas, jie tenkina šį reikalavimą ir pateikiami atitinkami dokumentai.

Plovikliai, audinių minkštikliai ir kompleksadariai

Kiekvienoje šlapiojo apdorojimo vietoje ne mažiau kaip 95 % naudojamų ploviklių masės, ne mažiau kaip 95 % naudojamų audinių minkštiklių masės ir ne mažiau kaip 95 % naudojamų kompleksadarių masės turi būti pakankamai skaidūs arba gali būti pašalinami nuotekų valymo įrenginiuose. Kiekvienoje šlapiojo apdorojimo vietoje naudojami plovikliai (kuriuose yra paviršinio aktyvumo medžiagų) turi atitikti šiuos kriterijus: paviršiaus aktyvumo medžiagos atitinka galutinio aerobinio biologinio skilimo kriterijus. Ne mažiau kaip 95 % (pagal masę) kitų medžiagų turi būti pakankamai biologiškai skaidžios ar pašalinamos nuotekų valymo įrenginiuose.

Vertinimas ir patikra.„Pakankamai biologiškai skaidus“ reiškia:

| — | kad, išbandžius vienu iš šių metodų: OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B, |
| --- | --- |

—

kad, išbandžius vienu iš šių metodų: OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B,

| — | arba ISO 9888, medžiaga per 28 dienas suskyla ne mažiau kaip 70 % arba, išbandžius vienu iš šių metodų: OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 ar ISO 14593, medžiaga per 28 dienas suskyla ne mažiau kaip 60 %, |
| --- | --- |

—

arba ISO 9888, medžiaga per 28 dienas suskyla ne mažiau kaip 70 % arba, išbandžius vienu iš šių metodų: OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 ar ISO 14593, medžiaga per 28 dienas suskyla ne mažiau kaip 60 %,

| — | arba, išbandžius vienu iš šių metodų: EBPO 303 ar ISO 11733, medžiaga per 28 dienas suskyla ne mažiau kaip 80 %, |
| --- | --- |

—

arba, išbandžius vienu iš šių metodų: EBPO 303 ar ISO 11733, medžiaga per 28 dienas suskyla ne mažiau kaip 80 %,

| — | arba pateikiami lygiaverčio biologinio medžiagų, kurioms šie bandymo metodai netaikytini, skaidumo įrodymai. |
| --- | --- |

—

arba pateikiami lygiaverčio biologinio medžiagų, kurioms šie bandymo metodai netaikytini, skaidumo įrodymai.

Pareiškėjas pateikia atitinkamus dokumentus, saugos duomenų lapus, bandymo ataskaitas ir (arba) deklaracijas, kuriose nurodo minėtuosius bandymo metodus ir jų rezultatus, kaip nurodyta pirmiau, ir kurios įrodo visų naudotų ploviklių, audinių minkštiklių ir kompleksadarių atitiktį šiam kriterijui.

Metalų kompleksiniai dažai

| a) | Jeigu dažoma celiuliozė, kai metalų kompleksiniai dažai yra dažų sudedamoji dalis, į nuotekų valymo įrenginius (ir gamykloje, ir už jos ribų) turi būti išleidžiama mažiau kaip 20 % kiekvieno iš naudotų (vykstant technologiniam procesui) metalų kompleksinių dažų.
  Visų kitų dažymo procesų atveju, kai metalų kompleksiniai dažai yra dažų sudedamoji dalis, į nuotekų valymo įrenginius (ir gamykloje, ir už jos ribų) turi būti išleidžiama mažiau kaip 7 % kiekvieno iš naudotų (vykstant technologiniam procesui) metalų kompleksinių dažų. |
| --- | --- |

a)

Jeigu dažoma celiuliozė, kai metalų kompleksiniai dažai yra dažų sudedamoji dalis, į nuotekų valymo įrenginius (ir gamykloje, ir už jos ribų) turi būti išleidžiama mažiau kaip 20 % kiekvieno iš naudotų (vykstant technologiniam procesui) metalų kompleksinių dažų.

Visų kitų dažymo procesų atveju, kai metalų kompleksiniai dažai yra dažų sudedamoji dalis, į nuotekų valymo įrenginius (ir gamykloje, ir už jos ribų) turi būti išleidžiama mažiau kaip 7 % kiekvieno iš naudotų (vykstant technologiniam procesui) metalų kompleksinių dažų.

| b) | Išvalytame vandenyje teršalų kiekis neturi viršyti: Cu – 75 mg/kg (pluoštas, verpalai arba audinys); Cr – 50 mg/kg; Ni – 75 mg/kg. |
| --- | --- |

b)

Išvalytame vandenyje teršalų kiekis neturi viršyti: Cu – 75 mg/kg (pluoštas, verpalai arba audinys); Cr – 50 mg/kg; Ni – 75 mg/kg.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia deklaraciją, kad medžiagos nebuvo naudojamos, arba dokumentus ir bandymų, kurie buvo atlikti taikant šiuos bandymo metodus: variui, nikeliui – ISO 8288; chromui – EN 1233, ataskaitas.

2.4.   Energijos sąnaudos

Energijos sąnaudos apskaičiuojamos kaip grindų dangoms gaminti naudojama proceso energija.

Proceso energija, apskaičiuota taip, kaip nurodyta techniniame priedėlyje, turi viršyti šias vertes (P = taškai):

| Gaminių grupė | Ribinė vertė
  (P) |
| --- | --- |
| Sintetiniai kilimai | 8 |

Gaminių grupė

Ribinė vertė

(P)

Sintetiniai kilimai

8

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas apskaičiuoja gamybos proceso energijos sąnaudas pagal techniniame priedėlyje pateiktus nurodymus. Pareiškėjas pateikia susijusius rezultatus ir patvirtinamuosius dokumentus.

3.   NAUDOJIMO ETAPAS

3.1.   Pavojingų cheminių medžiagų išmetimas į aplinką

Neturi būti viršijamos šios išmetamųjų teršalų vertės:

| Cheminė medžiaga | Reikalavimas
  (po 3 dienų) |
| --- | --- |
| Suminis organinių junginių kiekis sulaikymo intervale
  C6 – C16 (SLOJ) | 0,25 mg/m3 oro |
| Suminis organinių junginių kiekis sulaikymo intervale
  > C16 – C22 (SPLOJ) | 0,03 mg/m3 oro |
| Iš viso LOJ be MDK (6) | 0,05 mg/m3 oro |

Cheminė medžiaga

Reikalavimas

(po 3 dienų)

Suminis organinių junginių kiekis sulaikymo intervale

C6 – C16 (SLOJ)

0,25 mg/m3 oro

Suminis organinių junginių kiekis sulaikymo intervale

> C16 – C22 (SPLOJ)

0,03 mg/m3 oro

Iš viso LOJ be MDK (6)

0,05 mg/m3 oro

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia bandymo sertifikatą pagal teršalų išmetimo bandymą pagal prEN 15052 arba DIN ISO 16000–9.

4.   TINKAMUMAS NAUDOTI

Gaminys turi būti tinkamas naudoti. Šį tinkamumą galima, be kita ko, patvirtinti atitinkamų ISO, CEN arba lygiaverčių bandymo metodų, pvz., nacionalinių bandymo procedūrų, duomenimis.

Vertinimas ir patikra. Pateikiamos išsamiai aprašytos bandymo procedūros ir rezultatai, taip pat deklaracija, kad gaminys tinkamas naudoti, atsižvelgiant į visą kitą informaciją apie tai, kaip galutinis vartotojas geriausiai gali naudoti gaminį. Pagal Tarybos direktyvą 89/106/EEB (7) gaminys laikomas tinkamu naudoti, jeigu jis atitinka darniojo standarto, Europos techninio patvirtinimo arba Bendrijos lygiu pripažintos techninės specifikacijos, kuri nėra darnioji, reikalavimus. Statybos gaminiams suteikiamas EB atitikties ženklas „CE“ suteikia gamintojams galimybę gauti lengvai atpažįstamą atitikties patvirtinimą, todėl šiuo atžvilgiu jį galima laikyti pakankamu. Be to, atitikčiai šiam kriterijui įrodyti galėtų būti taikoma norma CEN/TS 14472–2.

5.   VARTOTOJUI SKIRTA INFORMACIJA

Parduodant gaminį kartu su juo vartotojams pateikiama svarbi informacija apie tai, kaip gaminį tinkamai ir geriausiai naudoti bendrosioms bei techninėms reikmėms ir jį prižiūrėti. Ant pakuotės ir (arba) prie gaminio pridedamuose dokumentuose pateikiama tokia informacija:

| a) | informuojama, kad gaminiui suteiktas ES ekologinis ženklas ir, papildant to ženklo 2 skiltyje pateiktą bendrąją informaciją, trumpai, bet konkrečiai paaiškinama, ką tas ženklas reiškia; |
| --- | --- |

a)

informuojama, kad gaminiui suteiktas ES ekologinis ženklas ir, papildant to ženklo 2 skiltyje pateiktą bendrąją informaciją, trumpai, bet konkrečiai paaiškinama, ką tas ženklas reiškia;

| b) | rekomenduojama, kaip naudoti ir prižiūrėti gaminį. Pateikiant šią informaciją ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama visiems svarbiems nurodymams, visų pirma susijusiems su gaminio priežiūra ir naudojimu. Atitinkamai reikėtų nurodyti gaminio naudojimo esant sudėtingoms klimato ar kitoms sąlygoms charakteristikas, pvz., atsparumą šalčiui (vandens sugertį), teplumą, atsparumą cheminėms medžiagoms, būtiną pagrindo paruošimą, valymo nurodymus, rekomenduojamas valymo priemonių rūšis ir valymo dažnumą. Taip pat reikėtų pateikti visą įmanomą informaciją apie numatomą gaminio naudojimo trukmę, išreikštą techniniais parametrais, pvz., nurodyti vidurkį arba verčių ribas; |
| --- | --- |

b)

rekomenduojama, kaip naudoti ir prižiūrėti gaminį. Pateikiant šią informaciją ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama visiems svarbiems nurodymams, visų pirma susijusiems su gaminio priežiūra ir naudojimu. Atitinkamai reikėtų nurodyti gaminio naudojimo esant sudėtingoms klimato ar kitoms sąlygoms charakteristikas, pvz., atsparumą šalčiui (vandens sugertį), teplumą, atsparumą cheminėms medžiagoms, būtiną pagrindo paruošimą, valymo nurodymus, rekomenduojamas valymo priemonių rūšis ir valymo dažnumą. Taip pat reikėtų pateikti visą įmanomą informaciją apie numatomą gaminio naudojimo trukmę, išreikštą techniniais parametrais, pvz., nurodyti vidurkį arba verčių ribas;

| c) | nurodoma, kaip gaminys grąžinamas perdirbti arba šalinamas (paaiškinimas pateikiamas siekiant vartotoją informuoti apie tokio gaminio galimas geras eksploatacines savybes); |
| --- | --- |

c)

nurodoma, kaip gaminys grąžinamas perdirbti arba šalinamas (paaiškinimas pateikiamas siekiant vartotoją informuoti apie tokio gaminio galimas geras eksploatacines savybes);

| d) | pateikiama informacija apie ES ekologinį ženklą ir su juo susijusias gaminių grupes, įskaitant šį (arba lygiavertį) įrašą: „Daugiau informacijos galima rasti ES ekologinio ženklo svetainėje http://www.ecolabel.eu.“ |
| --- | --- |

d)

pateikiama informacija apie ES ekologinį ženklą ir su juo susijusias gaminių grupes, įskaitant šį (arba lygiavertį) įrašą: „Daugiau informacijos galima rasti ES ekologinio ženklo svetainėje http://www.ecolabel.eu.“

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia pakuotės ir (arba) pridedamų tekstų pavyzdį, taip pat remdamasis ISO 6347 „Tekstilinės grindų dangos. Informacija vartotojui“.

6.   INFORMACIJA, PATEIKIAMA EKOLOGINIAME ŽENKLE

Ekologinio ženklo 2 skiltyje pateikiamas toks tekstas:

| — | ribotas pavojingų ir toksiškų cheminių medžiagų kiekis, |
| --- | --- |

—

ribotas pavojingų ir toksiškų cheminių medžiagų kiekis,

| — | energiškai tausus gamybos procesas, |
| --- | --- |

—

energiškai tausus gamybos procesas,

| — | ribotas į vandenį patenkančių išmetamųjų teršalų kiekis, |
| --- | --- |

—

ribotas į vandenį patenkančių išmetamųjų teršalų kiekis,

| — | mažesnis pavojus sveikatai gyvenamojoje aplinkoje. |
| --- | --- |

—

mažesnis pavojus sveikatai gyvenamojoje aplinkoje.

---

(1)  OL 196, 1967 8 16, p. 1.

(2)  OL L 200, 1999 7 30, p. 1.

(3)  OL L 353, 2008 12 31, p. 1.

(4)  LOJ – bet kuris organinis junginys, kurio garų slėgis esant 293,15 K temperatūrai yra 0,01 kPa ar didesnis arba kuris pasižymi atitinkamu lakumu esant konkrečioms naudojimo sąlygoms.

(5)  OL L 344, 2005 12 27, p. 40.

MDK= mažiausia dominanti koncentracija.

(7)  OL L 40, 1989 2 11, p. 12.

Techninis priedėlis (Tekstilinės grindų dangos)

ENERGIJOS SĄNAUDŲ APSKAIČIAVIMAS

Energijos sąnaudos apskaičiuojamos kaip energijos, suvartojamos per gamybos procesą (neįskaitant patalpų šildymo), per kurį iš žaliavos pagaminama galutinė grindų danga, metinis vidurkis.

Sintetinių (neatnaujinamų) žaliavų atveju apskaičiuoti pradedama nuo naudojamo gaminio pagaminimo. Į skaičiavimus neįtraukiamas žaliavos energijos kiekis (t. y. pramonės žaliavos energija).

Į energijos skaičiavimus įtraukiama bent 95 % (pagal masę) energijos, kurios reikia žaliavoms pagaminti. Lipalui ir lakui gaminti reikalinga energija į apskaičiavimus neįtraukiama.

Apskaičiavimams pasirinktas mato vienetas – MJ/m2.

Įvairių rūšių kuro energijos kiekis nurodytas toliau.

Elektros energijos sąnaudos – tai iš išorės tiekėjo perkama elektros energija.

Jeigu gamintojas turi energijos perteklių, kuris parduodamas kaip elektros energija, garas ar šiluma, parduotas kiekis gali būti išskaitytas iš kuro sąnaudų. Į skaičiavimus įtraukiamas tik gaminant grindų dangą faktiškai sunaudotas kuro kiekis.

Aplinkos parametrai

| A | = | atsinaujinančiųjų žaliavų ir perdirbtų neatsinaujinančiųjų žaliavų dalis (%) (1) |
| --- | --- | --- |
| B | = | atsinaujinančiųjų rūšių kuro dalis (%) |
| C | = | elektros energijos sąnaudos (MJ/m2) |
| D | = | kuro sąnaudos (MJ/m2) |

A

=

atsinaujinančiųjų žaliavų ir perdirbtų neatsinaujinančiųjų žaliavų dalis (%) (1)

B

=

atsinaujinančiųjų rūšių kuro dalis (%)

C

=

elektros energijos sąnaudos (MJ/m2)

D

=

kuro sąnaudos (MJ/m2)

Formula

Įvairių rūšių kuro energijos kiekis nurodytas toliau lentelėje.

Kuro sąnaudų apskaičiavimo lentelė

Gamybos laikotarpis (1 metai)

Dienos

Nuo...

Iki...

| Kuras | Kiekis | Mato vienetas | Perskaičiavimo koeficientas | Energija
  (MJ) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Šiaudai (15 % drėgnis) | | kg | 14,5 | |
| Granulės (7 % drėgnis) | | kg | 17,5 | |
| Medienos atliekos (20 % drėgnis) | | kg | 14,7 | |
| Medienos skiedros (45 % drėgnis) | | kg | 9,4 | |
| Durpės | | kg | 20 | |
| Gamtinės dujos | | kg | 54,1 | |
| Gamtinės dujos | | Nm3 | 38,8 | |
| Butanas | | kg | 49,3 | |
| Žibalas | | kg | 46,5 | |
| Benzinas | | kg | 52,7 | |
| Dyzelinas | | kg | 44,6 | |
| Gazolis | | kg | 45,2 | |
| Sunkusis mazutas | | kg | 42,7 | |
| Nesikoksuojančios anglys | | kg | 30,6 | |
| Antracitas | | kg | 29,7 | |
| Medžio anglys | | kg | 33,7 | |
| Pramoninis koksas | | kg | 27,9 | |
| Elektros energija (iš elektros tinklo) | | kWh | 3,6 | |
| Iš viso energijos (MJ) | |

Kuras

Kiekis

Mato vienetas

Perskaičiavimo koeficientas

Energija

(MJ)

Šiaudai (15 % drėgnis)

kg

14,5

Granulės (7 % drėgnis)

kg

17,5

Medienos atliekos (20 % drėgnis)

kg

14,7

Medienos skiedros (45 % drėgnis)

kg

9,4

Durpės

kg

20

Gamtinės dujos

kg

54,1

Gamtinės dujos

Nm3

38,8

Butanas

kg

49,3

Žibalas

kg

46,5

Benzinas

kg

52,7

Dyzelinas

kg

44,6

Gazolis

kg

45,2

Sunkusis mazutas

kg

42,7

Nesikoksuojančios anglys

kg

30,6

Antracitas

kg

29,7

Medžio anglys

kg

33,7

Pramoninis koksas

kg

27,9

Elektros energija (iš elektros tinklo)

kWh

3,6

Iš viso energijos (MJ)

---

(1)  Ar naudoti atsinaujinančiąsias žaliavas ir (arba) perdirbtas neatsinaujinančiąsias žaliavas, leidžiama rinktis savanoriškai.

---

III Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES VI ANTRAŠTINE DALIMI

| 17.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/17

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2009/968/TVR

2009 m. lapkričio 30 d.

dėl Europolo informacijos konfidencialumo taisyklių priėmimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendimą 2009/371/TVR dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo (1) (toliau – Sprendimas dėl Europolo), ypač į jo 40 straipsnį,

atsižvelgdama į valdybos pateiktą taisyklių projektą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,

kadangi pagal Sprendimą dėl Europolo Taryba kvalifikuota balsų dauguma, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, priima įgyvendinimo taisykles, reglamentuojančias informacijos, kurią Europolas gauna arba kuria jis keičiasi, konfidencialumą (toliau – taisyklės),

NUSPRENDĖ:

I   SKYRIUS

SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS IR TAIKYMO SRITIS

1 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

Šiose taisyklėse:

| a) | „informacijos tvarkymas“ arba „tvarkymas“ – bet kokia su asmens duomenimis arba su ne asmens duomenimis automatizuotomis arba neautomatizuotomis priemonėmis atliekama operacija ar operacijos, pavyzdžiui, rinkimas, įrašymas, rūšiavimas, saugojimas, pritaikymas ar keitimas, paieška, susipažinimas, naudojimas, atskleidimas persiunčiant, platinant ar kitu būdu sudarant galimybę jais naudotis, taip pat palyginimas ar sujungimas, blokavimas, ištrynimas ar naikinimas; |
| --- | --- |

a)

„informacijos tvarkymas“ arba „tvarkymas“ – bet kokia su asmens duomenimis arba su ne asmens duomenimis automatizuotomis arba neautomatizuotomis priemonėmis atliekama operacija ar operacijos, pavyzdžiui, rinkimas, įrašymas, rūšiavimas, saugojimas, pritaikymas ar keitimas, paieška, susipažinimas, naudojimas, atskleidimas persiunčiant, platinant ar kitu būdu sudarant galimybę jais naudotis, taip pat palyginimas ar sujungimas, blokavimas, ištrynimas ar naikinimas;

| b) | „trečioji šalis“ – Sprendimo dėl Europolo 22 straipsnio 1 dalyje ir 23 straipsnio 1 dalyje nurodytas subjektas; |
| --- | --- |

b)

„trečioji šalis“ – Sprendimo dėl Europolo 22 straipsnio 1 dalyje ir 23 straipsnio 1 dalyje nurodytas subjektas;

| c) | „Saugumo komitetas“ – 4 straipsnyje aprašytas komitetas, kurį sudaro valstybių narių ir Europolo atstovai; |
| --- | --- |

c)

„Saugumo komitetas“ – 4 straipsnyje aprašytas komitetas, kurį sudaro valstybių narių ir Europolo atstovai;

| d) | „saugumo koordinatorius“ – direktoriaus pavaduotojas, kuriam direktorius, laikydamasis Sprendimo dėl Europolo 38 straipsnio 2 dalies, kartu su kitomis jo užduotimis skiria koordinavimo ir kontrolės saugumo srityje užduotį; |
| --- | --- |

d)

„saugumo koordinatorius“ – direktoriaus pavaduotojas, kuriam direktorius, laikydamasis Sprendimo dėl Europolo 38 straipsnio 2 dalies, kartu su kitomis jo užduotimis skiria koordinavimo ir kontrolės saugumo srityje užduotį;

| e) | „saugumo pareigūnai“ – Europolo darbuotojai, kuriuos skiria direktorius ir kurie yra atsakingi už saugumo klausimus, kaip nustatyta 6 straipsnyje; |
| --- | --- |

e)

„saugumo pareigūnai“ – Europolo darbuotojai, kuriuos skiria direktorius ir kurie yra atsakingi už saugumo klausimus, kaip nustatyta 6 straipsnyje;

| f) | „Saugumo vadovas“ – šių taisyklių įgyvendinimo vadovas, kuris turi būti parengtas pagal 7 straipsnį; |
| --- | --- |

f)

„Saugumo vadovas“ – šių taisyklių įgyvendinimo vadovas, kuris turi būti parengtas pagal 7 straipsnį;

| g) | „slaptumo žyma“ – slaptumo laipsnį nurodanti žyma, naudojama Europolo ar per jį tvarkomam dokumentui žymėti, kaip nurodyta 10 straipsnyje; |
| --- | --- |

g)

„slaptumo žyma“ – slaptumo laipsnį nurodanti žyma, naudojama Europolo ar per jį tvarkomam dokumentui žymėti, kaip nurodyta 10 straipsnyje;

| h) | „saugumo priemonių paketas“ – apibrėžta saugumo priemonių, kurios turi būti taikomos Europolo slaptumo žyma pažymėtai informacijai, visuma, kaip nurodyta 10 straipsnyje; |
| --- | --- |

h)

„saugumo priemonių paketas“ – apibrėžta saugumo priemonių, kurios turi būti taikomos Europolo slaptumo žyma pažymėtai informacijai, visuma, kaip nurodyta 10 straipsnyje;

| i) | „bazinis apsaugos lygis“ – apsaugos lygis, kuris yra taikomas visai Europolo ar per jį tvarkomai informacijai, išskyrus informaciją, kuri aiškiai pažymėta arba lengvai atpažįstama kaip vieša informacija, kaip nurodyta 10 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

i)

„bazinis apsaugos lygis“ – apsaugos lygis, kuris yra taikomas visai Europolo ar per jį tvarkomai informacijai, išskyrus informaciją, kuri aiškiai pažymėta arba lengvai atpažįstama kaip vieša informacija, kaip nurodyta 10 straipsnio 1 dalyje;

| j) | „darbuotojai“ – laikini darbuotojai ir sutartininkai, kaip apibrėžta Sprendimo dėl Europolo 39 straipsnio 4 dalyje; |
| --- | --- |

j)

„darbuotojai“ – laikini darbuotojai ir sutartininkai, kaip apibrėžta Sprendimo dėl Europolo 39 straipsnio 4 dalyje;

| k) | „Europolo įslaptinta informacija“ – bet kokios formos informacija ir medžiaga, kurią neteisėtai atskleidus galėtų būti padaryta įvairaus dydžio žala Europolo arba vienos ar kelių valstybių narių esminiams interesams ir kuriai reikia taikyti tinkamas saugumo priemones, kaip apibrėžta 7 straipsnio 2 dalies b punkte. |
| --- | --- |

k)

„Europolo įslaptinta informacija“ – bet kokios formos informacija ir medžiaga, kurią neteisėtai atskleidus galėtų būti padaryta įvairaus dydžio žala Europolo arba vienos ar kelių valstybių narių esminiams interesams ir kuriai reikia taikyti tinkamas saugumo priemones, kaip apibrėžta 7 straipsnio 2 dalies b punkte.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šiomis taisyklėmis nustatomos saugumo priemonės, kurios turi būti taikomos visai Europolo ar per jį tvarkomai informacijai.

2.   Ryšių kanalais tarp Europolo ir valstybių narių nacionalinių padalinių, nurodytų Sprendimo dėl Europolo 8 straipsnyje, užtikrinama tokio lygio apsauga, kuri yra lygiavertė šiomis priemonėmis suteikiamai apsaugai. Šiems ryšių kanalams taikomą bendrą standartą patvirtina Saugumo komitetas.

3.   Priede nustatomos Europolo slaptumo žymos, kaip nurodyta 10 straipsnyje, ir lygiavertės žymos, kurias šiuo metu valstybės narės taiko informacijai, kuriai suteiktos tos slaptumo žymos. Jeigu valstybė narė informuoja kitas valstybes nares ir Europolą apie slaptumo žymas reglamentuojančių jos nacionalinių nuostatų ar lygiaverčių žymų pasikeitimus, Europolas parengia patikslintą priede išdėstytos apžvalgos redakciją. Bent kartą per metus Saugumo komitetas patikrina, ar apžvalga atitinka naujausius duomenis.

II   SKYRIUS

PAREIGOS SAUGUMO SRITYJE

3 straipsnis

Valstybių narių pareigos

1.   Valstybės narės įsipareigoja užtikrinti, kad jų teritorijoje Europolo informacijai būtų suteikta tokio lygio apsauga, kuri būtų lygiavertė pagal šias taisykles nustatytomis saugumo priemonėmis suteikiamai apsaugai.

2.   Valstybės narės įsipareigoja informuoti saugumo koordinatorių apie visus saugumo pažeidimus, kurie gali pakenkti Europolo ar valstybės narės interesams. Pastaruoju atveju atitinkama valstybė narė taip pat informuojama tiesiogiai per nacionalinį padalinį.

4 straipsnis

Saugumo komitetas

1.   Įsteigiamas Saugumo komitetas, kurį sudaro valstybių narių bei Europolo atstovai ir kuris renkasi bent du kartus per metus.

2.   Saugumo komiteto užduotis – konsultuoti valdybą ir Europolo direktorių su saugumo politika susijusiais klausimais, įskaitant Saugumo vadovo taikymą.

3.   Saugumo komitetas nustato savo darbo tvarkos taisykles. Saugumo komiteto posėdžiams pirmininkauja saugumo koordinatorius.

5 straipsnis

Saugumo koordinatorius

1.   Saugumo koordinatorius yra atsakingas už visus su saugumu susijusius klausimus, įskaitant šiose taisyklėse ir Saugumo vadove nustatytas saugumo priemones. Saugumo koordinatorius stebi, kaip užtikrinamas saugumo nuostatų vykdymas, ir informuoja direktorių apie visus saugumo pažeidimus. Rimtais atvejais direktorius informuoja valdybą. Jeigu tokie pažeidimai gali pakenkti valstybės narės interesams, ta valstybė narė taip pat informuojama.

2.   Saugumo koordinatorius atsiskaito tiesiogiai Europolo direktoriui.

3.   Saugumo koordinatorius turi turėti asmens patikimumo pažymėjimą, suteikiantį teisę susipažinti su aukščiausio laipsnio slaptumo žyma pažymėta informacija, vadovaujantis valstybėje narėje, kurios pilietis saugumo koordinatorius yra, taikomais įstatymais ir kitais teisės aktais.

6 straipsnis

Saugumo pareigūnai

1.   Saugumo pareigūnai padeda direktoriui įgyvendinti šiose taisyklėse ir Saugumo vadove nustatytas saugumo priemones. Saugumo pareigūnai atsiskaito tiesiogiai saugumo koordinatoriui. Konkrečios saugumo pareigūnų užduotys yra:

| a) | instruktuoti visus Europolo darbuotojus, taip pat visus kitus į su Europolu susijusia veikla įtrauktus asmenis, kurie yra saistomi konkrečiu diskretiškumo ar konfidencialumo įpareigojimu, jiems padėti ir juos konsultuoti jiems atliekant pareigas pagal šias taisykles ir Saugumo vadovą; |
| --- | --- |

a)

instruktuoti visus Europolo darbuotojus, taip pat visus kitus į su Europolu susijusia veikla įtrauktus asmenis, kurie yra saistomi konkrečiu diskretiškumo ar konfidencialumo įpareigojimu, jiems padėti ir juos konsultuoti jiems atliekant pareigas pagal šias taisykles ir Saugumo vadovą;

| b) | užtikrinti saugumo nuostatų vykdymą, tirti jų pažeidimus ir nedelsiant apie juos pranešti saugumo koordinatoriui; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti saugumo nuostatų vykdymą, tirti jų pažeidimus ir nedelsiant apie juos pranešti saugumo koordinatoriui;

| c) | reguliariai peržiūrėti saugumo priemonių tinkamumą remiantis rizikos įvertinimais; tuo tikslu jie paprastai bent kartą per mėnesį, o išimtiniais atvejais – kai manoma, kad to reikia, teikia ataskaitas saugumo koordinatoriui, taip pat teikia atitinkamas rekomendacijas ir patarimus; |
| --- | --- |

c)

reguliariai peržiūrėti saugumo priemonių tinkamumą remiantis rizikos įvertinimais; tuo tikslu jie paprastai bent kartą per mėnesį, o išimtiniais atvejais – kai manoma, kad to reikia, teikia ataskaitas saugumo koordinatoriui, taip pat teikia atitinkamas rekomendacijas ir patarimus;

| d) | vykdyti pagal šias taisykles arba pagal Saugumo vadovą jiems paskirtas užduotis; ir |
| --- | --- |

d)

vykdyti pagal šias taisykles arba pagal Saugumo vadovą jiems paskirtas užduotis; ir

| e) | vykdyti visas kitas užduotis, kurias jiems paveda saugumo koordinatorius. |
| --- | --- |

e)

vykdyti visas kitas užduotis, kurias jiems paveda saugumo koordinatorius.

2.   Saugumo pareigūnai turi turėti asmens patikimumo pažymėjimus, suteikiančius teisę susipažinti su atitinkamo laipsnio slaptumo žyma pažymėta informacija, kurios reikia, kad jie galėtų atlikti savo pareigas, vadovaujantis valstybėse narėse, kurių piliečiai jie yra, taikomais įstatymais ir kitais teisės aktais.

7 straipsnis

Saugumo vadovas, jo turinys ir taikoma procedūra

1.   Saugumo vadovą patvirtina valdyba, pasikonsultavusi su Saugumo komitetu.

2.   Saugumo vadove pateikiamos valdymo gairės, nustatoma parama saugumui vadovaujantis veiklos reikalavimais ir išdėstomas Europolo požiūris į saugumo valdymą. Saugumo vadove pateikiamos:

| a) | išsamios taisyklės, reglamentuojančios saugumo priemones, kurios turi būti taikomos Europole siekiant užtikrinti bazinį apsaugos lygį, nurodytą šių taisyklių 10 straipsnio 1 dalyje; tokios priemonės turi būti grindžiamos Sprendimo dėl Europolo 35 straipsniu ir 41 straipsnio 2 dalimi, atsižvelgiant į jo 40 straipsnio 3 dalį; ir |
| --- | --- |

a)

išsamios taisyklės, reglamentuojančios saugumo priemones, kurios turi būti taikomos Europole siekiant užtikrinti bazinį apsaugos lygį, nurodytą šių taisyklių 10 straipsnio 1 dalyje; tokios priemonės turi būti grindžiamos Sprendimo dėl Europolo 35 straipsniu ir 41 straipsnio 2 dalimi, atsižvelgiant į jo 40 straipsnio 3 dalį; ir

| b) | išsamios taisyklės, reglamentuojančios su įvairiomis Europolo slaptumo žymomis susijusias saugumo priemones ir atitinkamus saugumo priemonių paketus, nurodytus 10 straipsnio 2 dalyje ir 10 straipsnio 3 dalyje; Saugumo vadove taip pat atsižvelgiama į Sprendimo dėl Europolo 46 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

išsamios taisyklės, reglamentuojančios su įvairiomis Europolo slaptumo žymomis susijusias saugumo priemones ir atitinkamus saugumo priemonių paketus, nurodytus 10 straipsnio 2 dalyje ir 10 straipsnio 3 dalyje; Saugumo vadove taip pat atsižvelgiama į Sprendimo dėl Europolo 46 straipsnį.

3.   Siekiant užtikrinti Saugumo vadovo nuolatinį tinkamumą, adekvatumą ir veiksmingumą, jis yra peržiūrimas reguliariai arba įvykus dideliems pokyčiams.

4.   Saugumo vadovo pakeitimai priimami taikant 1 dalyje nustatytą procedūrą.

8 straipsnis

Sistemų saugumo akreditavimas

1.   Visas Europolo sistemas, naudojamas Europolo įslaptintai informacijai tvarkyti, akredituoja valdyba, pasikonsultavusi su Saugumo komitetu ir įsitikinusi, kad reikiamos saugumo priemonės, numatytos konkrečių sistemų saugumo reikalavimuose, informacinės rizikos registre ir kituose atitinkamuose dokumentuose, veiksmingai įgyvendinamos. Posistemės ir nuotoliniai terminalai ar kompiuterizuotos darbo vietos akredituojami kaip visų sistemų, su kuriomis jie yra sujungti, dalis.

2.   Konkrečių sistemų saugumo reikalavimus tvirtina ir keičia valdyba, pasikonsultavusi su Saugumo komitetu. Konkrečių sistemų saugumo reikalavimai turi atitikti Saugumo vadovo atitinkamas nuostatas.

9 straipsnis

Laikymasis

1.   Šiose taisyklėse ir Saugumo vadove nustatytų saugumo priemonių turi laikytis visi Europolo darbuotojai, taip pat visi kiti į su Europolu susijusią veiklą įtraukti asmenys, kurie yra saistomi konkrečiu diskretiškumo ar konfidencialumo įpareigojimu.

2.   Direktorius, ryšių palaikymo biurai ir Europolo nacionaliniai padaliniai atsako už tai, kad būtų užtikrinta, jog būtų laikomasi šių taisyklių ir Saugumo vadovo pagal 1 dalį.

III   SKYRIUS

BENDRIEJI PRINCIPAI

10 straipsnis

Bazinis apsaugos lygis, slaptumo žymos ir saugumo priemonių paketai

1.   Visai Europolo ir per jį tvarkomai informacijai, išskyrus informaciją, kuri aiškiai pažymėta arba lengvai atpažįstama kaip vieša informacija, Europole ir valstybėse narėse taikomas bazinis apsaugos lygis.

2.   Vadovaudamosi 3 straipsniu ir atsižvelgdamos į Sprendimo dėl Europolo 41 straipsnio 2 dalį, valstybės narės įvairiomis nacionalinės teisės aktus bei taisykles atitinkančiomis priemonėmis, įskaitant įpareigojimą dėl diskretiškumo ir konfidencialumo, teisės susipažinti su informacija suteikimą tik įgaliotiems darbuotojams, duomenų apsaugos reikalavimus (kai tvarkomi asmens duomenys) ir bendro pobūdžio technines bei procedūrines priemones, garantuojančias informacijos saugumą, užtikrina, kad būtų taikomas 1 dalyje nurodytas bazinis apsaugos lygis.

3.   Informacijai, kuriai turi būti taikomos papildomos saugumo priemonės, suteikiama Europolo slaptumo žyma, ją nurodant specialiu ženklu. Informacijai slaptumo žyma suteikiama tik tais atvejais, kai tai tikrai būtina, ir tik reikiamam laikotarpiui.

4.   Naudojamos šios Europolo slaptumo žymos:

a)   „RESTREINT UE/ES RESTRICTED“: ši slaptumo žyma suteikiama informacijai ir medžiagai, kurios neteisėtas atskleidimas galėtų būti nepalankus Europolo, ES arba vienos ar kelių valstybių narių interesams;

b)   „CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL“: ši slaptumo žyma suteikiama informacijai ir medžiagai, kurią neteisėtai atskleidus galėtų būti pakenkta Europolo, ES arba vienos ar kelių valstybių narių esminiams interesams;

c)   „SECRET UE/ES SECRET“: ši slaptumo žyma suteikiama informacijai ir medžiagai, kurią neteisėtai atskleidus galėtų būti rimtai pakenkta Europolo, ES arba vienos ar kelių valstybių narių esminiams interesams;

d)   „TRÈS SECRET UE/ES TOP SECRET“: ši slaptumo žyma suteikiama informacijai ir medžiagai, kurią neteisėtai atskleidus galėtų būti padaryta ypatingai didelė žala Europolo, ES arba vienos ar kelių valstybių narių esminiams interesams.

Po slaptumo žyma tokia slapta informacija ir medžiaga žymima papildoma žyma („Europolas“) tam, kad būtų nurodyta, jog ją pateikė Europolas.

Kiekviena Europolo slaptumo žyma siejama su konkrečiu saugumo priemonių paketu, kuris turi būti taikomas Europole. Saugumo priemonių paketais užtikrinama įvairaus lygio apsauga, atsižvelgiant į informacijos turinį ir žalą, kurią Europolo ar valstybių narių interesams galėtų padaryti neteisėtas susipažinimas su informacija, neteisėtas informacijos išplatinimas ar naudojimas.

Sujungiant skirtingų laipsnių slaptumo žyma pažymėtą informaciją, suteiktina slaptumo žyma negali būti žemesnio laipsnio nei ta, kuri suteikta aukščiausiu lygiu saugomai informacijai. Bet kuriuo atveju informacijos visumai gali būti suteiktas aukštesnis apsaugos lygis, nei taikytas atskiroms jos dalims.

Įslaptinto dokumento vertimui suteikiama to paties laipsnio slaptumo žyma ir jam taikoma tokia pati apsauga kaip ir originaliam dokumentui.

5.   Siekiant nurodyti papildomas sąlygas, pavyzdžiui, kad informacija gali būti platinama tik specialiais keitimuisi informacija skirtais kanalais, kad ją platinti draudžiama arba kad ji gali būti konkrečiai platinama remiantis principu „būtina žinoti“, gali būti naudojama kvalifikacinė žyma. Tokios kvalifikacinės žymos apibrėžiamos Saugumo vadove.

6.   Saugumo priemonių paketus sudaro įvairios fizinio, techninio, organizacinio arba administracinio pobūdžio priemonės, kaip nustatyta Saugumo vadove.

11 straipsnis

Slaptumo žymos parinkimas

1.   Valstybė narė, teikianti informaciją Europolui, yra atsakinga už atitinkamos tokiai informacijai suteikiamos slaptumo žymos parinkimą pagal 10 straipsnį. Kai taikoma, valstybė narė, teikdama informaciją Europolui, pažymi ją Europolo slaptumo žyma, kaip nurodyta 10 straipsnio 4 dalyje.

2.   Parinkdamos slaptumo žymą, valstybės narės atsižvelgia į informacijos įslaptinimą pagal savo nacionalines taisykles, į tai, kad siekiant deramo Europolo funkcionavimo reikia užtikrinti veiklos lankstumą, ir į reikalavimą, kad teisėsaugos informacija turėtų būti įslaptinama tik išimtiniais atvejais, o jeigu tokią informaciją būtina įslaptinti, turėtų būtų suteikta kuo žemesnio laipsnio slaptumo žyma.

3.   Jeigu Europolas, remdamasis savo jau turima informacija, padaro išvadą, kad parinktą slaptumo žymą reikia pakeisti (pvz., suteikti žemesnio ar aukštesnio laipsnio slaptumo žymą arba suteikti aukštesnio laipsnio slaptumo žymą dokumentui, kuriam anksčiau buvo taikomas bazinis apsaugos lygis), jis informuoja atitinkamą valstybę narę ir siekia susitarti dėl atitinkamos slaptumo žymos. Europolas nenurodo, nekeičia, nesuteikia aukštesnio ar žemesnio laipsnio slaptumo žymos, jeigu nėra pasiektas toks susitarimas.

4.   Jeigu Europolo surinkta informacija yra grindžiama valstybės narės suteikta informacija arba ją apima, Europolas, susitaręs su atitinkama valstybe nare, nustato, ar bazinis apsaugos lygis yra pakankamas ir ar tai informacijai reikia suteikti Europolo slaptumo žymą.

5.   Jeigu informaciją surenka pats Europolas ir jeigu tokia informacija nėra grindžiama valstybės narės suteikta informacija bei jos neapima, Europolas, taikydamas Saugumo komiteto nustatytus kriterijus, nustato tinkamą tokiai informacijai suteiktiną slaptumo žymą. Prireikus Europolas atitinkamai pažymi informaciją.

6.   Tais atvejais, kai informacija yra susijusi ir su kitos valstybės narės esminiais interesais, valstybės narės ir Europolas konsultuojasi su ta valstybe nare, ar tai informacijai reikėtų suteikti tam tikrą slaptumo žymą ir, jeigu taip, kuri slaptumo žyma turėtų būti suteikta.

12 straipsnis

Slaptumo žymos keitimas

1.   Valstybė narė, kuri suteikė informacijos Europolui, gali bet kuriuo metu paprašyti pakeisti pasirinktą slaptumo žymą, be kita ko, suteikti žemesnio ar aukštesnio laipsnio slaptumo žymą. Europolas įpareigojamas pakeisti slaptumo žymą, suteikti aukštesnio ar žemesnio laipsnio slaptumo žymą atsižvelgiant į atitinkamos valstybės narės pageidavimus.

2.   Atitinkama valstybė narė, kai tik leidžia aplinkybės, paprašo, kad atitinkamos slaptumo žymos laipsnis būtų sumažintas arba kad ji būtų visiškai panaikinta.

3.   Valstybė narė, teikianti informaciją Europolui, gali nurodyti laikotarpį, kuriuo galios pasirinkta slaptumo žyma, ir galimus slaptumo žymos pakeitimus jam pasibaigus.

4.   Jeigu bazinį apsaugos lygį ar slaptumo žymą nustato Europolas vadovaudamasis 11 straipsnio 4 dalimi, Europolas bazinį apsaugos lygį ar slaptumo žymą gali pakeisti tik susitaręs su atitinkamomis valstybėmis narėmis.

5.   Jeigu slaptumo žymą nustato Europolas vadovaudamasis 11 straipsnio 5 dalimi, Europolas slaptumo žymą gali pakeisti ar panaikinti bet kuriuo metu, kai laikoma, kad tai yra būtina.

6.   Jeigu informacija, kuriai suteikta slaptumo žyma pakeičiama vadovaujantis šiuo straipsniu, jau buvo pateikta kitoms valstybėms narėms, Europolas informuoja informacijos gavėjus apie slaptumo žymos pakeitimą.

13 straipsnis

Informacijos tvarkymas, teisė susipažinti su informacija ir asmens patikimumo pažymėjimas

1.   Teisė susipažinti su informacija ir ją turėti Europolo organizacijoje suteikiama tik tiems asmenims, kurie, eidami savo pareigas ar vykdydami savo įsipareigojimus, turi susipažinti su tokia informacija arba ją tvarkyti. Asmenys, kuriems patikėtas informacijos tvarkymas, turi būti gavę atitinkamą asmens patikimumo pažymėjimą, o po to jiems turi būti suteikiamas specialus mokymas.

2.   Vadovaujantis Sprendimo dėl Europolo 40 straipsnio 2 dalimi ir Saugumo vadovu, turi būti atliktas visų asmenų, kurie gali susipažinti su Europolo tvarkoma ir slaptumo žyma pažymėta informacija, patikimumo patikrinimas. Saugumo koordinatorius, remdamasis asmens patikimumo patikrinimo procedūros rezultatais ir laikydamasis Saugumo vadovo nuostatų, suteikia leidimą tiems asmenims, kuriems atitinkamu nacionaliniu lygiu išduotas asmens patikimumo pažymėjimas ir kurie, eidami savo pareigas ar vykdydami savo įsipareigojimus, turi susipažinti su Europolo slaptumo žyma pažymėta informacija. Saugumo koordinatorius reguliariai peržiūri leidimą. Saugumo koordinatorius gali nedelsdamas panaikinti leidimą dėl pagrįstų priežasčių. Saugumo koordinatorius taip pat atsako už 3 dalies įgyvendinimo užtikrinimą.

3.   Joks asmuo neturi teisės susipažinti su slaptumo žyma pažymėta informacija, jeigu jam atitinkamu lygiu nėra išduotas asmens patikimumo pažymėjimas. Tačiau išimtiniais atvejais, pasikonsultavęs su saugumo pareigūnu, saugumo koordinatorius:

| a) | asmenims, kurie turi teisę susipažinti su slaptumo žyma CONFIDENTIEL UE/ES pažymėta informacija, gali suteikti specialų ribotą leidimą susipažinti su konkrečia informacija, kuriai suteikta ne aukštesnio laipsnio kaip SECRET UE/ES SECRET slaptumo žyma, jeigu, eidami savo pareigas ar vykdydami savo įsipareigojimus, konkrečiu atveju jie turi susipažinti su informacija, kuriai suteikta aukštesnio laipsnio Europolo slaptumo žyma, arba |
| --- | --- |

a)

asmenims, kurie turi teisę susipažinti su slaptumo žyma CONFIDENTIEL UE/ES pažymėta informacija, gali suteikti specialų ribotą leidimą susipažinti su konkrečia informacija, kuriai suteikta ne aukštesnio laipsnio kaip SECRET UE/ES SECRET slaptumo žyma, jeigu, eidami savo pareigas ar vykdydami savo įsipareigojimus, konkrečiu atveju jie turi susipažinti su informacija, kuriai suteikta aukštesnio laipsnio Europolo slaptumo žyma, arba

| b) | gali ne ilgiau kaip šešiems mėnesiams suteikti laikiną leidimą susipažinti su įslaptinta informacija, kol bus gauti 2 dalyje nurodyto asmens patikimumo patikrinimo rezultatai, jeigu tai atitinka Europolo interesus bei pranešęs nacionalinėms kompetentingoms institucijoms ir per tris mėnesius negavęs jų atsakymo; saugumo koordinatorius informuoja atitinkamas nacionalines kompetentingas institucijas apie tokio laikino leidimo suteikimą. Tai, kad suteikiamas šis laikinas leidimas, nereiškia, kad suteikiama teisė susipažinti su SECRET UE/ES SECRET ir aukštesnio laipsnio slaptumo žyma pažymėta informacija. |
| --- | --- |

b)

gali ne ilgiau kaip šešiems mėnesiams suteikti laikiną leidimą susipažinti su įslaptinta informacija, kol bus gauti 2 dalyje nurodyto asmens patikimumo patikrinimo rezultatai, jeigu tai atitinka Europolo interesus bei pranešęs nacionalinėms kompetentingoms institucijoms ir per tris mėnesius negavęs jų atsakymo; saugumo koordinatorius informuoja atitinkamas nacionalines kompetentingas institucijas apie tokio laikino leidimo suteikimą. Tai, kad suteikiamas šis laikinas leidimas, nereiškia, kad suteikiama teisė susipažinti su SECRET UE/ES SECRET ir aukštesnio laipsnio slaptumo žyma pažymėta informacija.

4.   Toks leidimas nėra suteikiamas tuo atveju, jeigu valstybė narė, teikdama atitinkamą informaciją, nurodė, kad pagal 3 dalį saugumo koordinatoriui suteikta veiksmų laisve negalima naudotis tos informacijos atžvilgiu.

14 straipsnis

Trečiosios šalys

Sudarydamas susitarimus dėl konfidencialumo su trečiosiomis šalimis arba susitarimus pagal Europolo sprendimo 22 straipsnio 4 dalį ir 23 straipsnio 7 dalį, Europolas atsižvelgia į šiose taisyklėse ir Saugumo vadove, kurie atitinkamai turėtų būti taikomi informacijai, kuria keičiamasi su tokiomis trečiosiomis šalimis, nustatytus principus.

IV   SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

15 straipsnis

Taisyklių peržiūra

Visus pasiūlymus dėl šių taisyklių pakeitimo svarsto valdyba, kad Taryba galėtų juos priimti Sprendimo dėl Europolo 40 straipsnio 1 dalyje numatyta tvarka.

16 straipsnis

Įsigaliojimas

Šios taisyklės įsigalioja 2010 m. sausio 1 d.

Priimta Briuselyje 2009 m. lapkričio 30 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

B. ASK

---

(1)  OL L 121, 2009 5 15, p. 37.

1

---

PRIEDAS

SLAPTUMO ŽYMŲ LAIPSNIŲ ATITIKTIES LENTELĖ

| Slaptumo žymų laipsnių atitiktis |
| --- |
| Europol (1) | TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET | SECRET UE/EU SECRET | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL | RESTREINT UE/EU RESTRICTED |
| Belgija | Très Secret
  Zeer Geheim | Secret
  Geheim | Confidentiel
  Vertrouwelijk | Diffusion restreinte
  Beperkte verspreiding |
| Bulgarija | СТРОГО СЕКРЕТНО | СЕКРЕТНО | ПОВЕРИТЕЛНО | ЗА СЛУЖЕБНО ПОЛЗВАНЕ |
| Čekija | Přísně tajné | Tajné | Důvěrné | Vyhrazené |
| Danija | Yderst hemmeligt | Hemmeligt | Fortroligt | Til tjenestebrug |
| Vokietija | Streng geheim | Geheim | VS — Vertraulich | VS — Nur für den Dienstgebrauch |
| Estija | Täiesti Salajane | Salajane | Konfidentsiaalne | Piiratud |
| Airija | Top Secret | Secret | Confidential | Confidential |
| Graikija | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Ispanija | Secreto | Reservado | Confidencial | Difusión Limitada |
| Prancūzija | Très Secret Défense | Secret Défense | Confidentiel Défense | |
| Italija | Segretissimo | Segreto | Riservatissimo | Riservato |
| Kipras | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Latvija | Sevišķi slepeni | Slepeni | Konfidenciāli | Dienesta vajadzībām |
| Lietuva | Visiškai slaptai | Slaptai | Konfidencialiai | Riboto naudojimo |
| Liuksemburgas | Très secret | Secret | Confidentiel | Diffusion restreinte |
| Vengrija | Szigorúan titkos! | Titkos! | Bizalmas! | Korlátozott terjesztésű! |
| Malta | L-Ghola Segretezza | Sigriet | Kunfidenzjali | Ristrett |
| Nyderlandai | BE Zeer geheim | STG Zeer geheim | STG Confidentieel | Vertrouwelijk |
| Austrija | Streng geheim | Geheim | Vertraulich | Eingeschränkt |
| Lenkija | Ściśle Tajne | Tajne | Poufne | Zastrzeżone |
| Portugalija | Muito Secreto | Secreto | Confidencial | Reservado |
| Rumunija | Strict secret de importanță deosebită | Strict secret | Secret | Secret de serviciu |
| Slovėnija | Strogo tajno | Tajno | Zaupno | Interno |
| Slovakija | Prísne tajné | Tajné | Dôverné | Vyhradené |
| Suomija | Erittäin salainen | Salainen | Luottamuksellinen | Viranomaiskäyttö |
| Švedija | Kvalificerat hemlig | Hemlig | Hemlig | Hemlig |
| Jungtinė Karalystė | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |

Slaptumo žymų laipsnių atitiktis

Europol (1)

TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET

SECRET UE/EU SECRET

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL

RESTREINT UE/EU RESTRICTED

Belgija

Très Secret

Zeer Geheim

Secret

Geheim

Confidentiel

Vertrouwelijk

Diffusion restreinte

Beperkte verspreiding

Bulgarija

СТРОГО СЕКРЕТНО

СЕКРЕТНО

ПОВЕРИТЕЛНО

ЗА СЛУЖЕБНО ПОЛЗВАНЕ

Čekija

Přísně tajné

Tajné

Důvěrné

Vyhrazené

Danija

Yderst hemmeligt

Hemmeligt

Fortroligt

Til tjenestebrug

Vokietija

Streng geheim

Geheim

VS — Vertraulich

VS — Nur für den Dienstgebrauch

Estija

Täiesti Salajane

Salajane

Konfidentsiaalne

Piiratud

Airija

Top Secret

Secret

Confidential

Confidential

Graikija

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Ispanija

Secreto

Reservado

Confidencial

Difusión Limitada

Prancūzija

Très Secret Défense

Secret Défense

Confidentiel Défense

Italija

Segretissimo

Segreto

Riservatissimo

Riservato

Kipras

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Latvija

Sevišķi slepeni

Slepeni

Konfidenciāli

Dienesta vajadzībām

Lietuva

Visiškai slaptai

Slaptai

Konfidencialiai

Riboto naudojimo

Liuksemburgas

Très secret

Secret

Confidentiel

Diffusion restreinte

Vengrija

Szigorúan titkos!

Titkos!

Bizalmas!

Korlátozott terjesztésű!

Malta

L-Ghola Segretezza

Sigriet

Kunfidenzjali

Ristrett

Nyderlandai

BE Zeer geheim

STG Zeer geheim

STG Confidentieel

Vertrouwelijk

Austrija

Streng geheim

Geheim

Vertraulich

Eingeschränkt

Lenkija

Ściśle Tajne

Tajne

Poufne

Zastrzeżone

Portugalija

Muito Secreto

Secreto

Confidencial

Reservado

Rumunija

Strict secret de importanță deosebită

Strict secret

Secret

Secret de serviciu

Slovėnija

Strogo tajno

Tajno

Zaupno

Interno

Slovakija

Prísne tajné

Tajné

Dôverné

Vyhradené

Suomija

Erittäin salainen

Salainen

Luottamuksellinen

Viranomaiskäyttö

Švedija

Kvalificerat hemlig

Hemlig

Hemlig

Hemlig

Jungtinė Karalystė

Top Secret

Secret

Confidential

Restricted

---

(1)  „Europol“ žyma įterpiama po slaptumo žyma.

---

IV Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

EEE jungtinis komitetas

| 17.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/23

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 191/08/COL

2008 m. kovo 17 d.

dėl nemokamos darbo jėgos, vykdant mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą (Norvegija)

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį,

atsižvelgdama į Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 ir 3 dalis ir II dalies 4 straipsnio 4 dalį, 6 straipsnį ir 7 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į Institucijos Valstybės pagalbos gaires (4) dėl EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių taikymo ir aiškinimo, ypač į skyrių apie pagalbą moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai bei inovacijų diegimui,

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 8 d. Institucijos sprendimą Nr. 59/06/COL pradėti oficialią tyrimo procedūrą, numatytą Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje ir II dalies 6 straipsnyje,

paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal pirmiau minėtus straipsnius (5),

kadangi:

I.   FAKTAI

1.   PROCEDŪRA

2005 m. spalio 14 d. Norvegijos atstovybės Europos Sąjungoje raštu, kuriame persiunčiamas 2005 m. spalio 5 d. Norvegijos prekybos ir pramonės ministerijos raštas, (abu raštai Institucijos gauti ir užregistruoti 2005 m. spalio 17 d. (Nuorodos Nr. 346675) Norvegijos institucijos pranešė pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį apie pasiūlymą dėl naujos schemos teikti finansinę pagalbą nemokamai darbo jėgai, vykdant mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą. Toliau pasiūlyta schema vadinama „Nemokamos MTP darbo jėgos schema“.

2006 m. kovo 8 d. raštu (Nuoroda Nr. 364666), tai pat remdamasi įvairiu apibusiu susirašinėjimu (6), Institucija informavo Norvegijos institucijas, kad nusprendė pradėti Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 6 straipsnyje nustatytą procedūrą dėl Nemokamos MTP darbo jėgos schemos ir pakvietė jas teikti savo pastabas dėl sprendimo.

2006 m. balandžio 19 d. Norvegijos atstovybės Europos Sąjungoje raštu, kuriame persiunčiami atitinkamai 2006 m. balandžio 7 ir 11 d. Viešojo administravimo ir reformų ministerijos ir Prekybos ir pramonės ministerijos raštai, Norvegijos institucijos pateikė savo pastabas. Institucija gavo ir užregistravo laišką 2006 m. balandžio 20 d. (Nuorodos Nr. 370829).

Sprendimas Nr. 59/06/COL pradėti oficialią tyrimo procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir jo EEE priede (7). Institucija pakvietė suinteresuotąsias šalis teikti savo pastabas. Institucija negavo pastabų iš suinteresuotųjų šalių.

Galiausiai 2008 m. vasario 15 d. Viešojo administravimo ir reformų ministerijos elektroniniu paštu atsiųstame rašte (Nuoroda Nr. 465311) Norvegijos institucijos pateikė visą informaciją, neoficialiai perduotą telefonu ir elektroniniu paštu 2007 m. ir 2008 m. sausio mėn.

2.   SIŪLOMOS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

2.1.   NEMOKAMOS MTP DARBO JĖGOS SCHEMOS TIKSLAS, TEISINIS PAGRINDAS IR VEIKIMAS

Iš parengiamųjų teisės aktų matyti, kad bendrasis Nemokamos MTP darbo jėgos schemos tikslas – skatinti mažų įmonių investicijas, kaip antai verslininkų ir individualių įmonių, didesnes investicijas į mokslinius tyrimus ir plėtrą (8). Tiksliau, naujosios schemos tikslas – skatinti asmenų pastangas į mokslinius tyrimus ir plėtrą orientuotose įmonėse, kurios pradiniame etape dažnai priklauso nuo darbo jėgos išteklių, kuriems negali sumokėti. Norvegijos institucijos mano, kad į mokslinius tyrimus ir plėtrą orientuotos įmonės yra svarbios siekiant sukurti vertę iš mokslinių tyrimų ir inovacijoms plėtoti.

Norvegijos institucijos išsamiau paaiškino, kad Nemokamos MTP darbo jėgos schemos įdiegimo motyvas buvo tas, kad pagal dabar egzistuojančią „Skattefunn“ schemą (9) negalima remti nemokamos darbo jėgos, kai mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą vykdo verslininkai ir individualios įmonės, nes „Skattefunn“ schema yra mokesčių lengvatų schema (10). Šiuo atžvilgiu institucijos paaiškino, kad pagal „Skattefunn“ schemą pagalba skiriama mokslinių tyrimų ir plėtros veiklai mokesčių lengvatų (mokesčių kredito) pavidalu, kai iš mokesčių sumos, kurią turi sumokėti įmonė, atskaitoma suma, lygi reikalavimus atitinkančių išlaidų procentiniam dydžiui. Tačiau Norvegijos institucijos manė, kad būtų nesilaikoma bendrųjų mokesčių teisės aktų, jei iš reikiamos mokėti mokesčių sumos būtų atimama suma, kurios pagrindas – ne faktinės tinkamumo reikalavimus atitinkančios išlaidos, bet neatlyginta darbo jėga, t. y. „išlaidos“, kurių nebuvo tuo požiūriu, kad nebuvo mokamas atlyginimas ir niekas neatsispindi įmonės ataskaitose. Tuo remiantis manoma, kad nemokama darbo jėga pagal „Skattefunn“ schemą negali būti laikoma reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis.

Atsižvelgdamos į tai Norvegijos institucijos pasiūlė sukurti Nemokamos MTP darbo jėgos schemą, pagal kurią finansinė parama neapmokestinamų dotacijų pavidalu turėtų būti skiriama nemokamai darbo jėgai, vykdant mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą. Taigi Norvegijos institucijos mano, kad Nemokamos MTP darbo jėgos schema turėtų pataisyti arba papildyti egzistuojančią „Skattefunn“ schemą.

Pranešime Norvegijos institucijos taip pat paaiškino, kad daugelyje šalių vykdomi pagal „Skattefunn“ schemą patvirtinti projektai, bet vėliau tokių projektų atžvilgiu jau nebuvo galima pasinaudoti mokesčių lengvata (arba reikėjo grąžinti sumą, lygią gautai mokesčių lengvatos sumai), nes projektuose buvo nemokamos darbo jėgos. Todėl Norvegijos institucijos nusprendė pristatyti Kompensacijos schemą, siekdamos kompensuoti įmonėms finansinius nuostolius, kuriuos jos patyrė 2002–2004 m. dėl mokslinių tyrimų ir plėtos projektų, nes nemokamai darbo jėgai negalėjo būti taikoma „Skattefunn“ schema (11). Institucija savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl Nemokamos MTP darbo jėgos schemos atsižvelgė į tai, kad pagal Kompensacijos schemą įmonėms skirta pagalba būtų laikoma de minimis pagalba pagal „de minimis reglamentą“ (12). Kompensacijos schema nėra oficialios tyrimo procedūros dalis.

Pirminiame Norvegijos Vyriausybės pasiūlyme Norvegijos parlamentui (13) dėl valstybės biudžeto (po šio pasiūlymo Parlamentui buvo pateikta Parlamentinio komiteto rekomendacija (14) Vyriausybė pasiūlė Nemokamos MTP darbo jėgos schemai ir Kompensacijos schemai iš viso skirti 70 mln. NOK (15). Dar laukiama Institucijos patvirtinimo ir lėšos dar neišmokėtos pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą, bet Norvegijos institucijos paaiškino, kad tikimasi, jog didžiausias metinis schemos biudžetas bus maždaug 50 mln. NOK (16).

Norvegijos parlamentas, kuris patvirtino pirminį Nemokamos MTP darbo jėgos schemos biudžetą, 2005 m. birželio 17 d. kartu patvirtino pasiūlymą dėl Norvegijos akto dėl turto ir pajamų apmokestinimo dalinio pakeitimo įvedant nuostatas dėl Nemokamos MTP darbo jėgos schemai skiriamų lėšų (toliau – Mokesčių įstatymas dėl Nemokamos MTP darbo jėgos schemos (17) apmokestinimo ir aukščiausių ribų.

Buvo ne tik patvirtintas biudžetas ir priimtas Mokesčių įstatymas dėl Nemokamos MTP darbo jėgos schemos, bet Norvegijos prekybos ir pramonės ministerija parengė ir gairių projektą dėl Nemokamos MTP darbo jėgos schemos įgyvendinimo (toliau – Nemokamos MTP darbo jėgos schemos gairės) (18). Gairių projekte numatyta, kad „Norges forskningsråd“ (Norvegijos mokslinių tyrimų taryba) bus įstaiga, atsakinga už schemos administravimą ir įgyvendinimą.

Iš Nemokamos MTP darbo jėgos schemos gairių matyti, kad reikalavimus atitinkančiuose projektuose turi būti vykdoma mokslinių tyrimų ir plėtros veikla, kurią vykdo asmenys, už savo negaunantys darbą jokio užmokesčio ar kitokios kompensacijos. Schema netaikoma asmenims, kuriems mokama iš kitų viešųjų šaltinių (19).

Pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemos gaires reikalavimus atitinkantys projektai yra:

| i) | projektai, pagal kuriuos vykdomi planuoti moksliniai tyrimai ar labai svarbūs tyrimai, kuriais siekiama įgyti naujų žinių ir įgūdžių, reikalingų naujiems produktams, procesams ar paslaugoms kurti arba esantiems produktams, procesams ar paslaugoms labai pagerinti. Jie apima sudėtingų sistemų komponentų kūrimą, kurio reikia tokiems moksliniams tyrimams, ypač generinių technologijų patvirtinimui, kad būtų išskirti prototipai, nurodyti ii punkte (20); ir |
| --- | --- |

i)

projektai, pagal kuriuos vykdomi planuoti moksliniai tyrimai ar labai svarbūs tyrimai, kuriais siekiama įgyti naujų žinių ir įgūdžių, reikalingų naujiems produktams, procesams ar paslaugoms kurti arba esantiems produktams, procesams ar paslaugoms labai pagerinti. Jie apima sudėtingų sistemų komponentų kūrimą, kurio reikia tokiems moksliniams tyrimams, ypač generinių technologijų patvirtinimui, kad būtų išskirti prototipai, nurodyti ii punkte (20); ir

| ii) | projektai, kuriais siekiama suteikti naujos informacijos, žinių ar patirties, kurią, kaip manoma, įmonė naudos kurdama naujus ar geresnius produktus, paslaugas ar diegdama gamybos būdus. Be to, veikla, kurios rezultatai, gauti iš pramoninių mokslinių tyrimų, perkeliami į naujų pagerintų produktų, paslaugų ar gamybos procesų planą, projektą ar dizainą, tai pat į pirmojo prototipo ar bandomojo projekto, kuris negali būti komerciškai naudojamas, kūrimą, taip pat yra pagal schemą reikalavimus atitinkanti veikla (21). |
| --- | --- |

ii)

projektai, kuriais siekiama suteikti naujos informacijos, žinių ar patirties, kurią, kaip manoma, įmonė naudos kurdama naujus ar geresnius produktus, paslaugas ar diegdama gamybos būdus. Be to, veikla, kurios rezultatai, gauti iš pramoninių mokslinių tyrimų, perkeliami į naujų pagerintų produktų, paslaugų ar gamybos procesų planą, projektą ar dizainą, tai pat į pirmojo prototipo ar bandomojo projekto, kuris negali būti komerciškai naudojamas, kūrimą, taip pat yra pagal schemą reikalavimus atitinkanti veikla (21).

Norvegijos institucijos teigia, kad toks reikalavimus atitinkančių mokslinių tyrimų ir plėtros projektų apibrėžimas atitinka reikalavimus atitinkančių mokslinių tyrimų ir plėtros projektų apibrėžimą pagal esamą „Skattefunn“ schemą. Iš tikrųjų Norvegijos institucijos nurodo, kad reikalavimus atitinkantys projektai pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą yra projektai, kurie atitinka „Skattefunn“ kriterijus arba patvirtinti pagal „Skattefunn“ schemą (22).

Kaip minėta pirmiau, Nemokamos MTP darbo jėgos schemą administruos ir įgyvendins Norvegijos mokslinių tyrimų taryba. Ši įstaiga taip pat yra sekretoriatas ir administravimo įstaiga, kuri vertina, ar projektai atitinka reikalavimus pagal „Skattefunn“ schemą (23). Norvegijos institucijos paaiškino, jog tai, kad reikalavimus atitinkanti mokslinių tyrimų ir plėtros veikla vienodai apibrėžiama ir pagal „Skattefunn“ schemą, ir pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą, ir kad administravimo įstaiga, kuri vertina, ar projektai atitinka reikalavimus, yra ta pati pagal abi schemas, reiškia, kad abiejų schemų įgyvendinimas yra glaudžiai koordinuojamas. Šiuo atžvilgiu siekiama, kad paraiškų teikėjams, besikreipiantiems dėl reikalavimus atitinkančios mokslinių tyrimų ir plėtros veiklos, reikėtų užpildyti vieną bendrą paraiškos blanką, kuriame paraiškos teikėjas gali pasirinkti, ar paramos prašo dėl mokamos ir (arba) nemokamos darbo jėgos, vykdant tiesiogiai susijusią mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą (24). Be to, į finansinę paramą, skirtiną pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą, bus atsižvelgta, kai paraiškų teikėjai taip pat prašys paramos pagal „Skattefunn“ schemą ir visai pagalbai bus taikoma maksimali riba pagal pastarąją schemą (25). Iš tikrųjų, Norvegijos institucijų nuomone, vienintelis dviejų schemų skirtumas – reikalavimus atitinkančių išlaidų tipas (t. y. mokama darbo jėga ar nemokama darbo jėga) ir paramos skyrimo būdas (t. y. mokesčių lengvata ar neapmokestinama dotacija).

Be to, Norvegijos institucijos teigia, kad projektai būtų laikomi atitinkančiais reikalavimus pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą, jie negali būti pradėti anksčiau nei kreipiamasi paramos (26).

2.2.   GAVĖJAI

Pranešime Norvegijos institucijos paaiškino, kad Nemokamos MTP darbo jėgos schema būtų atvira visiems mokesčių mokėtojams, kurie privalo mokėti mokesčius Norvegijoje, įskaitant visas įmones, neatsižvelgiant į jų dydį, sektorių ir regioną (27). Įmonės, kartu vykdančios bendradarbiavimo projektą, taip pat gali pasinaudoti schema (28).

Norvegijos institucijos paaiškino, kad vidutinės ir didelės bendrovės buvo įtrauktos į Nemokamos MTP darbo jėgos schemą dėl to, kad buvo laikomasi „Skattefunn“ schemos sąlygų (schema atvira visoms įmonėms, neatsižvelgiant į jų dydį). Norvegijos institucijos šiuo atžvilgiu paaiškino, kad „dar ir dėl to Nemokamos MTP darbo jėgos schemoje apibrėžiant gavėjus oficialiai nediskriminuojamos didesnės įmonės“ (pabraukta papildomai) (29).

Tačiau Norvegijos institucijos taip pat paaiškino, kad praktikoje Nemokamos MTP darbo jėgos schema yra skirta tik verslininkams ir individualioms įmonėms: „NET jei į schemą įraukiamos visų dydžių įmonės, pats schemos pobūdis (parama nemokamai darbo jėgai) reiškia, kad skatinamasis poveikis bus svarbiausias verslininkų įmonėms ir individualioms įmonėms“ (30). Maždaug taip pat institucijos teigė, kad Nemokamos MTP darbo jėgos schema yra „...visų pirma skirta naujai įsteigtoms technologijomis pagrįstoms įmonėms, kurios nepajėgia mokėti atlyginimų asmenims, vykdantiems MTP veiklą“ ir „kadangi pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą remiamas neatlygintinas darbas, kurį atlieka atlyginimų ar kitų kompensacijų už darbą negaunantys MTP darbuotojai, schema netaikoma įprastoms vidutinėms ir didelėms įmonėms“ (31).

Tuo remdamosi Norvegijos institucijos teigė, kad „Bendrovės, kurių metinė apyvarta ar bendras metinis balansas atitinka ESA pateiktą vidutinių įmonių apibrėžtį, iš tikrųjų negaus paramos nemokamai darbo jėgai“ (32). Institucijos pridūrė, kad „Didesnėse įmonėse MTP darbuotojai paprastai yra įdarbinti ir gauna atlyginimą už faktinę MTP veiklą „Skattefunn“ projekte“ ir „išlaidoms, skirtoms mokėti už tokių darbuotojų darbą, gali būti taikoma mokesčių lengvata pagal „Skattefunn“ schemą, todėl tokioms įmonėms nėra nei poreikio, nei pagrindo kreiptis dotacijos pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą“ (33).

Galiausiai Norvegijos institucijos teigia, kad, kadangi maksimali paramos suma reikalavimus atitinkantiems projektams yra tokia pati, nesvarbu, ar parama išskirtinai suteikta mokesčių lengvatų pavidalu pagal „Skattefunn“ schemą, ar derinant mokesčių lengvatą ir dotaciją, suteiktą pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą, didelėms įmonėms nėra paskatos gauti paramą iš abiejų schemų.

Todėl savo 2008 m. vasario 15 d. rašte (Nuoroda Nr. 465311) Norvegijos institucijos informavo Instituciją, kad „schema yra oficialiai skirta tik mažosioms įmonėms ir mikroįmonėms, kurias apibrėžė Institucija“.

2.3.   REIKALAVIMUS ATITINKANČIOS IŠLAIDOS IR PAGALBOS INTENSYVUMAS

Norvegijos institucijos pranešė, kad pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą reikalavimus atitinkančias išlaidas sudaro nemokamos darbo jėgos išlaidos, susijusios su reikalavimus atitinkančiu projektu (34). Dėl nemokamos darbo jėgos valandinio atlygio nustatymo Norvegijos institucijos paaiškino, kad, kadangi oficiali asmenų kvalifikacija ne visada rodo gebėjimą vykdyti mokslinių tyrimų ir plėtros projektus, sunku nustatyti tam tikrą atlygį, kuris atitiktų susijusį išsilavinimą, patirtį ir darbo sritį. Todėl buvo nuspręsta skaičiuojant, kokia turėtų būti parama pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą, taikyti vieną bendrą valandinį atlygį.

Norvegijos institucijų siūlomas valandinis atlygis – 1,6 ‰ 2005 m. nominalaus metinio pramonės darbuotojo atlyginimo (348 300 NOK) (35), o tai yra 557,28 NOK valandinis atlygis, kuris paprastumo sumetimais suapvalintas iki 500 NOK. Prekybos ir pramonės ministerija gali pakoreguoti 500 NOK valandinį atlygį atsižvelgdama į bendrojo darbo užmokesčio pokyčius.

Valandinio atlygio (1,6 ‰ nominalaus metinio atlyginimo) apskaičiavimo metodiką sukūrė Norvegijos mokslinių tyrimų taryba. Šiuo atžvilgiu Norvegijos institucijos paaiškino, kad valandinis darbo jėgos atlygis iš tikrųjų gali būti paprastai nustatomas pagal vidutinį metinį atlyginimą (pagrįstą statistiniais duomenimis) ir vidutines metines darbo valandas. Tačiau, siekdama supaprastinti mokslinių tyrimų ir plėtros veiklos paramos teikimą, Norvegijos mokslinių tyrimų taryba tuo neapsiribojo. Todėl Taryba sukūrė metodiką, pagal kurią į valandinį atlygį įtraukiamos ne tik i) atlyginimų išlaidos, bet ir ii) „kitos veiklos išlaidos“, apskaičiuotos vienam darbuotojui ir susidedančios iš a) su atlyginimu susijusių socialinių išlaidų (pvz., pensija, socialinis draudimas ir kt.); b) įrangos naudojimo išlaidų vienam darbuotojui (pvz., naudojimasis telefonu, kompiuteriu ir IT įranga, kopijavimo aparatu ir kt.); c) bendrųjų pridėtinių elektros, šildymo, biuro nuomos, darbuotojų maitinimo ir aptarnavimo ir pagalbinių darbuotojų laikino darbo išlaidų; d) priemonių ir biuro reikmenų nuomos ir (arba) pirkimo.

Todėl „nemokamos darbo jėgos“ valandinis atlygis apima ne tik su atlyginimu susijusias išlaidas, bet ir „kitas veiklos išlaidas“, tenkančias vienam darbuotojui (36).

Kurdama metodiką Norvegijos mokslinių tyrimų taryba išnagrinėjo daugelio Norvegijos įmonių ataskaitas ir pamatė, kad vidutinės metinės veiklos išlaidos yra 1,8 kartų didesnės nei metinės atlyginimo išlaidos (įskaitant socialines išlaidas) (37). Pakoregavus metines atlyginimo išlaidas dėl to, kad į jas buvo įtrauktos ir socialinės išlaidos (sudarančios 40 % atlyginimo), išėjo, kad vidutinės veiklos išlaidos yra 2,52 kartų didesnės už tik atlyginimo išlaidas. Padalijus šį skaičių iš metinių vidutinių darbo valandų (1 500) (38), buvo nustatyta, kad veiklos išlaidos, matuojamos valandų pagrindu, yra 1,68 ‰ (suapvalinta iki 1,6 ‰) didesnės už metines tik atlyginimo išlaidas. Atitinkamai, pagal metodiką valandinis nemokamos darbo jėgos atlygis (apimantis atlyginimo išlaidas ir „kitas veiklos išlaidas“) skaičiuojamas kaip 1,6 ‰ atitinkamo metinio atlyginimo.

Nemokamos MTP darbo jėgos schemos gairėse numatyta, kad reikalavimus atitinkančioms išlaidoms nemokamai darbo jėgai taikoma riba vienai įmonei – 2 mln. NOK per metus (39).

Galiausiai dėl kontrolės priemonių, teikiant kiekvieną dotacijos paraišką, nemokama darbo jėga ir kitos projekto išlaidos turi būti patvirtintos buhalterio (40). Nors tai, kad patirtos „kitos veiklos išlaidos“, patvirtinama remiantis sąskaitomis faktūromis, Norvegijos institucijos paaiškino, jog, kadangi nėra nemokamos darbo jėgos dirbtų valandų įrodymų, reikalaujama, kad įmonės nurodytų susijusio asmens pavardę, darbo valandų skaičių, datą ir užduotį. Projektuose, kuriuose dalyvauja daugiau nei vienas asmuo, prie nurodytų duomenų turi pasirašyti ir asmuo, kuris yra nemokama darbo jėga, ir asmuo, atsakingas už projektą. Be to, Norvegijos mokslinių tyrimų taryba gali sumažinti nurodytų valandų skaičių, jei procedūros metu atskleidžiama, kad deklaruotas neteisingas valandų skaičius.

Nemokamos darbo jėgos schemos gairėse nustatyta, kad pagal schemą skiriamoms dotacijoms taikomi ribiniai dydžiai, nustatyti Norvegijos akto dėl turto ir pajamų apmokestinimo 16–40 skyriuje (41). Ta nuostata yra „Skattefunn“ schemos pagrindas ir pagal ją nustatoma, kad priimtinas iki 20 % pagalbos intensyvumas mažų ir vidutinių įmonių atveju.

Norvegijos institucijos pranešime pateikė informaciją, kad bendras MVĮ pagalbos intensyvumas yra 27,8 % (42). Parama pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą mokama dotacijos, lygios 20 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, pavidalu (43). Tačiau papildomai pagal Mokesčių įstatymą dėl Nemokamos MTP darbo jėgos dotacijos atleidžiamos nuo įmonių pajamų mokesčio, kuris šiuo metu yra 28 %. Todėl neapmokestinama 20 % reikalavimus atitinkančių išlaidų dotacija yra tokia pati, kaip apmokestinama tokių išlaidų 27,8 % dotacija. Todėl bendras pagalbos intensyvumas yra 27,8 %.

Pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą skiriamos dotacijos vertinamos kartu su pagalba, gauta pagal „Skattefunn“ schemą, ir parama pagal pirmąją schemą įtraukiama skaičiuojant pagalbos pagal antrąją schemą ribas. Pagal „Skattefunn“ schemą bendra paramos MVĮ suma negali būti didesnė kaip 20 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, kurios negali viršyti 4 mln. NOK vienoje įmonėje per vienerius metus. Jei bendra finansinės paramos suma peržengtų pagal „Skattefunn“ schemą nustatytas ribas, atitinkamai būtų sumažinta mokesčių lengvata. Tačiau Norvegijos institucijos paaiškino, kad tokios ribos neturi pažeisti nuostatos, kad išlaidos, priskiriamos nemokamai darbo jėgai, turi bet kokiu atveju neperžengti pirmiau minėtos 2 mln. NOK vienoje įmonėje per vienerius metus ribos. Galiausiai institucijos paaiškino, kad tais atvejais, kai projektui skiriama dotacija pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą ir viešoji parama iš kitų šaltinių, kurie nėra „Skattefunn“ schema, ir bendra parama viršija bendros pagalbos sumos riba, bus sumažinta dotacija, skiriama pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą.

2.4.   BIUDŽETAS IR TRUKMĖ

Kaip minėta pirmiau, Norvegijos institucijos numato, kad būsimasis Nemokamos MTP darbo jėgos schemos biudžetas bus ne didesnis kaip maždaug 50 mln. NOK per metus.

Buvo pranešta, kad Nemokamos MTP darbo jėgos schema yra neribotos trukmės. Tačiau 2008 m. vasario 15 d. (Nuoroda Nr. 465311) rašte Norvegijos institucijos nurodė, kad ilgiausia schemos trukmė būtų susijusi su dabartinės Valstybės pagalbos gairių dėl pagalbos moksliniam tyrimams, plėtrai ir inovacijoms (toliau – MTPI gairės) trukme, o pastarųjų galiojimas baigsis 2013 m. gruodžio 31 d. Norvegijos institucijos žino, kad dėl ilgesnės Nemokamos MTP darbo jėgos schemos reikės pateikti naują pranešimą.

3.   PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

Institucija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą remdamasi preliminariais duomenimis, kad Nemokamos MTP darbo jėgos schema yra valstybės pagalba, o tai kažin ar būtų suderinama su EEE susitarimu. Vienas iš dalykų, dėl kurių abejojo Institucija, – ar pagalbos intensyvumas pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą gali būti didesnis, nei nustatytas Valstybės pagalbos gairėse (44). Iš tikrųjų dotacijos, kurios gali būti skiriamos pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą, yra neapmokestinamos ir pasikeitus mokesčių normai bendras pagalbos intensyvumas gali padidėti. Be to, kadangi „nemokamos darbo jėgos“ išlaidos faktiškai nėra patiriamos, Institucija abejojo, ar pagal tas gaires jos galėtų būti laikomos reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis. Šiuo atžvilgiu Institucija atsižvelgė į faktą, kad pagal 6-ąją Bendrijos mokslinių tyrimų bendrąją programą parama „nemokamai“ darbo jėgai nebuvo leidžiama. Beje, Institucija turėjo abejonių dėl būtino skatinamojo poveikio.

4.   NORVEGIJOS INSTITUCIJŲ PASTABOS

Norvegijos institucijos paaiškino, kad jei padidės mokesčių norma, dotacija pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą bus prireikus sumažinta, kad būtų užtikrinta, jog pagalbos intensyvumas nebūtų didesnis už didžiausią pagalbos intensyvumą, nustatytą pagal MTPI gaires. Norvegijos institucijos grindžia šį teiginį paskutine Nemokamos MTP darbo jėgos schemos 3 dalies paskutiniąja pastraipa, kurioje, išvertus į anglų kalbą, sakoma, kad „svarstant bendrą viešąjį projekto finansavimą, dotacija (nemokamai darbo jėgai) apskaitoma taip pat, kaip ir mokesčių lengvata. Jei bendras viešasis projekto finansavimas (viršutinė riba) yra didesnis už leistiną pagalbą, pagal ESA taisykles mokesčių lengvata bus sumažinama. Jei dėl paramos nemokamai darbo jėgai peržengiama bendros leistinos pagalbos riba, dotacija nemokamai darbo jėgai bus sumažinama“ (45).

Dėl 6-osios Bendrijos mokslinių tyrimų bendrosios programos teiginio, kad „fiziniai asmenys negali nurodyti jokių darbo jėgos išlaidų, susijusių su jų asmeniniu dalyvavimu projekte“, Norvegijos institucijos teigė, kad sąvoka „fiziniai asmenys“ taikoma universitetų/kolegijų darbuotojams, kurie gauna atlyginimą iš mokslinių tyrimų institucijos (priešingai nei individuali įmonė). Kadangi tokie asmenys jokiu atveju neatitinka reikalavimų, kad gautų paramą pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą, Norvegijos institucijos mano, kad nuoroda į 6-ąją Bendrijos mokslinių tyrimų bendrosios programą netinkama.

Dėl siūlomo valandinio atlygio Norvegijos institucijos nurodė, kad atskaitos taškas apskaičiuojant 500 NOK valandinį atlygį yra nominalus metinis pramonės darbuotojo atlyginimas, kuris yra daug mažesnis už nominalų metinį mokslinių tyrimų ir plėtros darbuotojų atlyginimą. Kadangi individualioje įmonėje ir pas verslininkus dirbančių darbuotojų išsilavinimo lygis paprastai atitinka mokslinių tyrimų ir plėtros darbuotojų aukštojo išsilavinimo lygį, valandinis atlygis Nemokamos MTP darbo jėgos schemos tikslais galėjo būti skaičiuojamas remiantis didesniu civilinių inžinierių atlyginimu. 2005 m. jis buvo 460 000 NOK arba 530 000 NOK (atsižvelgiant į tai, ar darbuotojų darbo stažas yra penkeri, ar dešimt metų), taikant 772,80 NOK arba 890,40 NOK valandinį atlygį (46). Tuo remdamosi Norvegijos institucijos teigė, kad siūlant valandinį atlygį, apskaičiuotą pagal daug mažesnį nominalų metinį pramonės darbuotojų atlyginimą, valandinis atlygis yra minimalus.

Dėl skatinamojo poveikio Norvegijos institucijos teigia, kad, kadangi grynieji pinigai yra didžiausia problema ankstyvuoju pradiniu etapu, skatinamasis poveikis savaime bus pagrindinei tikslinei schemos grupei, būtent smulkiesiems verslininkams ir individualioms įmonėms.

II.   VERTINIMAS

1.   PAGALBA PAGAL EEE SUSITARIMO 61 STRAIPSNIO 1 DALĮ

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad:

„Išskyrus tuos atvejus, kai šis susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokiu pavidalu suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo susitarimu, kai ji daro įtaką susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.“

Priemonė laikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, jeigu ji atitinka šiuos keturis suvestinius kriterijus: i) priemonė pagalbos gavėjams suteikia ekonominį pranašumą, kuris nėra įgyjamas įprastinėmis verslo sąlygomis; ii) šis ekonominis pranašumas yra suteikiamas valstybės arba iš valstybės išteklių; iii) pagalba yra atrankinė, nes pranašumas suteikiamas tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai; iv) iškreipiama konkurencija ir daromas poveikis prekybai tarp susitariančiųjų šalių. Toliau nagrinėjama, ar šiuo atveju minėta pagalba atitinka visus keturis suvestinius kriterijus.

1.1.   EKONOMINIS PRANAŠUMAS

Priemonė turi suteikti pagalbos gavėjams ekonominį pranašumą, kurio jie neįgytų įprastinėmis verslo sąlygomis.

Pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą Norvegijos institucijos skirs finansines dotacijas mokesčių mokėtojams, įskaitant įmones. Šias dotacijas gaunančios įmonės įgyja ekonominį pranašumą, t. y. dotaciją, ir tokio pranašumo jos nebūtų įgijusios įprastinėmis verslo sąlygomis.

Be to, dotacijoms netaikomas įmonių pajamų mokestis. Mokesčių lengvata leidžia gavėjams nepatirti išlaidų, kurios paprastai turi būti mokamos iš jų biudžetų, taigi ne tik pati dotacija, bet ir lengvata yra ekonominis pranašumas.

1.2.   VALSTYBĖS IŠTEKLIŲ NAUDOJIMAS

Priemonę turi teikti valstybė arba ji turi būti teikiama iš valstybės išteklių.

Dotacijas, suteiktas pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą, finansuoja Prekybos ir pramonės ministerija, taigi jas finansuoja valstybė.

Be to, įmonių pajamų mokesčio netaikymo dotacijoms atžvilgiu mokesčių lengvata reiškia, kad valstybė atsisako mokesčių pajamų ir tas mokesčių pajamų netekimas yra lygus sunaudojamiems valstybės ištekliams iždo išlaidų pavidalu (47).

47

1.3.   TAM TIKROMS ĮMONĖMS ARBA TAM TIKRŲ PREKIŲ GAMYBAI SUTEIKIAMAS PRANAŠUMAS

Priemonė turi būti atrankinė ir tuo ji naudinga „tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai“.

Pranešime nurodyta, kad finansavimas pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą būtų prieinamas visoms įmonėms, neatsižvelgiant į jų dydį, sektorių ir regioną.

2003 m. vasario 5 d. Sprendime Nr. 16/03/COL, kuriuo leidžiama „Skattefunn“ schemą taikyti visoms įmonėms, neatsižvelgiant į jų dydį ir sektorių (48), Institucija nustatė, kad „Skattefunn“ schemą administruojanti ir įgyvendinanti įstaiga (Norvegijos mokslinių tyrimų taryba) turi diskrecinę galią vertindama mokslinių tyrimų pobūdį ir paramos priemonės skatinamąjį poveikį.

48

Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą informaciją ir į tai, kad projektų tinkamumo nustatymo kriterijai pagal „Skattefunn“ schemą ir pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą yra vienodi ir vertinami tos pačios administravimo įstaigos, t. y. Nacionalinio mokslinių tyrimų centro, Institucija laikosi nuomonės, kad šį įstaiga turi diskrecines galias taip pat ir įgyvendindama Nemokamos MTP darbo jėgos schemą. Šiuo atžvilgiu Institucija primena, jog Europos Teisingumo Teismas nurodė, kad finansinės paramos schemą administruojančios viešosios institucijos diskrecinės galios reiškia, kad schema yra de facto atrankinė (49). Taigi Institucija daro išvadą, kad tokia schema būtų de facto atrankinė.

de facto

49

de facto

Iš tikrųjų Norvegijos institucijų teiginiai, kad „...dėl to Nemokamos MTP darbo jėgos schemoje apibrėžiant gavėjus oficialiai nediskriminuojamos didesnės įmonės“ (pabraukta papildomai), „įmonės, kurių metinė apyvarta ar bendras metinis balansas atitinka ESA pateiktą vidutinių įmonių apibrėžtį, iš tikrųjų negaus paramos nemokamai darbo jėgai“ patvirtina, kad Norvegijos mokslinių tyrimų taryba būtų pasinaudojusi savo diskrecinėmis galiomis iš tikrųjų neleisti didesnėms įmonėms gauti paramos.

Pirmiau pateiktas vertinimas būtų taip pat tinkamas įmonių pajamų įstatymo lengvatai, kurią gauna dotacijų gavėjai pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą.

Todėl oficialios tyrimo procedūros metu Norvegijos institucijos nusprendė oficialiai apriboti Nemokamos MTP darbo jėgos schemos taikymą tik mikroįmonėms ir mažosioms įmonėms, kaip jos apibrėžtos Valstybės pagalbos gairėse dėl pagalbos MVĮ (50). Todėl schema yra atrankinė.

50

1.4.   KONKURENCIJOS IŠKRAIPYMAS IR POVEIKIS SUSITARIANČIŲJŲ ŠALIŲ TARPUSAVIO PREKYBAI

Minėtos priemonės turi iškreipti konkurenciją ir daryti poveikį susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.

Nemokamos MTP darbo jėgos schema taikoma visiems Norvegijoje įsteigtiems ūkio sektoriams. Atsižvelgiant į tai, kad 2006 m. eksportas į ES sudarė maždaug 82 % viso eksporto iš Norvegijos, o importas iš ES sudarė maždaug 69 % viso Norvegijos importo, tarp Norvegijos ir ES vyksta ekstensyvi prekyba (51).

51

Tokiomis aplinkybėmis Institucija mano, kad paramos dotacija ir susijusi mokesčių lengvata pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą sustiprins santykinę gavėjų padėtį, palyginti su įmonėmis kitose EEE šalyse ir konkuruojančiomis panašiuose sektoriuose ar panašiame versle. Be to, dėl oficialaus didesnių įmonių neįtraukimo į schemą sustiprės mažųjų įmonių ir mikroįmonių, gaunančių paramą pagal schemą, padėtis. Todėl Nemokamos MTP darbo jėgos schema turėtų būti laikoma daranti poveikį prekybai ir iškreipianti ar galinti iškreipti konkurenciją.

1.5.   IŠVADA

Atsižvelgdama į tai, kas pasakyta pirmiau, Institucija daro išvadą, kad paramos dotacija, įskaitant mokesčių lengvatą, pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą yra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį.

2.   PROCEDŪRINIAI REIKALAVIMAI

PROCEDŪRINIAI REIKALAVIMAI

Pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį „ELPA priežiūros institucijai tinkamu laiku pranešama apie ketinimus suteikti arba pakeisti pagalbą, kad institucija galėtų pateikti savo pastabas. [...] Tam tikra valstybė nepradeda taikyti savo siūlomų priemonių iki tol, kol pagal šią procedūrą priimamas galutinis sprendimas“.

2005 m. spalio 14 d. raštu Norvegijos institucijos pranešė apie Nemokamos MTP darbo jėgos schemą. Pagal parengiamuosius teisės aktus Nemokamos MTP darbo jėgos schema gali įsigalioti tada, kai pranešama Institucijai ir Institucija tą schemą patvirtina (52). O kad Institucija galėtų iš anksto patvirtinti schemą, Norvegijos institucijos turi leisti įsigalioti Mokesčių įstatymui dėl Nemokamos MTP darbo jėgos schemos ir galutinai patvirtinti Nemokamos MTP darbo jėgos schemos gairių projektą (53).

52

53

Tokiomis aplinkybėmis Institucija mano, kad Norvegijos institucijos atliko pareigą pranešti ir sustabdyti veiksmus pagal Institucijos ir Teismo susitarimą 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį.

3.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS

PAGALBOS SUDERINAMUMAS

Institucija daro išvadą, kad Nemokamos MTP darbo jėgos schema yra valstybės pagalba, ir ištyrė, ar schema gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 2 ir 3 dalis.

3.1.   SUDERINAMUMAS SU EEE SUSITARIMO 61 STRAIPSNIO 2 DALIMI

Šiuo atveju netaikytina nė viena iš EEE susitarimo 61 straipsnio 2 dalyje nustatytų išimčių, nes Nemokamos MTP darbo jėgos schema nesiekiama tose nuostatose išvardytų tikslų.

3.2.   SUDERINAMUMAS SU EEE SUSITARIMO 61 STRAIPSNIO 3 DALIMI

Valstybės pagalbos priemonė laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a punktą tada, kai ji yra skirta skatinti sričių, kuriose gyvenimo lygis yra neįprastai žemas arba labai didelis nedarbas, ekonominį vystymąsi. Tačiau, kadangi Norvegijos regioninės pagalbos žemėlapyje tokių sričių nėra, ši nuostata negali būti taikoma (54).

54

Be to, EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punkte nurodyta išimtis netaikoma, nes pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą teikiama valstybės pagalba nėra skirta skatinti vykdyti su bendrais Europos interesais susijusį svarbų projektą arba dideliems Norvegijos ekonomikos sutrikimams atitaisyti.

Tačiau EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta išimtis, pagal kurią valstybės pagalbą galima laikyti suderinama su bendrąja rinka, jei ji padeda plėtoti tam tikrą ekonominę veiklą arba tam tikras ekonomikos sritis ir nedaro neigiamo poveikio prekybos sąlygoms tiek, kad tai prieštarautų bendrajam interesui, gali būti taikoma.

Toliau Institucija svarsto Nemokamos MTP darbo jėgos schemos suderinamumą su EEE susitarimo veikimu pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą pagal MTPI gaires.

Pagal MTPI gaires paprastai laikoma, kad pagalba suderinama pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, jei įvykdomos tų gairių 5 skyriuje nustatytos sąlygos ir pagalba yra paskata daugiau dalyvauti mokslinių tyrimų ir plėtros veikloje pagal gairių 6 skyrių (55).

55

MTPI gairių 5 skyriuje išvardijami skirtingi mokslinių tyrimų ir plėtros tipai, būtent „fundamentiniai tyrimai“, „pramoniniai tyrimai“ ir „bandomoji taikomoji veikla“, ir nurodomas pagalbos intensyvumas, kuris taikomas kiekvienai mokslinių tyrimų kategorijai.

fundamentiniai tyrimai“, „pramoniniai tyrimai“

bandomoji taikomoji veikla“

Iš MTPI gairių 2.2 skyriaus f punkto matyti, kad „pramoniniai tyrimai“ yra „projektai, kuriuose vykdomi planuoti moksliniai tyrimai ar labai svarbūs tyrimai, kuriais siekiama įgyti naujų žinių ir įgūdžių, reikalingų naujiems produktams, procesams ar paslaugoms kurti arba esantiems produktams, procesams ar paslaugoms labai pagerinti. Jie apima sudėtingų sistemų komponentų kūrimą, kurio reikia tokiems pramoniniams tyrimams, ypač generinių technologijų patvirtinimui, kad būtų išskirti prototipai, nurodyti [bandomoji taikomoji veikla] g punkte“. To paties skyriaus g punkte nurodyta, kad „bandomoji taikomi veikla“ apibrėžiama kaip „turimų mokslinių, technologinių, verslo ir kitų atitinkamų žinių ir įgūdžių įgijimas, sujungimas, formavimas ir taikymas siekiant sukurti naujų, pakeistų arba patobulintų produktų, procesų arba paslaugų planus, susitarimus arba dizainą. Į tai taip pat gali būti įtraukta, pavyzdžiui, kita veikla, kurios tikslas – naujų produktų, procesų ir paslaugų koncepcinis formulavimas, planavimas ir dokumentavimas. Ši veikla gali būti projektų, brėžinių, planų ir kitų dokumentų kūrimas su sąlyga, kad jie neskirti naudoti komerciniais tikslais. Taip pat ši veikla apima komerciniais tikslais naudojamų prototipų ir bandomųjų projektų kūrimą, jeigu prototipas yra galutinis komercinis produktas ir jeigu būtų pernelyg brangu tokį produktą gaminti siekiant jį panaudoti tik demonstravimo ir tvirtinimo tikslais. Jeigu jie yra toliau panaudojami komerciniais tikslais juos demonstruojant arba bandomuosiuose projektuose, visos iš tokio naudojimo gautos pajamos turi būti atimamos iš reikalavimus atitinkančių sąnaudų“.

Institucija taip pat mano, kad reikalavimus atitinkančių projektų pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą aprašymai, pateikti schemos I dalies 2.1 skyriuje, atitinka MTPI gairių 2.2 skyriaus f ir g punktuose pateiktus „pramoninių tyrimų“ ir „bandomosios taikomosios veiklos“ aprašymus.

pramoninių tyrimų“

bandomosios taikomosios veiklos“

i)   Pagalbos intensyvumas

Pagalbos intensyvumas

Pagal MTPI gairių 5.1.2 skyrių leistinas bendras pagalbos pramoninių tyrimų ir bandomosios taikomosios veiklos intensyvumas yra atitinkamai 50 % ir 25 % reikalavimus atitinkančių išlaidų. Be to, pagal 5.1.3 skyrių, kai pagalba teikiama MVĮ (kaip apibrėžta Bendrosios išimties reglamente dėl pagalbos MVĮ), gali būti suteikiama dar 10 (vidutinėms įmonėms) arba 20 (mažosioms įmonėms) procentinių taškų (56). Taigi leidžiamas pagalbos intensyvumas yra iki 60 % (vidutinėms įmonėms) arba 70 % (mažosioms įmonėms) reikalavimus atitinkančių išlaidų pramoninių tyrimų atveju. Bandomosios taikomosios veiklos atveju didžiausias pagalbos intensyvumas yra 35 % (vidutinėms įmonėms) arba 45 % (mažosioms įmonėms).

56

Nors Norvegijos institucijos pranešė apie pagalbos ir MVĮ, ir didelėms įmonėms intensyvumą pagal Nemokamą MTP darbo jėgos schemą, primenama, jog Norvegijos institucijos nusprendė apriboti schemą, kad ji apimtų tik mikroįmones ir mažąsias įmones. Vadinasi, aktualus tik MVĮ pagalbos intensyvumas (20 %). Dotacija neapmokestinama dabartine 28 % norma. Todėl bendras pagalbos intensyvumas yra 27,8 % (57). Todėl didžiausias pagalbos mikroįmonėms ir mažosioms įmonėms intensyvumas pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą yra priimtino lygio pagal Valstybės pagalbos gairių dėl MTPI 5 skyrių.

57

Jei įmonių pajamų mokesčio bazė turi būti didinama, bendras pagalbos intensyvumas taip pat atitinkamai padidėtų. Tačiau šiuo atžvilgiu Norvegijos institucijos paaiškino, kad net jei padidės mokesčių norma, Nemokamos MTP darbo jėgos schemos gairėse reikalaujama, kad pagalbos intensyvumas nebūtų didesnis už pagalbos intensyvumą, nustatytą pagal Valstybės pagalbos gaires. Kadangi Nemokamos darbo jėgos schema taikoma tik mikroįmonėms ir mažosioms įmonėms, susijusi didžiausia viršutinė riba pramoniniams tyrimams yra 70 %, bandomajai taikomajai veiklai – 45 % pagal MTPI gaires. Institucija sutinka, kad jei padidės įmonių pajamų mokestis, bendras pagalbos mikroįmonėms ir mažosioms įmonėms intensyvumas pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą gali padidėti iki tokių didžiausių lygių.

Apibendrindama Institucija patvirtina 27,8 % pagalbos mikroįmonėms ir mažosioms įmonėms intensyvumą ir pastebi, kad jis dėl padidėjusio įmonių pajamų mokesčio gali išaugti iki 70 % pramoniniams tyrimams ir 45 % bandomajai taikomajai veiklai. Norvegijos institucijos informavo Instituciją, jog Nemokamos MTP darbo jėgos schemos gairės bus oficialiai iš dalies pakeistos, kad būtų atspindėta ir bendroji riba kiekvienai mokslinių tyrimų kategorijai, ir aukščiausia riba, iki kurios pagalba gal būti padidinta didėjant mokesčių normai (58).

58

ii)   Reikalavimus atitinkančios išlaidos

Reikalavimus atitinkančios išlaidos

MTPI gairių 5.1.4 skyriuje nustatytas išlaidų, kurios turėtų būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus apskaičiuojant pagalbos intensyvumą, sąrašas. Tokie išlaidų punktai, be kita ko, apima i) išlaidas personalui, kurios apima išlaidas mokslininkams, techniniams ir pagalbiniams darbuotojams, atsakingiems vien tik už mokslinių tyrimų veiklą; ii) papildomas pridėtines išlaidas, patiriamas dėl mokslinio tyrimo projekto; ir iii) kitas veiklos išlaidas, įskaitant išlaidas medžiagoms, atsargoms ir panašiems produktams, tiesiogiai susijusiems su mokslinių tyrimų veikla (59).

59

MTPI gairių 5.1.4 skyriuje nedetalizuojama, ar išlaidos personalui gali apimti išlaidas nemokamai darbo jėgai. Tačiau Institucija mano, kad rekomendacijų, kaip aiškinti sąvoką, vartojamą Valstybės pagalbos gairėse, galima gauti išnagrinėjus, kaip ši sąvoka vartojama vadinamosios Bendrijos mokslinių tyrimų bendrosios programos kontekste (60).

60

Kaip teigiama sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą, pagal 6-ąją bendrąją programą finansinė Bendrijos parama nemokamai darbo jėgai negali būti gaunama. Bendrojo pavyzdinio susitarimo, naudojamo teikiant pagalbą pagal 6-ąją bendrąją programą, II priedo B.II.22.3 dalyje, teigiama, kad „fiziniai asmenys negali nurodyti jokių darbo jėgos išlaidų, susijusių su jų asmeniniu dalyvavimu projekte“, o B.II.19.1 dalies a punkte teigiama, kad reikalavimus atitinkančios išlaidos „privalo būti faktinės, ekonominės ir būtinos projektui įgyvendinti“. Atsižvelgdama į tai, Europos Komisija laikosi nuomonės, kad, jei išlaidų darbo jėgai vertė negali būti nustatyta ir įtraukta į įmonės apskaitos dokumentus, jos negali būti teikiamos pagal Bendrąją programą. Turėdama tai omenyje, Institucija savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl Nemokamos MTP darbo jėgos schemos suabejojo, ar nemokama darbo jėga gali būti laikoma tinkamomis išlaidomis pagal MTPI gaires.

Tačiau dabar jau patvirtintoje 7-ojoje bendrojoje programoje teigiama, kad tam tikromis sąlygomis pagalbos galima prašyti išlaidoms, kurios nėra „faktinės“ (61). Šiuo atžvilgiu standartiniame dotacijos susitarime, kuriuo remiasi Europos Komisija (Bendrasis pavyzdinis susitarimas dėl paramos pagal 7-ąją bendrąją programą), teigiama, jog, nepaisant bendrojo reikalavimo, kad reikalavimus atitinkančios išlaidos būtų faktinės, „gavėjai gali pasirinkti deklaruoti vidutines išlaidas personalui, jei tai pagrįsta patvirtinta metodika, kuriai pritaria Komisija, ir laikydamasi gavėjo valdymo principų ir įprastos apskaitos praktikos. Pagal šį dotacijos susitarimą nurodomos vidutinės išlaidos personalui, gavėjui pateikus metodikos patvirtinimą, laikomos labai nesiskiriančiomis nuo faktinių išlaidų personalui“ (62).

61

62

Susijusiuose rekomendaciniuose dokumentuose aiškinama, kad pirmiau minėta taisyklė, kuri vadinama „vidutinių išlaidų personalui metodu, pagrįstu patvirtinta metodika“, leidžia i) fiziniams asmenims, įtrauktiems į MVĮ; ir ii) MVĮ savininkams, kurie negauna atlyginimo už savo darbą MVĮ, kreiptis dėl paramos savo darbui MTP projektuose ir gauti ją. Nors nėra aiškaus reikalavimo dėl to, kokia metodika turėtų būti taikoma, iš rekomendacinių dokumentų tampa aišku, kad pagal Bendrijos programą „patvirtinta metodika“ reiškia, kad auditorius turi patvirtinti metodiką, kuri yra pagrindas apskaičiuojant darbo pastangų vertę arba „išlaidas darbo jėgai“ (t. y. iš esmės valandinį atlygį).

vidutinių išlaidų personalui metodu, pagrįstu patvirtinta metodika

patvirtinta metodika

Dėl priimtinos metodikos Institucija pirmiausia pastebi, kad rekomendacijose dėl fizinių asmenų daroma nuoroda į metodiką, skirtą nustatyti valandinį atlygį pagal pajamas (pvz., mokesčių deklaracijas) (63). Tačiau, atsižvelgiant į Europos Komisijos rekomendacijas MVĮ savininkų, kurie negauna atlyginimo ir negali įmonės ataskaitose parodyti, kokios jų išlaidos darbo jėgai, atveju, kuriose nurodoma, kad išlaidos gali būti apytikriai apskaičiuojamos, Institucijos nuomone, nuoroda į pajamomis pagrįstą metodiką nėra pakankama, kad savaime neleistų naudoti alternatyvių metodikų. 7-osios bendrosios programos tikslas – leisti apskaičiuoti darbo pastangas MTP projekte. Nėra aiškaus reikalavimo, kad galimas gavėjas gautų kokių nors pajamų, susijusių su tokia veikla. Remdamasi tuo Institucija laikosi nuomonės, kad pirmiau einančių i ir ii punktų atžvilgiu pajamų buvimas nėra savaime tinkamumo paramai sąlyga ir kad gali būti priimtinos ir kitos metodikos, skirtos nustatyti valandinį atlygį.

63

Grįždama prie Norvegijos institucijų pasiūlytos metodikos, Institucija pirmiausia pastebi, kad pagal 1,6 ‰ nominalaus metinio atlyginimo apskaičiavimo metodą gaunamas valandinis atlygis, kuris apima ne tik išlaidų darbo jėgai elementą, bet ir „kitų veiklos išlaidų“ elementą. Vadinasi, nors šios analizės tikslas – patikrinti, ar išlaidos darbo jėgai atitinka reikalavimus, kad būtų galima pateikti galutinę išvadą dėl metodikos priimtinumo, taip pat būtina patikrinti, ar elementas, susijęs su „kitomis veiklos išlaidomis“, yra reikalavimus atitinkančios išlaidos pagal MTPI gaires. Todėl toliau šie du elementai nagrinėjami atskirai.

Dėl išlaidų, priskiriamų nemokamai darbo jėgai, šis metodikos elementas paprasčiausiai apibrėžiamas pagal statistinius duomenis apie darbo užmokestį. Iš tikrųjų siūloma metodika leidžia suprasti, kad išlaidų darbo jėgai elementas yra ekvivalentas to, kas būtų gauta, jei valandinis atlygis būtų nustatytas padalijant metines vidutines darbo valandas iš nominalaus metinio pramonės darbuotojo atlyginimo, nurodyto 2005 m. statistiniuose duomenyse. Pramonės darbuotojo atlyginimo išlaidų darbo jėgai elementas atitinka 232,20 NOK valandinį atlygį (348 300/1 500).

Institucija mano, kad valandinis atlygis, gaunamas pagal oficialaus darbo užmokesčio statistinius duomenis (2005 m.), užtikrina, kad išlaidų darbo jėgai elementas nebūtų išpūstas. Be to, tai, kad valandinis atlygis nustatomas pagal metinį pramonės darbuotojo atlyginimą (palyginti su daug didesniu, tarkime, civilinio inžinieriaus atlyginimu), reiškia, jog išlaidų darbo jėgai elementas yra palyginti žemo lygio (64). Galiausiai tai, kad prie kiekvienai dotacijos paraiškai nurodytų nemokamos darbo jėgos valandų privalo pasirašyti projekto vadovas ir patvirtinti buhalteris, užtikrina, kad bus audito kontrolė, kuri atitinka (ar net yra griežtesnė) audito patvirtinimą, minimą bendrajame pavyzdiniame susitarime dėl paramos pagal 7-ąją bendrąją programą (65). Ir, žinoma, Institucija pastebi, kad taip pat kontroliuoja ir Norvegijos mokslinių tyrimų taryba, kuri patikrina, ar nurodomi skaičiai nėra akivaizdžiai neteisingi.

64

65

Tokiomis aplinkybėmis Institucija daro išvadą, kad išlaidų nemokamai darbo jėgai elementas valandinio atlygio nustatymo metodikoje yra priimtinas. Todėl vertinant atskirai, išlaidos nemokamai darbo jėgai yra reikalavimus atitinkančios išlaidos personalui pagal MTPI gaires.

Institucija mano, kad „kitų veiklos išlaidų“ aprašymas pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą (I dalies 2.3 skyrius) atitinka reikalavimus atitinkančias išlaidas kaip „papildomos pridėtinės išlaidos“ ir (arba) „kitos veiklos išlaidos“ MTPI gairių 5.1.4 skyriaus e ir f punktuose. Veiklos išlaidos apskaičiuojamos automatiškai pagal vieno darbuotojo valandinį atlygį, atsižvelgiant į pramonės darbuotojo atlyginimą, o ne pagal sąskaitoje faktūroje nurodytas išlaidas (66). Tačiau veiklos išlaidų elementas pagal metodiką apskaičiuojamas remiantis Norvegijos mokslinių tyrimų tarybos atliekama įmonės apžvalga. Tai užtikrina, kad veiklos išlaidos yra pagrįstos. Be to, veiklos išlaidų dalis apskaičiuojama pagal mažą pramonės darbuotojo atlyginimą ir veiklos išlaidų elementas nustatomas pagal valandinį atlygį. Remdamasi tuo ir atsižvelgdama į tai, kad faktiškai patiriamos veiklos išlaidos patikrinamos sąskaitose faktūrose atliekant audito kontrolę, Institucija mano, kad siūloma metodika yra priimtina nustatant „kitas veiklos išlaidas“, todėl jos yra reikalavimus atitinkančios išlaidos pagal MTPI gaires.

papildomos pridėtinės išlaidos

kitos veiklos išlaidos

66

Institucija daro išvadą, kad, remiantis principo pasikeitimu 7-ojoje bendrojoje programoje, išlaidos nemokamai darbo jėgai gali būti laikomos reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis, atsižvelgiant į valandiniam atlygiui nustatyti pasirinktą metodiką. Kaip pirmiau sakyta, Institucija mano, jog išlaidų darbo jėgai elementui ir veiklos išlaidų elementui nustatyti Norvegijos institucijų siūloma metodika yra priimtina. Taigi metodika patvirtinama ir išlaidos atitinka reikalavimus pagal MTPI gaires. Tokia išvada atitinka Institucijos poziciją 2002 m. sprendime dėl „Skattefunn“ schemos, pagal kurį Institucija patvirtino identišką metodiką, skirtą nustatyti reikalavimus atitinkančias išlaidas (67).

67

Nors pagal siūlomą metodiką atskiras vienos valandos atlygis taikomas net, jei galimi gavėjai pagal schemą yra skirtingo dydžio, prisimenama, kad Norvegijos institucijos nusprendė apriboti schemą ir taikyti ją tik mikroįmonėms ir mažosioms įmonėms, todėl galimi gavėjai sudaro gana vienodą grupę. Todėl Institucija patvirtina vieno bendro dydžio naudojimą.

iii)   Skatinamasis poveikis

Skatinamasis poveikis

Pagal MTPI gairių 6 skyrių skatinamasis poveikis savaime laikomas esantis, jei MTPI projektas neprasidėjo prieš pateikiant paraišką dėl paramos, pagalbos gavėjas yra MVĮ, o pagalbos suma – mažiau kaip 7,5 mln. EUR vienam vienos MVĮ projektui (68).

68

Kaip matyti pirmiau, Norvegijos institucijos apribojo Nemokamos MTP darbo jėgos schemą ir ji taikoma mažosioms įmonėms ir mikroįmonėms. Be to, atsižvelgiant į tai, kad reikalavimus atitinkančioms išlaidoms pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą taikoma 2 mln. NOK per metus vienai įmonei viršutinė riba, o taikomas pagalbos intensyvumas – 27,8 %, didžiausia vienai įmonei suteiktos pagalbos vertė per vienerius metus būtų 556 000 NOK (maždaug 70 500 EUR), o tai gerokai mažiau nei pirmiau minėta didžiausia riba. NET atsižvelgiant į didžiausią maždaug 45 % pagalbos intensyvumą (kuris gali būti dėl didėjančios mokesčių normos), maksimali pagalbos suma yra 900 000 NOK (maždaug 114 000 EUR), kas vis tiek yra gerokai mažiau nei didžiausia riba, numatyta MTPI gairėse (69).

69

Galiausiai Norvegijos institucijos patvirtino, kad parama pagal schemą nebus teikiama mokslinių tyrimų projektams, kurie prasidėjo prieš pateikiant paraišką dėl paramos.

Remdamasi tuo Institucija mano, kad dotacijos, kurios gali būti skiriamos pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą, turi skatinamąjį poveikį pagal MTPI gairių 6 skyrių.

iv)   Trukmė

Trukmė

Norvegijos institucijos pranešė, kad Nemokamos MTP darbo jėgos schema yra neribotos trukmės. Tačiau Norvegijos institucijos sutiko oficialiai apriboti schemos taikymo trukmę iki 2013 m. gruodžio 31 d., tą dieną taip pat baigia galioti dabartinės MTPI gairės. Remdamasi tuo Institucija mano, kad schemos trukmė yra priimtina.

3.3.   IŠVADA DĖL SCHEMOS SUDERINAMUMO SU EEE SUSITARIMU

Kaip matyti iš to, kas pasakyta pirmiau, Institucija mano, kad ir projektai, ir išlaidų elementai pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą atitinka reikalavimus pagal MTPI gaires. Kadangi schema yra taikoma tik mažosioms įmonėms ir mikroįmonėms, pagalbos intensyvumas atitinka tas gaires, skatinamasis poveikis parodytas, o schemos trukmė apribota pagal gaires, todėl Institucija laikosi nuomonės, kad Nemokamos MTP darbo jėgos schema suderinama su EEE susitarimo veikimu.

4.   SPRENDIMAS

SPRENDIMAS

Remdamasi pirmiau pateiktu vertinimu, Institucija mano, kad Nemokamos MTP darbo jėgos schema yra suderinama su EEE susitarimu toliau nurodytomis sąlygomis:

| a) | nemokamos MTP darbo jėgos schema taikoma tik mikroįmonėms ir mažosioms įmonėms, kaip apibrėžta Valstybinės pagalbos gairėse dėl MVĮ; |
| --- | --- |

a)

nemokamos MTP darbo jėgos schema taikoma tik mikroįmonėms ir mažosioms įmonėms, kaip apibrėžta Valstybinės pagalbos gairėse dėl MVĮ;

| b) | bendras pagalbos intensyvumas mikroįmonėms ir mažosioms įmonėms yra 27,8 %, tačiau jis gali padidėti, jei padidėtų įmonių pajamų mokestis (tokiu atveju bandomajai taikomajai veiklai taikoma 45 % aukščiausia riba, pramoniniams tyrimams – 70 %); ir |
| --- | --- |

b)

bendras pagalbos intensyvumas mikroįmonėms ir mažosioms įmonėms yra 27,8 %, tačiau jis gali padidėti, jei padidėtų įmonių pajamų mokestis (tokiu atveju bandomajai taikomajai veiklai taikoma 45 % aukščiausia riba, pramoniniams tyrimams – 70 %); ir

| c) | schemos taikymas trunka ne ilgiau kaip iki 2013 m. gruodžio 31 d., t. y. dienos, kurią nustoja galioti dabartinės MTPI gairės. |
| --- | --- |

c)

schemos taikymas trunka ne ilgiau kaip iki 2013 m. gruodžio 31 d., t. y. dienos, kurią nustoja galioti dabartinės MTPI gairės.

Norvegijos institucijoms primenama apie jų pareigą teikti metines schemos įgyvendinimo ataskaitas, kaip nustatyta Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 21 straipsnyje pagal 2004 m. liepos 14 d. Sprendimo Nr. 195/04/COL 6 straipsnį.

Norvegijos institucijos teigia, kad pagal Nemokamos MTP darbo jėgos schemą taikomas valandinis atlygis gali būti koreguojamas atsižvelgiant į atlyginimų pokyčius. Šiuo atžvilgiu Institucija primena Norvegijos institucijoms apie jų pareigą pranešti pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 dalies 1 straipsnį apie bet kokius pakeitimus, kurie yra daliniai pakeitimai pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 1 straipsnį (70),

70

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nemokamos MTP darbo jėgos schema, kurią Norvegijos institucijos planuoja įgyvendinti, yra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį, bet gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą ir MTPI gaires bei taikant toliau 2 straipsnyje nustatytas nuostatas.

2 straipsnis

Nemokamos MTP darbo jėgos schema taikoma tik mikroįmonėms ir mažosioms įmonėms, kaip nustatyta Valstybės pagalbos gairėse dėl pagalbos mikroįmonėms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), didžiausias bendras pagalbos intensyvumas yra 27,8 % ir gali didėti, jei padidėtų įmonių pajamų mokesčio norma (tokiu atveju aukščiausia taikoma riba būtų 45 % bandomajai taikomajai veiklai ir 70 % pramoniniams tyrimams). Nemokamos MTP darbo jėgos schemos trukmė apribojama iki 2013 m. gruodžio 31 d.

3 straipsnis

Norvegijos institucijos per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą informuoja ELPA priežiūros instituciją apie priemones, kurių imtasi laikantis šio sprendimo.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Norvegijos Karalystei.

5 straipsnis

Tik tekstas anglų kalba yra autentiškas.

Priimta Briuselyje 2008 m. kovo 17 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Per SANDERUD

Pirmininkas

Kurt JAEGER

Kolegijos narys

---

(1)  Toliau – Institucija.

1

(2)  Toliau – EEE susitarimas.

2

(3)  Toliau – Institucijos ir Teismo susitarimas.

3

(4)  Procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje – EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių ir Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo gairės, Institucijos priimtos ir išleistos 1994 m. sausio 19 d., paskelbtos OL L 231, 1994 9 3, p. 1, ir EEE priede Nr. 32, 1994 9 3, p. 1. Gairės su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2007 m. gegužės 3 d. Institucijos sprendimu Nr. 154/07/COL. Toliau – Valstybės pagalbos gairės.

4

(5)  OL C 258, 2006 10 26, p. 28 ir EEE priedas Nr. 53, 2006 10 26.

5

(6)  Išsamesnės informacijos apie susirašinėjimą nuoroda pateikta Sprendime Nr. 59/06/COL pradėti oficialią tyrimo procedūrą, kurio santrauka skelbiama OL C 258, 2006 10 26, p. 28, ir EEE priede Nr. 53, 2006 10 26. Visas sprendimas skelbiamas Institucijos tinklavietėje: www.eftasurv.int

6

(7)  Informacija apie skelbimą pateikta 6 išnašoje.

7

(8)  St. Prp. Nr. 65 3.9 skyrius (2004–2005 m.).

8

(9)  Institucija patvirtinto „Skattefunn“ schemą savo 2002 m. rugsėjo 25 d. Sprendime Nr. 171/02/COL, „Skattefunn“ schemos pakeitimus Institucija patvirtino savo 2003 m. vasario 5 d. Sprendime Nr. 16/03/COL.

9

(10)  Norvegijos institucijos tokias įmones vadina „gründerselskaper“ ir „enkeltpersonforetak“.

10

gründerselskaper“

enkeltpersonforetak

(11)  2006 m. liepos 2 d. Norvegijos institucijos patvirtintino Karališkąjį dekretą Nr. 123 dėl Kompensacijos schemos įgyvendinimo: „Forskrift om kompensasjon for ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn-godkjente forsknings- og utviklingsprosjekter for inntektsårene 2002, 2003 og 2004“. Taip pat žr. St. Prp. Nr. 65 3.9 skyrių (2004–2005 m.).

11

„Forskrift om kompensasjon for ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn-godkjente forsknings- og utviklingsprosjekter for inntektsårene 2002, 2003 og 2004“

(12)  2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 69/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai (OL L 10, 2001 1 13, p. 30), kuris įtrauktas į EEE susitarimo XV priedo 1 punkto e papunktį.

12

de minimis

(13)  St. Prp. Nr. 65 (2004–2005 m.) 3.9 skyrius, 928 dalis, 71 punktas.

13

(14)  Innst. S. Nr. 240 (2004–2005 m.) 10.1.1.2 skyrius, 928 dalis, 71 punktas.

14

(15)  Parlamentas patvirtino biudžetą 2005 m. birželio 17 d. 2006–2007 m. pagal Kompensacijos schemą skirta 35 mln. NOK.

15

(16)  Tai yra apytikris apskaičiavimas, todėl jis nenurodytas jokiuose teisiniuose tekstuose.

16

(17)  Lov 2005 06 17 Nr. 74: Lov om endringer i lov 26. mars 1999 nr. 14 om skatt av formue og inntekt (skatteloven). Vyriausybės pasiūlymas Parlamentui pateiktas Ot. Prp. Nr. 92 (2004–2005 m.) 14.1 skyriuje ir jame nurodomas pirminis biudžeto pasiūlymas, pateiktas Dt. Prp. Nr. 65 (2004–2005 m.). Su pasiūlymu pateikta Parlamento Finansų komiteto rekomendacija, žr. Innst. O. Nr. 125 (2004–2005 m.) 15.1 skyrių.

17

Lov 2005 06 17 Nr. 74: Lov om endringer i lov 26. mars 1999 nr. 14 om skatt av formue og inntekt (skatteloven)

(18)  Nemokamos MTP darbo jėgos schemos gairių projektas – tai administraciniai nurodymai, parengti remiantis vidaus nuostatais dėl valstybės finansų valdymo, kurie vadinasi „Reglement for økonomistrying i staten“ ir „Bestemmelser om økonomistyring i staten“.

18

Reglement for økonomistrying i staten“

Bestemmelser om økonomistyring i staten

(19)  Standartinės pranešimo formos III.6.A dalies 6 skyrius ir Nemokamos MTP darbo jėgos schemos gairių 3 skyrius.

19

(20)  Pranešime daroma nuoroda į „Skattefunn“ schemą, bet konkrečiai nurodomas tik ii punkte minimas projektų tipas, todėl neaišku, ar kiti projektų tipai vis tiek patenka į Nemokamos MTP darbo jėgos schemos taikymo sritį. Tačiau 2008 m. kovo 12 d. elektroniniu laišku (Nuoroda Nr. 469276) Norvegijos institucijos patvirtino, kad mokslinių tyrimų ir plėtros tipas, aprašytas i punkte, patenka į schemos taikymo sritį.

20

(21)  Standartinės pranešimo formos I dalies 6 skyrius ir Nemokamos MTP darbo jėgos schemos gairių 3 skyrius. Tačiau paprastas verslas, orientuotas į produktų kūrimą, kuris neturi moksliniams tyrimams būdingų savybių, neįtraukiamas; pavyzdžiui, projektai, kurie yra nuolatinio pobūdžio arba kuriuose keičiami metodai, bet tam nereikia kurti naujų žinių ar naujai naudoti esamų žinių, yra organizacinio pobūdžio arba juos sudaro apklausos ir pan.

21

(22)  Nemokamos MTP darbo jėgos schemos gairių 3 skyrius ir Mokesčių įstatymo dėl Nemokamos MTP darbo jėgos schemos IX skyrius.

22

(23)  St. Prp. Nr. 65 (2004–2005 m.) 3.9 skyrius, Ot. Prp. Nr. 92 (2004–2005 m.) 14.1 skyrius ir įvadas į Nemokamos MTP darbo jėgos schemos gaires. Nors administruojant „Skattefunn“ schemą dalyvauja ir „Innovasjon Norge“ (anksčiau – „Statens nærings- og distriktsutviklingsfond“), jo vaidmuo tik šalutinis.

23

Innovasjon Norge

Statens nærings- og distriktsutviklingsfond

(24)  Nemokamos MTP darbo jėgos schemos gairių 7 skyrius.

24

(25)  Žr. toliau 2.3 skyrių „Reikalavimus atitinkančios išlaidos ir pagalbos intensyvumas“.

25

Reikalavimus atitinkančios išlaidos ir pagalbos intensyvumas

(26)  Norvegijos institucijų 2008 m. kovo 12 d. el. laiškas (Nuoroda Nr. 469275).

26

(27)  Taip pat žr. St. Prp. Nr. 65 (2004–2005 m.) 3.9 skyrių, kuriame teigiama, kad Nemokamos MTP darbo jėgos schema skirta individualioms įmonėms, ribotos atsakomybės įmonėms ir kitų tipų įmonėms.

27

(28)  Šiuo atveju projekto išlaidos paskirstomos gavėjams proporcingai jų dalyvavimo daliai.

28

(29)  Norvegijos institucijų 2006 m. sausio 10 d. raštas (Nuoroda Nr. 356994).

29

(30)  Standartinės pranešimo formos III.6.A dalies 8.1 skyrius.

30

(31)  Žr. 29 išnašą.

31

(32)  Žr. 29 išnašą.

32

(33)  Žr. 29 išnašą.

33

(34)  Standartinės pranešimo formos III.6.A dalies 6 skyrius.

34

(35)  Žr. NOU: 2004:14 „Om grunnlaget for inntektsoppgjørene“ – apžvalgos, kaip viešojoje statistikoje nustatyti atlyginimų lygiai, ataskaita, parengta Vyriausybės įkurtos įstaigos. Remiantis ta ataskaita, vidutinis metinis pramonės darbuotojo atlyginimas (visą darbo laiką dirbančio darbuotojo) 2003 m. buvo 319 600 NOK. Atsižvelgiant į apskaičiavimą, kad metinis atlyginimas 2004–2005 m. augo 4,4 % (kas atitinka metinio atlyginimo augimą 2002–2003 m.), apskaičiuotas vidutinis metinis pramonės darbuotojo atlyginimas 2005 m. buvo 348 300 NOK. Toks metodas naudotas dėl to, kad pranešimo metu 2005 m. tai buvo geriausi turimi duomenys. Palyginimui, NOU: 2007:3 rodo, kad 2006 m. vidutinis pramonės darbuotojo atlyginimas buvo 355 600 NOK.

35

Om grunnlaget for inntektsoppgjørene“

(36)  Nors tokių „kitų veiklos išlaidų“lygis apskaičiuojamas vienam darbuotojui per vieną valandą, jų faktinio sumokėjimo faktas patikrinimas sąskaitose faktūrose, kaip toliau paaiškinta.

36

lygis

(37)  Apžvalga buvo atlikta 1990 m., pagrindu buvo imta nemažai įvairaus dydžio įmonių.

37

(38)  Atlikus koregavimą, atsižvelgiant į ligas, motinystės atostogas ir kt.

38

(39)  Nemokamos MTP darbo jėgos schemos gairių 3 skyrius. Iš St. Prp. Nr. 65 (2004–2005 m.) 3.9 skyriaus matyti, kad riba yra 50 % aukščiausios išlaidų ribos (projektams, kuriuos vykdo pati įmonė) pagal „Skattefunn“ schemą (4 mln. NOK).

39

(40)  Nemokamos MTP darbo jėgos schemos gairių 4 skyrius.

40

(41)  Nemokamos MTP darbo jėgos schemos gairių 3 skyrius.

41

(42)  Standartinės pranešimo formos III.6.A dalies 7 skyrius.

42

(43)  Norvegijos institucijos teigė, kad, atsižvelgiant į tai, jog viršutinė reikalavimus atitinkančių nemokamos darbo jėgos išlaidų riba yra 2 mln. NOK, o pagalbos intensyvumas MVĮ – 20 %, dotacijos viršutinė riba absoliučiais skaičiais būtų 400 000 NOK per metus. Nemokamos MTP darbo jėgos gairių 3 skyrius ir Standartinės pranešimo formos I dalies 6 skyrius.

43

(44)  Ankstesnes Valstybės pagalbos gaires dėl mokslinių tyrimų ir plėtros pakeitė naujos 2007 m. vasario 7 d. gairės dėl mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų. Tuo metu, kai buvo priimtas oficialią tyrimo procedūrą pradedantis sprendimas dėl Nemokamos MTP darbo jėgos schemos, galiojo ankstesnės gairės. Tačiau, kadangi esminės taisyklės, susijusios su dabartinio atveju vertinimu, iš esmės liko tokios pačios, toliau šiame tekste nekomentuojamas teisės aktų pasikeitimas.

44

(45)  Institucijos vertimas.

45

(46)  Šaltinis: 2007 m. paskelbti Norvegijos aukštąjį išslavinimą inžinerijos srityje turinčių asmenų asociacijos (TEKNA) statistiniai duomenys apie atlyginimus.

46

(47)  Valstybės pagalbos gairių dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo priemonėms, susijusioms su verslo apmokestinimu, 3 skyriaus 3 dalis.

47

(48)  Nors tai aiškiai nepaminėta, finansavimas taip pat buvo teikiamas neatsižvelgiant į regioną.

48

(49)  Žr. Bylą C-241/94 Prancūzija prieš Komisiją [1996] Rink. I-4551, 23 ir 24 dalys; Bylą C-200/97 Ecotrade prieš AFS [1998] Rink. I-7907, 40 dalis; ir Bylą C-295/97 Piaggio prieš Ifitalia [1999] Rink. I-3735, 39 dalis.

49

Prancūzija prieš Komisiją

Ecotrade

AFS

Piaggio

Ifitalia

(50)  Norvegijos institucijų 2008 m. vasario 15 d. raštas (Nuoroda Nr. 465311). Pagal Valstybės pagalbos gairių dėl mikroįmonių, mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) 2.2 skyrių mažoji įmonė yra įmonė, kurioje dirba mažiau nei 50 asmenų ir kurios metinė apyvarta ir (arba) bendras metinis balansas yra iki 10 mln. EUR, mikroįmonė yra apibrėžiama kaip įmonė, kurioje dirba mažiau nei 10 asmenų ir kurios metinė apyvarta ir (arba) bendras metinis balansas yra iki 2 mln. EUR. Nuosavybės struktūrose gali nebūti tokio mažųjų įmonių ir mikroįmonių apibūdinimo, koks pateikiamas Valstybės pagalbos gairėse dėl pagalbos MVĮ.

50

(51)  „Statistisk Sentralbyrå“ paskelbė susijusius statistinius duomenis, kurie vadinosi „Utenrikshandel med varer, årsserier 2006“ (17 lentelė „Import etter handelsområder, verdensdeler og land“ 2001–2006 m. ir 18 lentelė „Eksport etter handelsområder, verdensdeler og land“ 2001–2006 m.). Statistinius duomenis galima rasti: http://www.ssb.no/emner/09/05/nos_utenriks/

51

„Statistisk Sentralbyrå

Utenrikshandel med varer, årsserier 2006

Import etter handelsområder, verdensdeler og land

Eksport etter handelsområder, verdensdeler og land

(52)  Ot. prp. Nr. 92 (2004–2005 m.) 14.3 skyrius, kuriame daroma nuoroda į St. prp. Nr. 65 (2004–2005 m.) 3.9 skyrių.

52

(53)  Innst. O. Nr. 125 (2004–2005 m.) 15.1 Skyrius ir Ot. prp. Nr. 92 (2004–2005 m.) 14.3 skyrius, kuriame daroma nuoroda į St. prp. Nr. 65 (2004–2005 m.) 3.9 skyrių.

53

(54)  2006 m. liepos 19 d. Sprendimas Nr. 226/06/COL dėl pagalbos sričių ir lygių Norvegijos žemėlapyje.

54

(55)  MTPI gairių 1.4 skyriaus 29 ir 30 dalys.

55

(56)  2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (OL L 10, 2001 1 13, p. 33), su pakeitimais, padarytais 2004 m. vasario 25 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 364/2004 (OL L 63, 2004 2 28, p. 22). Abu reglamentai įtraukti į EEE susitarimo XV priedo 1 punkto f papunktį. Ten pateiktos apibrėžtys atitinka Valstybės pagalbos gairių dėl pagalbos MVĮ apibrėžtis (žr. šio dokumento II dalies 1.3 skyrių).

56

(57)  Dotacija, lygi 20 % neapmokestinamų išlaidų esant 28 % mokesčių normai atitinka 27,8 % bendrųjų išlaidų (28 % nuo 27,8 = 7,8, „mokėtini“ mokesčių pavidalu, o 20 lieka kaip dotacija).

57

(58)  Teiginys Nemokamos MTP darbo jėgos schemoje, kad didžiausias pagalbos intensyvumas yra toks, koks nurodytas MTPI gairėse, yra nepakankamas.

58

(59)  Jos atitinka a papunktyje nurodytas išlaidas personalui: e) papildomos pridėtinės išlaidos ir f) kitos išlaidos pagal MTPI gairių 5.4.1 skyrių.

59

(60)  Bendrijos mokslinių tyrimų bendroji programa – Bendrijos pagrindinis mokslinių tyrimų finansavimo Europoje dokumentas, kuris yra minimas Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms bendrojoje programoje, OL C 323, 2006 12 30, p. 1.

60

(61)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.), OL L 412, 2006 12 30, p. 1.

61

(62)  Bendrojo pavyzdinio susitarimo dėl paramos pagal 7-ąją bendrąją programą II priedo B.II.14.1 dalies g punktas. Susitarimo tekstą galima gauti Mokslinių tyrimų direktorato tinklavietėje: http://ec.europa.eu/research/index.cfm

62

(63)  Pagal Finansinių klausimų, susijusių su 7-osios bendrosios programos netiesiogine veikla, vadovo (parengto aiškinant pavyzdinį dotacijos susitarimą pagal 7-ąją bendrąją programą) II.12.3 straipsnį „Reikalavimų neatitinkančios išlaidos“, tokie asmenys gali pasirinkti „deklaruoti vidutines išlaidas personalui pagal patvirtintą metodiką, kuriai pritaria Komisija, ir remdamiesi savo pajamomis (pvz., mokesčių deklaracijomis), kaip pripažįstama nacionalinėje teisėje (paprastai fiskaliniame įstatyme)“.

63

deklaruoti vidutines išlaidas personalui pagal patvirtintą metodiką, kuriai pritaria Komisija, ir remdamiesi savo pajamomis (pvz., mokesčių deklaracijomis), kaip pripažįstama nacionalinėje teisėje (paprastai fiskaliniame įstatyme)“

(64)  Remiantis metiniu pramonės darbuotojo atlyginimu (348 300 NOK), palyginti su civilinio inžinieriaus atlyginimu (460 000 NOK arba 530 000 NOK), gaunamas 500 NOK valandinis atlygis, palyginti su 772,80 NOK (arba 890,40 NOK), jei remiamasi metodika. Išlaidų darbo jėgai elementas atitinka pramonės darbuotojų 232,20 NOK, palyginti su civilinių inžinierių 333,33 NOK arba 353,33 NOK.

64

(65)  Iš tikrųjų, kontrolė kiekvienu atskiru atveju yra panaši (ar net yra griežtesnė) į vienkartinį metodikos auditą.

65

(66)  Veiklos išlaidų elementas yra 267,80 NOK, ir tai yra jungtinio valandinio atlygio ir išlaidų darbo jėgai elemento skirtumas: NOK 500 – NOK 232,20 = NOK 267,80.

66

(67)  2002 m. rugsėjo 25 d. Sprendimas Nr. 171/02/COL su pakeitimais, padarytais 2003 m. vasario 5 d. Sprendimu Nr. 16/03/COL.

67

(68)  MTPI gairių 122–124 dalys.

68

(69)  Iš tikrųjų, kiekvienai įmonei taikomas apribojimas yra griežtesnis nei apribojimas kiekvienam projektui. Be to, jei įmonė kasmet gautų didžiausią kiekį lėšų pagal schemą tam pačiam projektui per visą schemos veikimo laiką, vis tiek nebūtų pasiekta 7,5 mln. EUR viršutinė riba.

69

(70)  Jei pakeitimai nėra tokie, apie kuriuos reikia pranešti pagal supaprastintą procedūrą pagal 2004 m. liepos 14 d. Sprendimą Nr. 195/04/COL dėl nuostatų, minimų Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 27 straipsnyje, įgyvendinimo (OL L 139, 2006 5 25, p. 37).

70

---

V Aktai, priimti nuo 2009 m. gruodžio 1 d. pagal Europos Sąjungos sutartį, Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir Euratomo steigimo sutartį

AKTAI, KURIUOS SKELBTI PRIVALOMA

| 17.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/36

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1235/2009

2009 m. gruodžio 16 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2009 m. gruodžio 17 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 54,6 |
| MA | 78,2 |
| TN | 111,3 |
| TR | 73,2 |
| ZZ | 79,3 |
| 0707 00 05 | EG | 155,5 |
| MA | 59,4 |
| TR | 89,2 |
| ZZ | 101,4 |
| 0709 90 70 | MA | 45,7 |
| TR | 104,6 |
| ZZ | 75,2 |
| 0709 90 80 | EG | 175,4 |
| ZZ | 175,4 |
| 0805 10 20 | MA | 58,2 |
| TR | 70,0 |
| ZA | 57,0 |
| ZZ | 61,7 |
| 0805 20 10 | MA | 77,7 |
| TR | 58,0 |
| ZZ | 67,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 38,5 |
| IL | 65,1 |
| TR | 71,4 |
| ZZ | 58,3 |
| 0805 50 10 | TR | 68,6 |
| ZZ | 68,6 |
| 0808 10 80 | CA | 76,2 |
| CN | 98,3 |
| MK | 24,5 |
| US | 90,8 |
| ZZ | 72,5 |
| 0808 20 50 | CN | 41,5 |
| TR | 97,0 |
| US | 151,3 |
| ZZ | 96,6 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

54,6

MA

78,2

TN

111,3

TR

73,2

ZZ

79,3

0707 00 05

EG

155,5

MA

59,4

TR

89,2

ZZ

101,4

0709 90 70

MA

45,7

TR

104,6

ZZ

75,2

0709 90 80

EG

175,4

ZZ

175,4

0805 10 20

MA

58,2

TR

70,0

ZA

57,0

ZZ

61,7

0805 20 10

MA

77,7

TR

58,0

ZZ

67,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

38,5

IL

65,1

TR

71,4

ZZ

58,3

0805 50 10

TR

68,6

ZZ

68,6

0808 10 80

CA

76,2

CN

98,3

MK

24,5

US

90,8

ZZ

72,5

0808 20 50

CN

41,5

TR

97,0

US

151,3

ZZ

96,6

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 17.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/38

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1236/2009

2009 m. gruodžio 10 d.

iš dalies keičiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. I priedą

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., iš dalies keičiantį Reglamentus (EB) Nr. 552/97, (EB) Nr. 1933/2006 ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 1100/2006 ir (EB) Nr. 964/2007 (1), ypač į jo 25 straipsnį,

pasitarusi su Bendrųjų tarifų lengvatų komitetu,

kadangi:

| (1) | 2008 m. gruodžio 9 d. Komisijos sprendimu 2008/938/EB (2) su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2009/454/EB (3), yra nustatytas lengvatas gaunančių šalių, kurioms galima nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. taikyti specialią tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę, numatytą Reglamentu (EB) Nr. 732/2008, sąrašas. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. gruodžio 9 d. Komisijos sprendimu 2008/938/EB (2) su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2009/454/EB (3), yra nustatytas lengvatas gaunančių šalių, kurioms galima nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. taikyti specialią tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę, numatytą Reglamentu (EB) Nr. 732/2008, sąrašas.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 732/2008 I priedo E skiltyje turėtų būti pateikta informacija apie lengvatas gaunančias šalis, kurioms taikoma speciali tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamoji priemonė. Todėl Reglamento (EB) Nr. 732/2008 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 732/2008 I priedo E skiltyje turėtų būti pateikta informacija apie lengvatas gaunančias šalis, kurioms taikoma speciali tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamoji priemonė. Todėl Reglamento (EB) Nr. 732/2008 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 732/2008 I priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 211, 2008 8 6, p. 1.

1

(2)  OL L 334, 2008 12 12, p. 90.

2

(3)  OL L 149, 2009 6 12, p. 78.

3

---

PRIEDAS

„I PRIEDAS

Pagal Bendrijos bendrųjų tarifų lengvatų sistemą lengvatas gaunančios šalys
   (1)
  ir teritorijos

| A skiltis | : | abėcėlinis kodas pagal Bendrijos išorės prekybos statistikos šalių ir teritorijų nomenklatūrą |
| --- | --- | --- |
| B skiltis | : | šalies arba teritorijos pavadinimas |
| C skiltis | : | skirsnis (skirsniai), dėl kurių atitinkamai lengvatas gaunančiai šaliai panaikintos tarifų lengvatos (13 straipsnis) |
| D skiltis | : | šalis, kuriai taikoma speciali priemonė mažiausiai išsivysčiusioms šalims (11 straipsnis) |
| E skiltis | : | šalis, kuriai taikoma speciali tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamoji priemonė (7 straipsnis) |

A skiltis

:

abėcėlinis kodas pagal Bendrijos išorės prekybos statistikos šalių ir teritorijų nomenklatūrą

B skiltis

:

šalies arba teritorijos pavadinimas

C skiltis

:

skirsnis (skirsniai), dėl kurių atitinkamai lengvatas gaunančiai šaliai panaikintos tarifų lengvatos (13 straipsnis)

D skiltis

:

šalis, kuriai taikoma speciali priemonė mažiausiai išsivysčiusioms šalims (11 straipsnis)

E skiltis

:

šalis, kuriai taikoma speciali tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamoji priemonė (7 straipsnis)

| A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AE | Jungtiniai Arabų Emyratai | | | | |
| AF | Afganistanas | | | X | |
| AG | Antigva ir Barbuda | | | | |
| AI | Angilija | | | | |
| AM | Armėnija | | | | X |
| AN | Olandijos Antilai | | | | |
| AO | Angola | | | X | |
| AQ | Antarktida | | | | |
| AR | Argentina | | | | |
| AS | Amerikos Samoa | | | | |
| AW | Aruba | | | | |
| AZ | Azerbaidžanas | | | | X |
| BB | Barbadosas | | | | |
| BD | Bangladešas | | | X | |
| BF | Burkina Fasas | | | X | |
| BH | Bahreinas | | | | |
| BI | Burundis | | | X | |
| BJ | Beninas | | | X | |
| BM | Bermuda | | | | |
| BN | Brunėjaus Darusalamas | | | | |
| BO | Bolivija | | | | X |
| BR | Brazilija | S-IV | Paruošti maisto produktai; nealkoholiniai ir alkoholiniai gėrimai bei actas; tabakas ir perdirbti tabako pakaitalai | | |
| S-IX | Mediena ir medienos dirbiniai; medžio anglys; kamštiena ir kamštienos dirbiniai; dirbiniai iš šiaudų, esparto arba kitų pynimo medžiagų; pintinės ir kiti pinti dirbiniai | | |
| BS | Bahamos | | | | |
| BT | Butanas | | | X | |
| BV | Buvė Sala | | | | |
| BW | Botsvana | | | | |
| BY | Baltarusija | | | | |
| BZ | Belizas | | | | |
| CC | Kokosų (Kilingo) Salos | | | | |
| CD | Kongo Demokratinė Respublika | | | X | |
| CF | Centrinės Afrikos Respublika | | | X | |
| CG | Kongas | | | | |
| CI | Dramblio Kaulo Krantas | | | | |
| CK | Kuko Salos | | | | |
| CM | Kamerūnas | | | | |
| CN | Kinijos Liaudies Respublika | S-VI | Chemijos pramonės ir jai giminingų pramonės šakų produkcija | | |
| S-VII | Plastikai ir jų gaminiai; kaučiukas ir jo gaminiai | | |
| S-VIII | Žalios (neišdirbtos) odos, išdirbta oda, kailiai ir jų dirbiniai; pakinktai ir balnai; kelionės reikmenys, rankinės ir panašūs daiktai; dirbiniai iš gyvūnų žarnų (išskyrus šilkaverpių žarnas) | | |
| S-IX | Mediena ir medienos dirbiniai; medžio anglys; kamštiena ir kamštienos dirbiniai; dirbiniai iš šiaudų, esparto arba kitų pynimo medžiagų; pintinės ir pinti dirbiniai | | |
| S-XI(a) | Tekstilės medžiagos; S-XI(b) Tekstilės dirbiniai | | |
| S-XII | Avalynė, galvos apdangalai, skėčiai, skėčiai nuo saulės, lazdos, lazdos-sėdynės, vytiniai, botagai ir jų dalys; paruoštos naudoti plunksnos ir jų dirbiniai; dirbtinės gėlės; dirbiniai iš žmonių plaukų | | |
| S-XIII | Dirbiniai iš akmens, gipso, cemento, asbesto, žėručio arba panašių medžiagų; keramikos dirbiniai; stiklas ir stiklo dirbiniai | | |
| S-XIV | Gamtiniai arba dirbtiniu būdu išauginti perlai, brangakmeniai arba pusbrangiai akmenys, taurieji metalai, metalai, plakiruoti tauriuoju metalu, bei jų dirbiniai; dirbtinė bižuterija; monetos | | |
| S-XV | Netaurieji metalai ir netauriųjų metalų gaminiai | | |
| S-XVI | Mašinos ir mechaniniai įrenginiai; elektros įrenginiai bei jų dalys; garso įrašymo ir atkūrimo aparatai, televizijos vaizdo ir garso įrašymo ir atkūrimo aparatai, šių gaminių dalys ir reikmenys | | |
| S-XVII | Antžeminio, oro, vandens transporto priemonės ir pagalbiniai transporto įrenginiai | | |
| S-XVIII | Optikos, fotografijos, kinematografijos, matavimo, tikrinimo, tikslieji, medicinos arba chirurgijos prietaisai ir aparatai; laikrodžiai; muzikos instrumentai; jų dalys ir reikmenys | | |
| S-XX | Įvairūs pramonės dirbiniai | | |
| CO | Kolumbija | | | | X |
| CR | Kosta Rika | | | | X |
| CU | Kuba | | | | |
| CV | Žaliasis Kyšulys | | | X | |
| CX | Kalėdų Sala | | | | |
| DJ | Džibutis | | | X | |
| DM | Dominika | | | | |
| DO | Dominikos Respublika | | | | |
| DZ | Alžyras | | | | |
| EC | Ekvadoras | | | | X |
| EG | Egiptas | | | | |
| ER | Eritrėja | | | X | |
| ET | Etiopija | | | X | |
| FJ | Fidžis | | | | |
| FK | Folklando Salos | | | | |
| FM | Mikronezijos Federacinės Valstijos | | | | |
| GA | Gabonas | | | | |
| GD | Grenada | | | | |
| GE | Gruzija | | | | X |
| GH | Gana | | | | |
| GI | Gibraltaras | | | | |
| GL | Grenlandija | | | | |
| GM | Gambija | | | X | |
| GN | Gvinėja | | | X | |
| GQ | Pusiaujo Gvinėja | | | X | |
| GS | Pietų Džordžijos ir Pietų Sandvičo Salos | | | | |
| GT | Gvatemala | | | | X |
| GU | Guamas | | | | |
| GW | Bisau Gvinėja | | | X | |
| GY | Gajana | | | | |
| HM | Herdo ir Makdonaldo Salos | | | | |
| HN | Hondūras | | | | X |
| HT | Haitis | | | X | |
| ID | Indonezija | S-III | Gyvūniniai arba augaliniai riebalai ir aliejus bei jų skilimo produktai; paruošti valgomieji riebalai; gyvūninis arba augalinis vaškas | | |
| IN | Indija | S-XI(a) | Tekstilės medžiagos | | |
| IO | Indijos Vandenyno Britų Sritis | | | | |
| IQ | Irakas | | | | |
| IR | Iranas | | | | |
| JM | Jamaika | | | | |
| JO | Jordanija | | | | |
| KE | Kenija | | | | |
| KG | Kirgizija | | | | |
| KH | Kambodža | | | X | |
| KI | Kiribatis | | | X | |
| KM | Komorai | | | X | |
| KN | Sent Kitsas ir Nevis | | | | |
| KW | Kuveitas | | | | |
| KY | Kaimanų Salos | | | | |
| KZ | Kazachstanas | | | | |
| LA | Laoso Liaudies Demokratinė Respublika | | | X | |
| LB | Libanas | | | | |
| LC | Sent Lusija | | | | |
| LK | Šri Lanka | | | | X |
| LR | Liberija | | | X | |
| LS | Lesotas | | | X | |
| LY | Libijos Arabų Socialistinė Liaudies Džamahirija | | | | |
| MA | Marokas | | | | |
| MG | Madagaskaras | | | X | |
| MH | Maršalo Salos | | | | |
| ML | Malis | | | X | |
| MM | Mianmaras | | | X | |
| MN | Mongolija | | | | X |
| MO | Makao | | | | |
| MP | Marianos Šiaurinės Salos | | | | |
| MR | Mauritanija | | | X | |
| MS | Montseratas | | | | |
| MU | Mauricijus | | | | |
| MV | Maldyvai | | | X | |
| MW | Malavis | | | X | |
| MX | Meksika | | | | |
| MY | Malaizija | S-III | Gyvūniniai arba augaliniai riebalai ir aliejus bei jų skilimo produktai; paruošti valgomieji riebalai; gyvūninis arba augalinis vaškas | | |
| MZ | Mozambikas | | | X | |
| NA | Namibija | | | | |
| NC | Naujoji Kaledonija | | | | |
| NE | Nigeris | | | X | |
| NF | Norfolko Sala | | | | |
| NG | Nigerija | | | | |
| NI | Nikaragva | | | | X |
| NP | Nepalas | | | X | |
| NR | Nauru | | | | |
| NU | Niujė | | | | |
| OM | Omanas | | | | |
| PA | Panama | | | | |
| PE | Peru | | | | X |
| PF | Prancūzijos Polinezija | | | | |
| PG | Papua Naujoji Gvinėja | | | | |
| PH | Filipinai | | | | |
| PK | Pakistanas | | | | |
| PM | Sen Pjeras ir Mikelonas | | | | |
| PN | Pitkernas | | | | |
| PW | Palau | | | | |
| PY | Paragvajus | | | | X |
| QA | Kataras | | | | |
| RU | Rusijos Federacija | | | | |
| RW | Ruanda | | | X | |
| SA | Saudo Arabija | | | | |
| SB | Saliamono Salos | | | X | |
| SC | Seišeliai | | | | |
| SD | Sudanas | | | X | |
| Šv. | Šv. Elenos sala | | | | |
| SL | Siera Leonė | | | X | |
| SN | Senegalas | | | X | |
| SO | Somalis | | | X | |
| SR | Surinamas | | | | |
| ST | San Tomė ir Prinsipė | | | X | |
| SV | Salvadoras | | | | X |
| SY | Sirijos Arabų Respublika | | | | |
| SZ | Svazilandas | | | | |
| TC | Terkso ir Kaikoso Salos | | | | |
| TD | Čadas | | | X | |
| TF | Prancūzijos Pietų Sritys | | | | |
| TG | Togas | | | X | |
| TH | Tailandas | S-XIV | Gamtiniai arba dirbtiniu būdu išauginti perlai, brangakmeniai arba pusbrangiai akmenys, taurieji metalai, metalai, plakiruoti tauriuoju metalu, bei jų dirbiniai; dirbtinė bižuterija; monetos | | |
| TJ | Tadžikistanas | | | | |
| TK | Tokelau | | | | |
| TL | Rytų Timoras | | | X | |
| TM | Turkmėnistanas | | | | |
| TN | Tunisas | | | | |
| TO | Tonga | | | | |
| TT | Trinidadas ir Tobagas | | | | |
| TV | Tuvalu | | | X | |
| TZ | Tanzanija | | | X | |
| UA | Ukraina | | | | |
| UG | Uganda | | | X | |
| UM | Jungtinių Valstijų Mažosios Tolimosios Salos | | | | |
| UY | Urugvajus | | | | |
| UZ | Uzbekistanas | | | | |
| VC | Sent Vinsentas ir Grenadinai | | | | |
| VE | Venesuela | | | | |
| VG | Mergelių Salos (Didžioji Britanija) | | | | |
| VI | Mergelių Salos (JAV) | | | | |
| VN | Vietnamas | S-XII | Avalynė, galvos apdangalai, skėčiai, skėčiai nuo saulės, lazdos, lazdos-sėdynės, vytiniai, botagai ir jų dalys; paruoštos naudoti plunksnos ir jų dirbiniai; dirbtinės gėlės; dirbiniai iš žmonių plaukų | | |
| VU | Vanuatu | | | X | |
| WF | Volisas ir Futūna | | | | |
| WS | Samoa | | | X | |
| YE | Jemenas | | | X | |
| YT | Majotas | | | | |
| ZA | Pietų Afrika | | | | |
| ZM | Zambija | | | X | |
| ZW | Zimbabvė“ | | | | |

A

B

C

D

E

AE

Jungtiniai Arabų Emyratai

AF

Afganistanas

X

AG

Antigva ir Barbuda

AI

Angilija

AM

Armėnija

X

AN

Olandijos Antilai

AO

Angola

X

AQ

Antarktida

AR

Argentina

AS

Amerikos Samoa

AW

Aruba

AZ

Azerbaidžanas

X

BB

Barbadosas

BD

Bangladešas

X

BF

Burkina Fasas

X

BH

Bahreinas

BI

Burundis

X

BJ

Beninas

X

BM

Bermuda

BN

Brunėjaus Darusalamas

BO

Bolivija

X

BR

Brazilija

S-IV

Paruošti maisto produktai; nealkoholiniai ir alkoholiniai gėrimai bei actas; tabakas ir perdirbti tabako pakaitalai

S-IX

Mediena ir medienos dirbiniai; medžio anglys; kamštiena ir kamštienos dirbiniai; dirbiniai iš šiaudų, esparto arba kitų pynimo medžiagų; pintinės ir kiti pinti dirbiniai

BS

Bahamos

BT

Butanas

X

BV

Buvė Sala

BW

Botsvana

BY

Baltarusija

BZ

Belizas

CC

Kokosų (Kilingo) Salos

CD

Kongo Demokratinė Respublika

X

CF

Centrinės Afrikos Respublika

X

CG

Kongas

CI

Dramblio Kaulo Krantas

CK

Kuko Salos

CM

Kamerūnas

CN

Kinijos Liaudies Respublika

S-VI

Chemijos pramonės ir jai giminingų pramonės šakų produkcija

S-VII

Plastikai ir jų gaminiai; kaučiukas ir jo gaminiai

S-VIII

Žalios (neišdirbtos) odos, išdirbta oda, kailiai ir jų dirbiniai; pakinktai ir balnai; kelionės reikmenys, rankinės ir panašūs daiktai; dirbiniai iš gyvūnų žarnų (išskyrus šilkaverpių žarnas)

S-IX

Mediena ir medienos dirbiniai; medžio anglys; kamštiena ir kamštienos dirbiniai; dirbiniai iš šiaudų, esparto arba kitų pynimo medžiagų; pintinės ir pinti dirbiniai

S-XI(a)

Tekstilės medžiagos; S-XI(b) Tekstilės dirbiniai

S-XII

Avalynė, galvos apdangalai, skėčiai, skėčiai nuo saulės, lazdos, lazdos-sėdynės, vytiniai, botagai ir jų dalys; paruoštos naudoti plunksnos ir jų dirbiniai; dirbtinės gėlės; dirbiniai iš žmonių plaukų

S-XIII

Dirbiniai iš akmens, gipso, cemento, asbesto, žėručio arba panašių medžiagų; keramikos dirbiniai; stiklas ir stiklo dirbiniai

S-XIV

Gamtiniai arba dirbtiniu būdu išauginti perlai, brangakmeniai arba pusbrangiai akmenys, taurieji metalai, metalai, plakiruoti tauriuoju metalu, bei jų dirbiniai; dirbtinė bižuterija; monetos

S-XV

Netaurieji metalai ir netauriųjų metalų gaminiai

S-XVI

Mašinos ir mechaniniai įrenginiai; elektros įrenginiai bei jų dalys; garso įrašymo ir atkūrimo aparatai, televizijos vaizdo ir garso įrašymo ir atkūrimo aparatai, šių gaminių dalys ir reikmenys

S-XVII

Antžeminio, oro, vandens transporto priemonės ir pagalbiniai transporto įrenginiai

S-XVIII

Optikos, fotografijos, kinematografijos, matavimo, tikrinimo, tikslieji, medicinos arba chirurgijos prietaisai ir aparatai; laikrodžiai; muzikos instrumentai; jų dalys ir reikmenys

S-XX

Įvairūs pramonės dirbiniai

CO

Kolumbija

X

CR

Kosta Rika

X

CU

Kuba

CV

Žaliasis Kyšulys

X

CX

Kalėdų Sala

DJ

Džibutis

X

DM

Dominika

DO

Dominikos Respublika

DZ

Alžyras

EC

Ekvadoras

X

EG

Egiptas

ER

Eritrėja

X

ET

Etiopija

X

FJ

Fidžis

FK

Folklando Salos

FM

Mikronezijos Federacinės Valstijos

GA

Gabonas

GD

Grenada

GE

Gruzija

X

GH

Gana

GI

Gibraltaras

GL

Grenlandija

GM

Gambija

X

GN

Gvinėja

X

GQ

Pusiaujo Gvinėja

X

GS

Pietų Džordžijos ir Pietų Sandvičo Salos

GT

Gvatemala

X

GU

Guamas

GW

Bisau Gvinėja

X

GY

Gajana

HM

Herdo ir Makdonaldo Salos

HN

Hondūras

X

HT

Haitis

X

ID

Indonezija

S-III

Gyvūniniai arba augaliniai riebalai ir aliejus bei jų skilimo produktai; paruošti valgomieji riebalai; gyvūninis arba augalinis vaškas

IN

Indija

S-XI(a)

Tekstilės medžiagos

IO

Indijos Vandenyno Britų Sritis

IQ

Irakas

IR

Iranas

JM

Jamaika

JO

Jordanija

KE

Kenija

KG

Kirgizija

KH

Kambodža

X

KI

Kiribatis

X

KM

Komorai

X

KN

Sent Kitsas ir Nevis

KW

Kuveitas

KY

Kaimanų Salos

KZ

Kazachstanas

LA

Laoso Liaudies Demokratinė Respublika

X

LB

Libanas

LC

Sent Lusija

LK

Šri Lanka

X

LR

Liberija

X

LS

Lesotas

X

LY

Libijos Arabų Socialistinė Liaudies Džamahirija

MA

Marokas

MG

Madagaskaras

X

MH

Maršalo Salos

ML

Malis

X

MM

Mianmaras

X

MN

Mongolija

X

MO

Makao

MP

Marianos Šiaurinės Salos

MR

Mauritanija

X

MS

Montseratas

MU

Mauricijus

MV

Maldyvai

X

MW

Malavis

X

MX

Meksika

MY

Malaizija

S-III

Gyvūniniai arba augaliniai riebalai ir aliejus bei jų skilimo produktai; paruošti valgomieji riebalai; gyvūninis arba augalinis vaškas

MZ

Mozambikas

X

NA

Namibija

NC

Naujoji Kaledonija

NE

Nigeris

X

NF

Norfolko Sala

NG

Nigerija

NI

Nikaragva

X

NP

Nepalas

X

NR

Nauru

NU

Niujė

OM

Omanas

PA

Panama

PE

Peru

X

PF

Prancūzijos Polinezija

PG

Papua Naujoji Gvinėja

PH

Filipinai

PK

Pakistanas

PM

Sen Pjeras ir Mikelonas

PN

Pitkernas

PW

Palau

PY

Paragvajus

X

QA

Kataras

RU

Rusijos Federacija

RW

Ruanda

X

SA

Saudo Arabija

SB

Saliamono Salos

X

SC

Seišeliai

SD

Sudanas

X

Šv.

Šv. Elenos sala

SL

Siera Leonė

X

SN

Senegalas

X

SO

Somalis

X

SR

Surinamas

ST

San Tomė ir Prinsipė

X

SV

Salvadoras

X

SY

Sirijos Arabų Respublika

SZ

Svazilandas

TC

Terkso ir Kaikoso Salos

TD

Čadas

X

TF

Prancūzijos Pietų Sritys

TG

Togas

X

TH

Tailandas

S-XIV

Gamtiniai arba dirbtiniu būdu išauginti perlai, brangakmeniai arba pusbrangiai akmenys, taurieji metalai, metalai, plakiruoti tauriuoju metalu, bei jų dirbiniai; dirbtinė bižuterija; monetos

TJ

Tadžikistanas

TK

Tokelau

TL

Rytų Timoras

X

TM

Turkmėnistanas

TN

Tunisas

TO

Tonga

TT

Trinidadas ir Tobagas

TV

Tuvalu

X

TZ

Tanzanija

X

UA

Ukraina

UG

Uganda

X

UM

Jungtinių Valstijų Mažosios Tolimosios Salos

UY

Urugvajus

UZ

Uzbekistanas

VC

Sent Vinsentas ir Grenadinai

VE

Venesuela

VG

Mergelių Salos (Didžioji Britanija)

VI

Mergelių Salos (JAV)

VN

Vietnamas

S-XII

Avalynė, galvos apdangalai, skėčiai, skėčiai nuo saulės, lazdos, lazdos-sėdynės, vytiniai, botagai ir jų dalys; paruoštos naudoti plunksnos ir jų dirbiniai; dirbtinės gėlės; dirbiniai iš žmonių plaukų

VU

Vanuatu

X

WF

Volisas ir Futūna

WS

Samoa

X

YE

Jemenas

X

YT

Majotas

ZA

Pietų Afrika

ZM

Zambija

X

ZW

Zimbabvė“

---

(1)  Į sąrašą įtrauktos šalys, kurioms Bendrijos BLS taikymas galėjo būti laikinai sustabdytas arba kurios galėjo nesilaikyti administracinio bendradarbiavimo reikalavimų (būtina tarifų lengvatų taikymo prekėms sąlyga). Komisija arba kompetentingos atitinkamos šalies institucijos galės pateikti atnaujintą sąrašą.

1

---

| 17.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/46

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1237/2009

2009 m. gruodžio 11 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Marrone di Caprese Michelangelo (SKVN))

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1), ypač į jo 7 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa ir 17 straipsnio 2 dalimi, Italijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Marrone di Caprese Michelangelo“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa ir 17 straipsnio 2 dalimi, Italijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Marrone di Caprese Michelangelo“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2).

| (2) | Prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pavadinimas turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

Prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pavadinimas turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede nurodytas pavadinimas įregistruojamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 11 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

1

(2)  OL C 112, 2009 5 16, p. 17.

2

---

PRIEDAS

Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai

1.6 klasė.   Švieži ar perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdinės kultūros

ITALIJA

Marrone di Caprese Michelangelo (SKVN)

---

| 17.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/48

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1238/2009

2009 m. gruodžio 11 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (SKVN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1), ypač į jo 7 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalimi, Italijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Pomodorino del Piennolo del Vesuvio“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalimi, Italijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Pomodorino del Piennolo del Vesuvio“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2).

| (2) | Prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pavadinimas turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

Prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pavadinimas turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede nurodytas pavadinimas įregistruojamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 11 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

1

(2)  OL C 111, 2009 5 15, p. 21.

2

---

PRIEDAS

Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai

1.6 klasė.   Švieži ar perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdinės kultūros

ITALIJA

Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (SKVN)

---

| 17.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/50

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1239/2009

2009 m. gruodžio 15 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Crudo di Cuneo (SKVN))

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1), ypač į jo 7 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa ir 17 straipsnio 2 dalimi, Italijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Crudo di Cuneo“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa ir 17 straipsnio 2 dalimi, Italijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Crudo di Cuneo“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2).

| (2) | Prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pavadinimas turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

Prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pavadinimas turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede nurodytas pavadinimas įregistruojamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

1

(2)  OL C 112, 2009 5 16, p. 12.

2

---

PRIEDAS

Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai:

1.2 klasė.   Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)

ITALIJA

Crudo di Cuneo (SKVN)

---

| 17.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/52

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1240/2009

2009 m gruodžio 16 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 428/2008, nustatantį grūdų intervencinius centrus

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (1), ypač į jo 41 straipsnį kartu su 4 straipsniu,

kadangi:

| (1) | Estija ir Rumunija pateikė prašymus kai kuriuos Komisijos reglamento (EB) Nr. 428/2008 (2) I priede nustatytus intervencinius centrus pakeisti kitais centrais dėl patogesnės pastarųjų vietos ar dėl geresnio nustatytų sąlygų tenkinimo. Šiems prašymams reikėtų pritarti. |
| --- | --- |

(1)

Estija ir Rumunija pateikė prašymus kai kuriuos Komisijos reglamento (EB) Nr. 428/2008 (2) I priede nustatytus intervencinius centrus pakeisti kitais centrais dėl patogesnės pastarųjų vietos ar dėl geresnio nustatytų sąlygų tenkinimo. Šiems prašymams reikėtų pritarti.

| (2) | Reglamentas (EB) Nr. 428/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(2)

Reglamentas (EB) Nr. 428/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (3) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 428/2008 I priedas iš dalies pakeičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 129, 2008 5 17, p. 8.

2

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 428/2008 I priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | lentelė „ESTIJA“ keičiama taip:









  Intervenciniai centrai | Paprastieji kviečiai | Miežiai | Kukurūzai | Sorgai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „ESTIJA |
| Tartu | + | + | - | - |
| Viljandi | + | + | - | - |
| Tamsalu | + | + | - | - |
| Keila | + | + | - | -“ |

1)

lentelė „ESTIJA“ keičiama taip:

Intervenciniai centrai

Paprastieji kviečiai

Miežiai

Kukurūzai

Sorgai

„ESTIJA

Tartu

+

+

-

-

Viljandi

+

+

-

-

Tamsalu

+

+

-

-

Keila

+

+

-

-“

| 2) | lentelė „RUMUNIJA“ keičiama taip:






  a) | „Brăila“ centrui skirta eilutė pakeičiama taip:









  Intervenciniai centrai | Paprastieji kviečiai | Miežiai | Kukurūzai | Sorgai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Brăila | + | + | + | -“ |

2)

lentelė „RUMUNIJA“ keičiama taip:

a)

„Brăila“ centrui skirta eilutė pakeičiama taip:

Intervenciniai centrai

Paprastieji kviečiai

Miežiai

Kukurūzai

Sorgai

„Brăila

+

+

+

-“

| b) | po „Brăila“ centrui skirtos eilutės įterpiama nauja eilutė:









  Intervenciniai centrai | Paprastieji kviečiai | Miežiai | Kukurūzai | Sorgai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Ianca | - | + | - | -“ |

b)

po „Brăila“ centrui skirtos eilutės įterpiama nauja eilutė:

Intervenciniai centrai

Paprastieji kviečiai

Miežiai

Kukurūzai

Sorgai

„Ianca

-

+

-

-“

| c) | „Roman“ centrui skirta eilutė pakeičiama taip:









  Intervenciniai centrai | Paprastieji kviečiai | Miežiai | Kukurūzai | Sorgai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Roman | + | + | - | -“ |

c)

„Roman“ centrui skirta eilutė pakeičiama taip:

Intervenciniai centrai

Paprastieji kviečiai

Miežiai

Kukurūzai

Sorgai

„Roman

+

+

-

-“

---

| 17.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/54 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/54

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1241/2009

2009 m. gruodžio 16 d.

kuriuo toliau taikoma tam tikrų importuojamų tam tikrų trečiųjų šalių kilmės geležies ir plieno produktų išankstinė priežiūra ir atnaujinama jos taikymo sritis

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 260/2009 dėl bendrų importo taisyklių (1), ypač į jo 11 straipsnį,

atsižvelgdama į 2009 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 625/2009 dėl bendrų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (2), ypač į jo 9 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 76/2002 (3) Komisija nustatė tam tikrų importuojamų trečiųjų šalių kilmės geležies ir plieno produktų išankstinę Bendrijos priežiūrą. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 76/2002 (3) Komisija nustatė tam tikrų importuojamų trečiųjų šalių kilmės geležies ir plieno produktų išankstinę Bendrijos priežiūrą.

| (2) | Nėra Europos Sąjungos išorės prekybos statistinių duomenų Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1917/2000 (4) nustatytais laikotarpiais. |
| --- | --- |

(2)

Nėra Europos Sąjungos išorės prekybos statistinių duomenų Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1917/2000 (4) nustatytais laikotarpiais.

| (3) | Nors padėtis pasikeitė, kai 2002 m. buvo nustatyta priežiūra, atsižvelgiant į pasaulio plieno rinkos raidą ir toliau reikia patikimos ir greitos į Europos Sąjungą ateityje importuojamų prekių informacinės sistemos. |
| --- | --- |

(3)

Nors padėtis pasikeitė, kai 2002 m. buvo nustatyta priežiūra, atsižvelgiant į pasaulio plieno rinkos raidą ir toliau reikia patikimos ir greitos į Europos Sąjungą ateityje importuojamų prekių informacinės sistemos.

| (4) | Buvo ištirtos produktų, kuriems šiuo metu taikoma priežiūra, ir plokščių produktų iš nerūdijančiojo plieno bei didelių suvirintų vamzdžių, kuriems šiuo metu priežiūros sistema netaikoma, importo tendencijos. Nuspręsta, kad būtina tirti šių papildomų produktų importo tendencijas, atsižvelgiant į faktą, kad tai didžiausios pridėtinės vertės rinkos produktai. |
| --- | --- |

(4)

Buvo ištirtos produktų, kuriems šiuo metu taikoma priežiūra, ir plokščių produktų iš nerūdijančiojo plieno bei didelių suvirintų vamzdžių, kuriems šiuo metu priežiūros sistema netaikoma, importo tendencijos. Nuspręsta, kad būtina tirti šių papildomų produktų importo tendencijas, atsižvelgiant į faktą, kad tai didžiausios pridėtinės vertės rinkos produktai.

| (5) | Pastaraisiais metais šių produktų iš plieno į ES importuojama žymiai daugiau (iki 40 %) 2005–2008 m. vertinant absoliučiaisiais skaičiais. Nors nuo 2008 m. pabaigos pradėta importuoti mažiau, tačiau importas atitiko sumažėjusią paklausą ir, palyginti su suvartojimu, išliko reikšmingas. |
| --- | --- |

(5)

Pastaraisiais metais šių produktų iš plieno į ES importuojama žymiai daugiau (iki 40 %) 2005–2008 m. vertinant absoliučiaisiais skaičiais. Nors nuo 2008 m. pabaigos pradėta importuoti mažiau, tačiau importas atitiko sumažėjusią paklausą ir, palyginti su suvartojimu, išliko reikšmingas.

| (6) | 2006–2008 m. pasauliniai plieno pramonės gamybos pajėgumai išaugo, ir tikėtina, kad augs iki 2010 m. Įvairiuose regionuose, o ypač Kinijoje, Indijoje, Brazilijoje ir Artimuosiuose Rytuose per ateinančius dvejus metus tikimasi dviženklio pajėgumų padidėjimo. Kinijoje, kuri, atsižvelgiant į didėjančius pajėgumus, yra svarbiausia šalis, šiuo metu pagaminama apytikriai 40 % pasaulio neapdoroto plieno produkcijos ir plieno per metus suvartojama trigubai daugiau nei ES. |
| --- | --- |

(6)

2006–2008 m. pasauliniai plieno pramonės gamybos pajėgumai išaugo, ir tikėtina, kad augs iki 2010 m. Įvairiuose regionuose, o ypač Kinijoje, Indijoje, Brazilijoje ir Artimuosiuose Rytuose per ateinančius dvejus metus tikimasi dviženklio pajėgumų padidėjimo. Kinijoje, kuri, atsižvelgiant į didėjančius pajėgumus, yra svarbiausia šalis, šiuo metu pagaminama apytikriai 40 % pasaulio neapdoroto plieno produkcijos ir plieno per metus suvartojama trigubai daugiau nei ES.

| (7) | Atsižvelgiant į tai, kad dėl dydžio ir kainos, o ypač dėl to, kad valiuta tvirta, ES yra svarbi plieno rinka, tikimasi, kad kai rinka atsigaus ir Europos Sąjungos rinkoje paklausa pagerės, plieno pajėgumų perteklius bus nukreiptas į ES. Pavyzdžiui, neseniai įvairiu mastu sumažėjo galimybė patekti į trečiųjų šalių rinkas, nes tam tikrose geografinėse srityse (Šiaurės ir Pietų Amerikoje, Azijoje, Artimuosiuose Rytuose) esančios šalys ėmėsi priemonių savo plieno pramonei apsaugoti ar remti. Imtasi įvairių priemonių, kaip antai tarifų didinimas, licencijavimo ir pirkimo vidaus rinkoje reikalavimų nustatymas, taikomų rinkoms, kuriose, palyginti su pasauliniu suvartojimu, suvartojama labai daug. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į tai, kad dėl dydžio ir kainos, o ypač dėl to, kad valiuta tvirta, ES yra svarbi plieno rinka, tikimasi, kad kai rinka atsigaus ir Europos Sąjungos rinkoje paklausa pagerės, plieno pajėgumų perteklius bus nukreiptas į ES. Pavyzdžiui, neseniai įvairiu mastu sumažėjo galimybė patekti į trečiųjų šalių rinkas, nes tam tikrose geografinėse srityse (Šiaurės ir Pietų Amerikoje, Azijoje, Artimuosiuose Rytuose) esančios šalys ėmėsi priemonių savo plieno pramonei apsaugoti ar remti. Imtasi įvairių priemonių, kaip antai tarifų didinimas, licencijavimo ir pirkimo vidaus rinkoje reikalavimų nustatymas, taikomų rinkoms, kuriose, palyginti su pasauliniu suvartojimu, suvartojama labai daug.

| (8) | ES plokščių produktų iš neapdoroto plieno ir nerūdijančiojo plieno gamyba pasiekė aukščiausią lygį atitinkamai 2007 m. ir 2006 m. ir ėmė mažėti 2008 m. Per pirmąjį 2009 m. pusmetį, palyginti su pirmuoju 2008 m. pusmečiu, sumažėjimas pasiekė 43,2 %, tuo tarpu pasaulio plieno gamyba per tą patį laikotarpį sumažėjo 22,4 %. Krizė padarė įtaką visoms didžiausioms plieną gaminančioms ES šalims ir atsižvelgdami į tai plieno gamintojai sumažino gamybos dienas ir taip padidino nenaudojamus pajėgumus. |
| --- | --- |

(8)

ES plokščių produktų iš neapdoroto plieno ir nerūdijančiojo plieno gamyba pasiekė aukščiausią lygį atitinkamai 2007 m. ir 2006 m. ir ėmė mažėti 2008 m. Per pirmąjį 2009 m. pusmetį, palyginti su pirmuoju 2008 m. pusmečiu, sumažėjimas pasiekė 43,2 %, tuo tarpu pasaulio plieno gamyba per tą patį laikotarpį sumažėjo 22,4 %. Krizė padarė įtaką visoms didžiausioms plieną gaminančioms ES šalims ir atsižvelgdami į tai plieno gamintojai sumažino gamybos dienas ir taip padidino nenaudojamus pajėgumus.

| (9) | Visi gamintojai labai sumažino darbuotojų skaičių. 2009 m. birželio mėn. ekonominė krizė padarė įtaką apytikriai 40 % Europos plieno sektoriaus darbuotojų, kadangi darbuotojai buvo visam laikui arba laikinai atleisti iš darbo, arba taikoma sutrumpinto darbo laiko tvarka. |
| --- | --- |

(9)

Visi gamintojai labai sumažino darbuotojų skaičių. 2009 m. birželio mėn. ekonominė krizė padarė įtaką apytikriai 40 % Europos plieno sektoriaus darbuotojų, kadangi darbuotojai buvo visam laikui arba laikinai atleisti iš darbo, arba taikoma sutrumpinto darbo laiko tvarka.

| (10) | Remiantis naujausiomis produktų iš plieno importo tendencijomis, dabartine pažeidžiama ES pramonės padėtimi, paklausa ES rinkoje, kuri ir toliau yra maža, ir tikimybe, kad, jei paklausa atsigautų, esamas ir būsimas pajėgumų perteklius būtų nukreiptas į ES, laikoma, kad žalos grėsmė Europos Sąjungos gamintojams pagal Reglamento (EB) Nr. 260/2009 11 straipsnį, egzistuoja. |
| --- | --- |

(10)

Remiantis naujausiomis produktų iš plieno importo tendencijomis, dabartine pažeidžiama ES pramonės padėtimi, paklausa ES rinkoje, kuri ir toliau yra maža, ir tikimybe, kad, jei paklausa atsigautų, esamas ir būsimas pajėgumų perteklius būtų nukreiptas į ES, laikoma, kad žalos grėsmė Europos Sąjungos gamintojams pagal Reglamento (EB) Nr. 260/2009 11 straipsnį, egzistuoja.

| (11) | Todėl siekiant apsaugoti Europos Sąjungos interesus tam tikriems importuojamiems produktams iš plieno ir toliau turėtų būti taikoma išankstinė priežiūra, kad būtų teikiami skubūs statistiniai duomenys, kuriais remiantis galima skubiai išnagrinėti importo tendencijas. Reikia skubiai teikiamų ir laukiamų prekybos duomenų, siekiant spręsti Europos plieno rinkos pažeidžiamumo, susijusio su staigiais pasaulio plieno rinkos pokyčiais, klausimus. Tai labai svarbu atsižvelgiant į dabartinę krizę, kai neaišku, ar struktūriškai pagerės paklausa ir ar tikrai ES pramonei tai bus naudinga. |
| --- | --- |

(11)

Todėl siekiant apsaugoti Europos Sąjungos interesus tam tikriems importuojamiems produktams iš plieno ir toliau turėtų būti taikoma išankstinė priežiūra, kad būtų teikiami skubūs statistiniai duomenys, kuriais remiantis galima skubiai išnagrinėti importo tendencijas. Reikia skubiai teikiamų ir laukiamų prekybos duomenų, siekiant spręsti Europos plieno rinkos pažeidžiamumo, susijusio su staigiais pasaulio plieno rinkos pokyčiais, klausimus. Tai labai svarbu atsižvelgiant į dabartinę krizę, kai neaišku, ar struktūriškai pagerės paklausa ir ar tikrai ES pramonei tai bus naudinga.

| (12) | Be to, atsižvelgiant į plokščių produktų iš nerūdijančiojo plieno bei didelių suvirintų vamzdžių rinkos raidą ir į pramonės šakų, kurioms kyla grėsmė, padėtį ir atkreipiant dėmesį į tai, kad į panašias importuojamų plieninių produktų stebėsenos sistemas šie produktai yra įtraukti, tikslinga į šios sistemos taikymo sritį įtraukti I priede išvardytus produktus. |
| --- | --- |

(12)

Be to, atsižvelgiant į plokščių produktų iš nerūdijančiojo plieno bei didelių suvirintų vamzdžių rinkos raidą ir į pramonės šakų, kurioms kyla grėsmė, padėtį ir atkreipiant dėmesį į tai, kad į panašias importuojamų plieninių produktų stebėsenos sistemas šie produktai yra įtraukti, tikslinga į šios sistemos taikymo sritį įtraukti I priede išvardytus produktus.

| (13) | Atsižvelgiant į minėtą raidą ir į tai, kad kitos pagrindinės plieną gaminančios šalys, kaip antai Kanada ir Jungtinės Amerikos Valstijos, neseniai nusprendė pratęsti panašių importuojamų produktų iš plieno stebėsenos sistemų taikymo laikotarpį (atitinkamai partęsta iki 2011 m. rugpjūčio 31 d. ir iki 2013 m. kovo 21 d.), tikslinga šią sistemą toliau taikyti iki 2012 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(13)

Atsižvelgiant į minėtą raidą ir į tai, kad kitos pagrindinės plieną gaminančios šalys, kaip antai Kanada ir Jungtinės Amerikos Valstijos, neseniai nusprendė pratęsti panašių importuojamų produktų iš plieno stebėsenos sistemų taikymo laikotarpį (atitinkamai partęsta iki 2011 m. rugpjūčio 31 d. ir iki 2013 m. kovo 21 d.), tikslinga šią sistemą toliau taikyti iki 2012 m. gruodžio 31 d.

| (14) | Siekiant sumažinti nereikalingus suvaržymus ir pernelyg netrikdyti pasienyje įsikūrusių bendrovių veikos, importuojamų produktų, kuriems netaikomas šis reglamentas, grynas svoris lieka 2 500 kilogramų, |
| --- | --- |

(14)

Siekiant sumažinti nereikalingus suvaržymus ir pernelyg netrikdyti pasienyje įsikūrusių bendrovių veikos, importuojamų produktų, kuriems netaikomas šis reglamentas, grynas svoris lieka 2 500 kilogramų,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 76/2002 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | Išankstinės priežiūros taikymo sritis išplečiama ir taikoma I priede nurodytiems produktams. |
| --- | --- |

1.

Išankstinės priežiūros taikymo sritis išplečiama ir taikoma I priede nurodytiems produktams.

| 2. | 6 straipsnyje data „2009 m. gruodžio 31 d.“ išbraukiama ir pakeičiama data „2012 m. gruodžio 31 d.“ |
| --- | --- |

2.

6 straipsnyje data „2009 m. gruodžio 31 d.“ išbraukiama ir pakeičiama data „2012 m. gruodžio 31 d.“

| 3. | Kompetentingų nacionalinių institucijų sąrašas pakeičiamas II priedo sąrašu. |
| --- | --- |

3.

Kompetentingų nacionalinių institucijų sąrašas pakeičiamas II priedo sąrašu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 84, 2009 3 31, p. 1.

1

(2)  OL L 185, 2009 7 17, p. 1.

2

(3)  OL L 16, 2002 1 18, p. 3.

3

(4)  OL L 229, 2000 9 9, p. 14.

4

---

I PRIEDAS

Produktų, kuriuos reikia įtraukti į produktų, kuriems taikoma išankstinė priežiūra, sąrašą, sąrašas

| | 7219 11 00 |
| --- | --- |

7219 11 00

| | 7219 12 10 |
| --- | --- |

7219 12 10

| | 7219 12 90 |
| --- | --- |

7219 12 90

| | 7219 13 10 |
| --- | --- |

7219 13 10

| | 7219 13 90 |
| --- | --- |

7219 13 90

| | 7219 14 10 |
| --- | --- |

7219 14 10

| | 7219 14 90 |
| --- | --- |

7219 14 90

| | 7219 21 10 |
| --- | --- |

7219 21 10

| | 7219 21 90 |
| --- | --- |

7219 21 90

| | 7219 22 10 |
| --- | --- |

7219 22 10

| | 7219 22 90 |
| --- | --- |

7219 22 90

| | 7219 23 00 |
| --- | --- |

7219 23 00

| | 7219 24 00 |
| --- | --- |

7219 24 00

| | 7219 31 00 |
| --- | --- |

7219 31 00

| | 7219 32 10 |
| --- | --- |

7219 32 10

| | 7219 32 90 |
| --- | --- |

7219 32 90

| | 7219 33 10 |
| --- | --- |

7219 33 10

| | 7219 33 90 |
| --- | --- |

7219 33 90

| | 7219 34 10 |
| --- | --- |

7219 34 10

| | 7219 34 90 |
| --- | --- |

7219 34 90

| | 7219 35 10 |
| --- | --- |

7219 35 10

| | 7219 35 90 |
| --- | --- |

7219 35 90

| | 7219 90 20 |
| --- | --- |

7219 90 20

| | 7219 90 80 |
| --- | --- |

7219 90 80

| | 7220 11 00 |
| --- | --- |

7220 11 00

| | 7220 12 00 |
| --- | --- |

7220 12 00

| | 7220 20 21 |
| --- | --- |

7220 20 21

| | 7220 20 29 |
| --- | --- |

7220 20 29

| | 7220 20 41 |
| --- | --- |

7220 20 41

| | 7220 20 49 |
| --- | --- |

7220 20 49

| | 7220 20 81 |
| --- | --- |

7220 20 81

| | 7220 20 89 |
| --- | --- |

7220 20 89

| | 7220 90 20 |
| --- | --- |

7220 90 20

| | 7220 90 80 |
| --- | --- |

7220 90 80

| | 7228 50 20 |
| --- | --- |

7228 50 20

| | Visa 7305 KN pozicija |
| --- | --- |

Visa 7305 KN pozicija

---

II PRIEDAS

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

СПИСЪК НА КОМПЕТЕНТНИТЕ НАЦИОНАЛНИ ОРГАНИ

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES

ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI

VALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTS

ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TAL-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

LISTA WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE COMPETENTE

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

| | BELGIQUE/BELGIË





  Service public fédéral de l’économie, des PME, des classes moyennes et de l’énergie |
| --- | --- |
| Direction générale du potentiel économique |
| Service des licences |
| Rue de Louvain 44 |
| 1000 Bruxelles |
| BELGIQUE |
| Tél. +32 25486469 |
| Fax +32 22775063 |

BELGIQUE/BELGIË

Service public fédéral de l’économie, des PME, des classes moyennes et de l’énergie

Direction générale du potentiel économique

Service des licences

Rue de Louvain 44

1000 Bruxelles

BELGIQUE

Tél. +32 25486469

Fax +32 22775063

| Federale Overheidsdienst Economie, Kmo, Middenstand & Energie |
| --- |
| Algemene Directie Economisch Potentieel |
| Dienst Vergunningen |
| Leuvenseweg 44 |
| 1000 Brussel |
| BELGIË |
| Tel. +32 25486469 |
| Fax +32 22775063 |

Federale Overheidsdienst Economie, Kmo, Middenstand & Energie

Algemene Directie Economisch Potentieel

Dienst Vergunningen

Leuvenseweg 44

1000 Brussel

BELGIË

Tel. +32 25486469

Fax +32 22775063

| | БЪЛГАРИЯ





  Министерство на икономиката, енергетиката и туризма Дирекция дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“ |
| --- | --- |
| ул. „Славянска“No 8 |
| 1052 София |
| Тел. +359 29407008 / +359 29407673 /+359 29407800 |
| Факс +359 29815041 /+359 29804710 / +359 29883654 |

БЪЛГАРИЯ

Министерство на икономиката, енергетиката и туризма Дирекция дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“

ул. „Славянска“No 8

1052 София

Тел. +359 29407008 / +359 29407673 /+359 29407800

Факс +359 29815041 /+359 29804710 / +359 29883654

| | ČESKÁ REPUBLIKA





  Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- | --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 224907111 |
| Fax +420 224212133 |

ČESKÁ REPUBLIKA

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 224907111

Fax +420 224212133

| | DANMARK





  Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- | --- |
| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| Langelinie Allé 17 |
| 2100 København Ø |
| Tlf. +45 35466030 |
| Fax +45 35466029 |
| Fax +45 35466001 |

DANMARK

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Langelinie Allé 17

2100 København Ø

Tlf. +45 35466030

Fax +45 35466029

Fax +45 35466001

| | DEUTSCHLAND





  Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA) |
| --- | --- |
| Frankfurter Straße 29-35 |
| 65760 Eschborn 1 |
| DEUTSCHLAND |
| Tel. +49 61969080 |
| Fax +49 6196908800 |

DEUTSCHLAND

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA)

Frankfurter Straße 29-35

65760 Eschborn 1

DEUTSCHLAND

Tel. +49 61969080

Fax +49 6196908800

| | EESTI





  Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium |
| --- | --- |
| Harju 11 |
| 15072 Tallinn |
| Tel. +372 6256400 |
| Faks +372 6313660 |

EESTI

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

15072 Tallinn

Tel. +372 6256400

Faks +372 6313660

| | FRANCE





  Ministère de l’économie, de l’Industrie et de l’emploi |
| --- | --- |
| Direction générale de la compétitivité, de l’industrie et des services |
| Sous-direction «industries de santé, de la chimie et des nouveaux matériaux» |
| Bureau «matérieaux du futur et nouveaux procédés» |
| Le Bervil |
| 12 rue Villiot |
| 75572 Paris Cedex 12 |
| FRANCE |
| Tél. +33 153449026 |
| Fax +33 153449172 |

FRANCE

Ministère de l’économie, de l’Industrie et de l’emploi

Direction générale de la compétitivité, de l’industrie et des services

Sous-direction «industries de santé, de la chimie et des nouveaux matériaux»

Bureau «matérieaux du futur et nouveaux procédés»

Le Bervil

12 rue Villiot

75572 Paris Cedex 12

FRANCE

Tél. +33 153449026

Fax +33 153449172

| | ITALIA





  Ministero delle Attività produttive |
| --- | --- |
| Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi |
| Viale America 341 |
| 00144 Roma RM |
| ITALIA |
| Tel. +39 0659647517 / +39 0659932471 / +39 0659932245 / +39 0659932260 |
| Fax +39 0659932235 / +39 0659932636 |

ITALIA

Ministero delle Attività produttive

Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi

Viale America 341

00144 Roma RM

ITALIA

Tel. +39 0659647517 / +39 0659932471 / +39 0659932245 / +39 0659932260

Fax +39 0659932235 / +39 0659932636

| | ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS





  Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- | --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής |
| Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6 |
| 1421 Λευκωσία |
| ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS |
| Τηλ. +357 22867100 |
| Φαξ +357 22375120 |

ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής

Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6

1421 Λευκωσία

ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS

Τηλ. +357 22867100

Φαξ +357 22375120

| | IRELAND





  Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- | --- |
| Import/Export Licensing, Block C |
| Earlsfort Centre |
| Hatch Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| Tel. +353 16312121 |
| Fax +353 16312562 |

IRELAND

Department of Enterprise, Trade and Employment

Import/Export Licensing, Block C

Earlsfort Centre

Hatch Street

Dublin 2

IRELAND

Tel. +353 16312121

Fax +353 16312562

| | ΕΛΛΑΣ





  Υπουργείο Οικονομίας, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας |
| --- | --- |
| Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής |
| Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας |
| Κορνάρου 1 |
| 105 63 Αθήνα |
| ΕΛΛΑΣ |
| Τηλ. +30 2103286021/22 |
| Φαξ +30 2103286094 |

ΕΛΛΑΣ

Υπουργείο Οικονομίας, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας

Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής

Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας

Κορνάρου 1

105 63 Αθήνα

ΕΛΛΑΣ

Τηλ. +30 2103286021/22

Φαξ +30 2103286094

| | ESPAÑA





  Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- | --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales |
| Paseo de la Castellana 162 |
| 28046 Madrid |
| ESPAÑA |
| Tel. +34 913493817 / +34 9134937488 |
| Fax +34 913493831 |

ESPAÑA

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales

Paseo de la Castellana 162

28046 Madrid

ESPAÑA

Tel. +34 913493817 / +34 9134937488

Fax +34 913493831

| | LATVIJA





  Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija |
| --- | --- |
| Brīvības iela 55 |
| Rīga, LV-1519 |
| Tel. +371 670132 99/00 / +371 67013248 |
| Fakss +371 67280882 |

LATVIJA

Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

Rīga, LV-1519

Tel. +371 670132 99/00 / +371 67013248

Fakss +371 67280882

| | LIETUVA





  Lietuvos Respublikos ūkio ministerija |
| --- | --- |
| Prekybos departamentas |
| Gedimino pr. 38/2 |
| LT-01104 Vilnius |
| Tel. +370 52628750 / +370 52619488 |
| Faks. +370 52623974 |

LIETUVA

Lietuvos Respublikos ūkio ministerija

Prekybos departamentas

Gedimino pr. 38/2

LT-01104 Vilnius

Tel. +370 52628750 / +370 52619488

Faks. +370 52623974

| | LUXEMBOURG





  Ministère de l’économie et du commerce extérieu |
| --- | --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| 2011 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tél. +352 4782371 |
| Fax +352 466138 |

LUXEMBOURG

Ministère de l’économie et du commerce extérieu

Office des licences

BP 113

2011 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tél. +352 4782371

Fax +352 466138

| | MAGYARORSZÁG





  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- | --- |
| Budapest |
| Margit krt. 85. |
| 1024 |
| MAGYARORSZÁG |
| Tel. +36 13367303 |
| Fax +36 13367302 |
| E-mail: mkeh@mkeh.gov.hu |

MAGYARORSZÁG

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Budapest

Margit krt. 85.

1024

MAGYARORSZÁG

Tel. +36 13367303

Fax +36 13367302

E-mail: mkeh@mkeh.gov.hu

| | MALTA





  Diviżjoni għall-Kummerċ |
| --- | --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| Valletta |
| CMR 02 |
| Tel. +356 21237112 |
| Fax +356 25690299 |

MALTA

Diviżjoni għall-Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

Valletta

CMR 02

Tel. +356 21237112

Fax +356 25690299

| | NEDERLAND





  Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer |
| --- | --- |
| Postbus 30003, Engelse Kamp 2 |
| 9700 RD Groningen |
| NEDERLAND |
| Tel. +31 505232600 |
| Fax +31 505232210 |

NEDERLAND

Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer

Postbus 30003, Engelse Kamp 2

9700 RD Groningen

NEDERLAND

Tel. +31 505232600

Fax +31 505232210

| | ROMÂNIA





  Ministerul Întreprinderilor Mici și Mijlocii, Comerțului și Mediului de Afaceri |
| --- | --- |
| Direcția Generală Politici Comerciale |
| Str. Ion Câmpineanu, nr. 16, sector 1 |
| 010036 București |
| Tel. +40 213150081 |
| Fax +40 213150454 |
| e-mail: clc@dce.gov.ro |

ROMÂNIA

Ministerul Întreprinderilor Mici și Mijlocii, Comerțului și Mediului de Afaceri

Direcția Generală Politici Comerciale

Str. Ion Câmpineanu, nr. 16, sector 1

010036 București

Tel. +40 213150081

Fax +40 213150454

e-mail: clc@dce.gov.ro

| | SLOVENIJA





  Ministrstvo za finance |
| --- | --- |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Carinski urad Jesenice |
| Spodnji plavž 6C |
| SI-4270 Jesenice |
| SLOVENIJA |
| Tel. +386 42974470 |
| Faks +386 42974472 |

SLOVENIJA

Ministrstvo za finance

Carinska uprava Republike Slovenije

Carinski urad Jesenice

Spodnji plavž 6C

SI-4270 Jesenice

SLOVENIJA

Tel. +386 42974470

Faks +386 42974472

| | SLOVENSKO





  Ministerstvo hospodárstva |
| --- | --- |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Slovenská republika |
| Tel. +421 248542021 / +421 248547119 |
| Fax +421 248543116 |

SLOVENSKO

Ministerstvo hospodárstva

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Slovenská republika

Tel. +421 248542021 / +421 248547119

Fax +421 248543116

| | ÖSTERREICH





  Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend |
| --- | --- |
| Außenwirtschaftsadministration |
| Abteilung C2/2 |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| Tel. +43 171100-0 |
| Fax +43 171100/83 86 |

ÖSTERREICH

Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend

Außenwirtschaftsadministration

Abteilung C2/2

Stubenring 1

1011 Wien

Tel. +43 171100-0

Fax +43 171100/83 86

| | POLSKA





  Ministerstwo Gospodarki |
| --- | --- |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warszawa |
| POLSKA |
| Tel. +48 226935553 |
| Fax +48 226934021 |

POLSKA

Ministerstwo Gospodarki

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warszawa

POLSKA

Tel. +48 226935553

Fax +48 226934021

| | PORTUGAL





  Ministério das Finanças e da Administração Pública |
| --- | --- |
| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos |
| Especiais sobre o Consumo |
| Rua da Alfândega, n.o 5, r/c |
| 1149-006 Lisboa |
| PORTUGAL |
| Tel. +35 1218814263 |
| Fax +35 1218813990 |

PORTUGAL

Ministério das Finanças e da Administração Pública

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos

Especiais sobre o Consumo

Rua da Alfândega, n.o 5, r/c

1149-006 Lisboa

PORTUGAL

Tel. +35 1218814263

Fax +35 1218813990

| | SUOMI/FINLAND





  Tullihallitus |
| --- | --- |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |
| P. +358 96141 |
| F. +358 204922852 |

SUOMI/FINLAND

Tullihallitus

PL 512

FI-00101 Helsinki

P. +358 96141

F. +358 204922852

| Tullstyrelsen |
| --- |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |
| Fax +358 204922852 |

Tullstyrelsen

PB 512

FI-00101 Helsingfors

Fax +358 204922852

| | SVERIGE





  Kommerskollegium |
| --- | --- |
| Box 6803 |
| SE-113 86 Stockholm |
| Tfn +46 86904800 |
| Fax +46 8306759 |

SVERIGE

Kommerskollegium

Box 6803

SE-113 86 Stockholm

Tfn +46 86904800

Fax +46 8306759

| | UNITED KINGDOM





  Department for Business, Innovation and Skills Import Licensing Branch |
| --- | --- |
| Queensway House — West Precinct |
| Billingham |
| TS23 2NF |
| UNITED KINGDOM |
| Tel. +44 1642364333 / +44 1642364334 |
| Fax +44 1642364269 |
| E-mail: enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk |

UNITED KINGDOM

Department for Business, Innovation and Skills Import Licensing Branch

Queensway House — West Precinct

Billingham

TS23 2NF

UNITED KINGDOM

Tel. +44 1642364333 / +44 1642364334

Fax +44 1642364269

E-mail: enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk

---

| 17.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/60 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/60

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1242/2009

2009 m. gruodžio 16 d.

kuriuo nustatomas laikinasis antidempingo muitas tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės krovinių skenavimo sistemoms

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių) (1) (toliau – pagrindinis reglamentas, ypač į jo 7 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Inicijavimas

| (1) | 2009 m. kovo 18 d. pranešimu (2)
  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Europos Komisija paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Bendriją importuojamų tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės krovinių skenavimo sistemų inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2009 m. kovo 18 d. pranešimu (2)
  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Europos Komisija paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Bendriją importuojamų tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės krovinių skenavimo sistemų inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

| (2) | Antidempingo tyrimas inicijuotas 2009 m. vasario 2 d. gavus Bendrijos gamintojo „Smiths Detection Group Limited“, kuris pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 80 %) visų tam tikrų krovinių skenavimo sistemų Bendrijoje (toliau – skundo pateikėjas), pateiktą skundą. Skunde pateikta dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos įrodymų, kurių pakako tyrimui pradėti. |
| --- | --- |

(2)

Antidempingo tyrimas inicijuotas 2009 m. vasario 2 d. gavus Bendrijos gamintojo „Smiths Detection Group Limited“, kuris pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 80 %) visų tam tikrų krovinių skenavimo sistemų Bendrijoje (toliau – skundo pateikėjas), pateiktą skundą. Skunde pateikta dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos įrodymų, kurių pakako tyrimui pradėti.

1.2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (3) | Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams, vieninteliam žinomam eksportuojančiam KLR gamintojui, susijusios eksportuojančios šalies atstovams ir Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – JAV), kurias ketinta pasirinkti panašia šalimi, gamintojams. Be to, Komisija susisiekė su visais žinomais Bendrijos nagrinėjamojo produkto ir (arba) panašaus produkto naudotojais. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(3)

Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams, vieninteliam žinomam eksportuojančiam KLR gamintojui, susijusios eksportuojančios šalies atstovams ir Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – JAV), kurias ketinta pasirinkti panašia šalimi, gamintojams. Be to, Komisija susisiekė su visais žinomais Bendrijos nagrinėjamojo produkto ir (arba) panašaus produkto naudotojais. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (4) | Kad vienintelis žinomas eksportuojantis KLR gamintojas panorėjęs galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba individualų režimą (toliau – IR), Komisija išsiuntė prašymų formas žinomam susijusiam eksportuojančiam gamintojui ir KLR valdžios institucijoms. Vienintelis žinomas eksportuojantis KLR gamintojas nepateikė prašymo taikyti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį, bet paprašė taikyti IR. |
| --- | --- |

(4)

Kad vienintelis žinomas eksportuojantis KLR gamintojas panorėjęs galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba individualų režimą (toliau – IR), Komisija išsiuntė prašymų formas žinomam susijusiam eksportuojančiam gamintojui ir KLR valdžios institucijoms. Vienintelis žinomas eksportuojantis KLR gamintojas nepateikė prašymo taikyti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį, bet paprašė taikyti IR.

| (5) | Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms šalims, kurios jų paprašė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(5)

Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms šalims, kurios jų paprašė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.

| (6) | Klausimyno atsakymai buvo gauti iš vienintelio žinomo eksportuojančio Kinijos gamintojo, dviejų Bendrijos gamintojų, vieno gamintojo JAV, kurias ketinta pasirinkti panašia šalimi, ir devynių Bendrijos naudotojų. |
| --- | --- |

(6)

Klausimyno atsakymai buvo gauti iš vienintelio žinomo eksportuojančio Kinijos gamintojo, dviejų Bendrijos gamintojų, vieno gamintojo JAV, kurias ketinta pasirinkti panašia šalimi, ir devynių Bendrijos naudotojų.

| (7) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint nuspręsti dėl RER ir (arba) IR ir padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:






  a) | Bendrijos gamintojų

  Smiths Heimann SAS, Vitri (Prancūzija) ir Smiths Heimann GmbH, Vysbadenas (Vokietija); jos abi yra Smiths Detection Group Limited susijusios bendrovės; |
| --- | --- | --- |

(7)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint nuspręsti dėl RER ir (arba) IR ir padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:

a)

Bendrijos gamintojų

Smiths Heimann SAS, Vitri (Prancūzija) ir Smiths Heimann GmbH, Vysbadenas (Vokietija); jos abi yra Smiths Detection Group Limited susijusios bendrovės;

| b) | eksportuojančio KLR gamintojo

  Nuctech Company Limited, Pekinas, Kinijos Liaudies Respublika. |
| --- | --- |

b)

eksportuojančio KLR gamintojo

Nuctech Company Limited, Pekinas, Kinijos Liaudies Respublika.

| (8) | Kadangi eksportuojančiam KLR gamintojui, kuris neprašė taikyti RER, reikia nustatyti normaliąją vertę, tikrinamasis vizitas siekiant nustatyti normaliąją vertę remiantis panašios šalies, šiuo atveju JAV, duomenimis, įvyko šių bendrovių patalpose:

  Rapiscan Systems Inc., Torensas, Kalifornija, JAV. |
| --- | --- |

(8)

Kadangi eksportuojančiam KLR gamintojui, kuris neprašė taikyti RER, reikia nustatyti normaliąją vertę, tikrinamasis vizitas siekiant nustatyti normaliąją vertę remiantis panašios šalies, šiuo atveju JAV, duomenimis, įvyko šių bendrovių patalpose:

Rapiscan Systems Inc., Torensas, Kalifornija, JAV.

1.3.   Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai

| (9) | Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2007 m. liepos 1 d.–2008 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2004 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). Pažymėtina, kad 18 mėnesių trukmės tiriamasis laikotarpis buvo pasirinktas dėl specifinių nagrinėjamojo produkto ir (arba) panašaus produkto rinkos ypatumų, tokių kaip rengiami viešieji pirkimai ir (arba) konkursai, dėl kurių sandoriui įgyvendinti reikia daug daugiau laiko, ir santykinai nedidelis sudaromų sandorių skaičius. |
| --- | --- |

(9)

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2007 m. liepos 1 d.–2008 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2004 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). Pažymėtina, kad 18 mėnesių trukmės tiriamasis laikotarpis buvo pasirinktas dėl specifinių nagrinėjamojo produkto ir (arba) panašaus produkto rinkos ypatumų, tokių kaip rengiami viešieji pirkimai ir (arba) konkursai, dėl kurių sandoriui įgyvendinti reikia daug daugiau laiko, ir santykinai nedidelis sudaromų sandorių skaičius.

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

| (10) | Nagrinėjamasis produktas yra Kinijos Liaudies Respublikos kilmės sistemos, skirtos kroviniams skenuoti, kurių veikimas pagrįstas neutronų technologijos arba rentgeno, kai spindulių šaltinis 250 KeV arba daugiau, arba alfa, beta arba gama spinduliuotės naudojimu, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ir ex 9030 10 00, ir autotransporto priemonės su tokiomis sistemomis, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8705 90 90 (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(10)

Nagrinėjamasis produktas yra Kinijos Liaudies Respublikos kilmės sistemos, skirtos kroviniams skenuoti, kurių veikimas pagrįstas neutronų technologijos arba rentgeno, kai spindulių šaltinis 250 KeV arba daugiau, arba alfa, beta arba gama spinduliuotės naudojimu, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ir ex 9030 10 00, ir autotransporto priemonės su tokiomis sistemomis, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8705 90 90 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (11) | Šie skeneriai – tai pažangiųjų technologijų skenavimo sistemos kroviniams tikrinti. Jų pagalba nustatomi, inter alia, sprogmenų, ginklų, radioaktyviųjų medžiagų, narkotikų, kontrabandos ir suklastotų prekių kroviniai, taip užtikrinant geresnę apsaugą ir saugumą. Tai svarbi muitinės įstaigų ir uosto administracijų, taip pat kai kurių krovinių oro vežėjų ir kitų privačių saugumą ir apsaugą užtikrinančių dalyvių, darbo priemonė įtartinoms prekėms uždarytuose kroviniuose, vežamuose tranzitu jūra, keliu, oru ar geležinkeliu, nustatyti. |
| --- | --- |

(11)

Šie skeneriai – tai pažangiųjų technologijų skenavimo sistemos kroviniams tikrinti. Jų pagalba nustatomi, inter alia, sprogmenų, ginklų, radioaktyviųjų medžiagų, narkotikų, kontrabandos ir suklastotų prekių kroviniai, taip užtikrinant geresnę apsaugą ir saugumą. Tai svarbi muitinės įstaigų ir uosto administracijų, taip pat kai kurių krovinių oro vežėjų ir kitų privačių saugumą ir apsaugą užtikrinančių dalyvių, darbo priemonė įtartinoms prekėms uždarytuose kroviniuose, vežamuose tranzitu jūra, keliu, oru ar geležinkeliu, nustatyti.

| (12) | Nagrinėjamasis produktas būna įvairių konfigūracijų, priklausomai nuo to, kam skenuoti jis skirtas, ir nuo to, ar yra mobilus ar stacionarus. Pagrindinės konfigūracijos yra šios: stacionarios sistemos (kurios įrengiamos visam laikui tam skirtoje vietoje), perkeliamosios sistemos (lengvos skenavimo sistemos ant bėgių, kurias galima perkelti), bėginės sistemos, mobilios sistemos (autotransporto priemonėse įrengti skeneriai), praėjimo metu skenuojančios sistemos ir portalinės sistemos. Prie tos pačios konfigūracijos priskiriamos krovinių skenavimo sistemos turi tas pačias pagrindines fizines, technines ir funkcines savybes, naudojimo atžvilgiu visiškai tą pačią paskirtį, yra parduodamos tik galutiniams naudotojams ir gaminamos naudojant tos pačios rūšies įrangą. |
| --- | --- |

(12)

Nagrinėjamasis produktas būna įvairių konfigūracijų, priklausomai nuo to, kam skenuoti jis skirtas, ir nuo to, ar yra mobilus ar stacionarus. Pagrindinės konfigūracijos yra šios: stacionarios sistemos (kurios įrengiamos visam laikui tam skirtoje vietoje), perkeliamosios sistemos (lengvos skenavimo sistemos ant bėgių, kurias galima perkelti), bėginės sistemos, mobilios sistemos (autotransporto priemonėse įrengti skeneriai), praėjimo metu skenuojančios sistemos ir portalinės sistemos. Prie tos pačios konfigūracijos priskiriamos krovinių skenavimo sistemos turi tas pačias pagrindines fizines, technines ir funkcines savybes, naudojimo atžvilgiu visiškai tą pačią paskirtį, yra parduodamos tik galutiniams naudotojams ir gaminamos naudojant tos pačios rūšies įrangą.

| (13) | Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis Kinijos gamintojas teigia, kad nagrinėjamojo produkto apibrėžtoji sritis turėtų būti gerokai sumažinta ir apimti tik tam tikrą rentgeninio krovinių skenavimo sistemų dalį, t. y. stacionarias rentgeninio krovinių skenavimo sistemas (kurių rentgeno spindulių šaltinis yra didesnis nei 450 KeV), išskyrus krovinių skenavimo sistemas su dvigubos energijos sąraizgos, binokuliarinėmis stereoskopinėmis (BS) ir sparčiojo skenavimo technologijomis. Jis nurodė, kad tam tikros technologijos moksliškai ar techniškai netinkamos krovinių skenavimui. Jis paprieštaravo, kad tam tikrais atvejais technologijos, galutinė paskirtis ir naudotojų suvokimas skiriasi. Bendrovė teigė, kad alfa arba beta spinduliuočių technologijos moksliškai ar technologiškai negali būti naudojamos kroviniams skenuoti. Taip pat ji pareiškė, kad krovinių skeneriai su neutronų ir gama technologijomis Bendrijoje negaminami. Be to, ji nurodė, kad tam tikri skeneriai skiriasi (t. y. mobilūs krovinių skeneriai, krovinių skeneriai su sparčiojo skenavimo technologija, krovinių skeneriai su dvigubos energijos sąraizgos technologija ir krovinių skeneriai su BS technologija, tam tikro energijos lygio krovinių skeneriai), todėl jų negalima priskirti prie nagrinėjamojo produkto. Galiausiai buvo teigiama, kad tam tikrų rūšių produktai skiriasi ir kad kai kurių rūšių produktai KLR arba Bendrijoje negaminami. |
| --- | --- |

(13)

Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis Kinijos gamintojas teigia, kad nagrinėjamojo produkto apibrėžtoji sritis turėtų būti gerokai sumažinta ir apimti tik tam tikrą rentgeninio krovinių skenavimo sistemų dalį, t. y. stacionarias rentgeninio krovinių skenavimo sistemas (kurių rentgeno spindulių šaltinis yra didesnis nei 450 KeV), išskyrus krovinių skenavimo sistemas su dvigubos energijos sąraizgos, binokuliarinėmis stereoskopinėmis (BS) ir sparčiojo skenavimo technologijomis. Jis nurodė, kad tam tikros technologijos moksliškai ar techniškai netinkamos krovinių skenavimui. Jis paprieštaravo, kad tam tikrais atvejais technologijos, galutinė paskirtis ir naudotojų suvokimas skiriasi. Bendrovė teigė, kad alfa arba beta spinduliuočių technologijos moksliškai ar technologiškai negali būti naudojamos kroviniams skenuoti. Taip pat ji pareiškė, kad krovinių skeneriai su neutronų ir gama technologijomis Bendrijoje negaminami. Be to, ji nurodė, kad tam tikri skeneriai skiriasi (t. y. mobilūs krovinių skeneriai, krovinių skeneriai su sparčiojo skenavimo technologija, krovinių skeneriai su dvigubos energijos sąraizgos technologija ir krovinių skeneriai su BS technologija, tam tikro energijos lygio krovinių skeneriai), todėl jų negalima priskirti prie nagrinėjamojo produkto. Galiausiai buvo teigiama, kad tam tikrų rūšių produktai skiriasi ir kad kai kurių rūšių produktai KLR arba Bendrijoje negaminami.

| (14) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad visos į produkto apibrėžtąją sritį įtrauktos technologijos gali būti naudojamos krovinių skeneriams ir kad visų rūšių produktai turi tą pačią paskirtį – skenuoti krovinius naudojant tuos pačius pagrindinius metodus, t. y. nukreipti spinduliuotę į skenuojamą krovinį. Kitoks šaltinis ar energijos lygis, kaip ir didesnis tam tikrų technologijų tinkamumas tam tikrai skenuotinų objektų rūšiai (pvz., organiniams objektams) nėra pakankama priežastis neįtraukti tam tikros rūšies produktų. Tuo pačiu, visų rūšių produktai, nepriklausomai nuo technologijų, naudojami tuo pačiu produkto naudotojo siekiamu vieninteliu tikslu, t. y. skenuoti krovinį. Be to, paprastai Europos Sąjungoje rengiamuose viešuosiuose konkursuose neišskiriama jokia technologijų rūšis, nepriklausomai nuo to, kur gaminamas atitinkamas produktas. Taip pat paaiškėjo, kad alfa ir beta spinduliuočių technologijos gali būti naudojamos tam tikrų rūšių krovinių skenavimui. Pastaba apie tai, kad Europos Sąjungoje negaminami tam tikrų rūšių produktai, yra nepriimtina. Iš įprastinės institucijų praktikos matyti, kad produkto apibrėžtoji sritis nustatoma remiantis tuo, ar įvairių rūšių produktai turi tas pačias pagrindines fizines ir technines savybes ir iš esmės yra naudojami tai pačiai galutinei paskirčiai. Jeigu produkto apibrėžtoji sritis būtų susiaurinta tik iki visiškai tokios pačios rūšies produktų, kurie gaminami Bendrijos pramonės, būtų neįmanoma nustatyti produkto apibrėžtosios srities ir bet kokių antidempingo priemonių. Dėl prašymo neįtraukti tam tikrų rentgeninių krovinių skenerių vien dėl to, kad jie derinami su tam tikrų rūšių technologijomis, reikėtų pastebėti, kad bet koks papildomas rentgeninių krovinių skenerių bruožas ar funkcija nepakeičia to, kad šis produktas yra naudojamas tuo pačiu kaip ir visos kitos nagrinėjamojo produkto rūšys būdu ir turi tas pačias pagrindines fizines ir technines savybes. Kalbant apie mobilių ir stacionarių krovinių skenavimo sistemų atskyrimą, reikėtų pažymėti, kad jos abi naudojamos tai pačiai paskirčiai, jose naudojama ta pati bazinė technologija ir jose abiejose skenavimo technologija įmontuota į didesnę struktūrą, nesvarbu, ar tai sunkvežimis, ar stacionarus įrenginys. Galiausiai, kalbant apie energijos lygius, reikėtų pažymėti, kad tiek mažas, tiek didelis energijos lygiai naudojami krovinių skenavimui, todėl visų rūšių produktai turi tas pačias pagrindines fizines ir technines savybes, su sąlyga, kad energijos lygis atitinka pranešime apie inicijavimą nustatytas ribas. Todėl būtų nelogiška neįtraukti tam tikro energijos lygio krovinių skenerių, ypač jei atsižvelgtumėme į tai, kad kvietimuose teikti paraiškas paprastai nenurodomas energijos lygis ir tik krovinių skenerių tiekėjas savo pasiūlyme turi nustatyti atitinkamą energijos lygį. Todėl šiame tyrime visų rūšių produktai laikomi vienu produktu. |
| --- | --- |

(14)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad visos į produkto apibrėžtąją sritį įtrauktos technologijos gali būti naudojamos krovinių skeneriams ir kad visų rūšių produktai turi tą pačią paskirtį – skenuoti krovinius naudojant tuos pačius pagrindinius metodus, t. y. nukreipti spinduliuotę į skenuojamą krovinį. Kitoks šaltinis ar energijos lygis, kaip ir didesnis tam tikrų technologijų tinkamumas tam tikrai skenuotinų objektų rūšiai (pvz., organiniams objektams) nėra pakankama priežastis neįtraukti tam tikros rūšies produktų. Tuo pačiu, visų rūšių produktai, nepriklausomai nuo technologijų, naudojami tuo pačiu produkto naudotojo siekiamu vieninteliu tikslu, t. y. skenuoti krovinį. Be to, paprastai Europos Sąjungoje rengiamuose viešuosiuose konkursuose neišskiriama jokia technologijų rūšis, nepriklausomai nuo to, kur gaminamas atitinkamas produktas. Taip pat paaiškėjo, kad alfa ir beta spinduliuočių technologijos gali būti naudojamos tam tikrų rūšių krovinių skenavimui. Pastaba apie tai, kad Europos Sąjungoje negaminami tam tikrų rūšių produktai, yra nepriimtina. Iš įprastinės institucijų praktikos matyti, kad produkto apibrėžtoji sritis nustatoma remiantis tuo, ar įvairių rūšių produktai turi tas pačias pagrindines fizines ir technines savybes ir iš esmės yra naudojami tai pačiai galutinei paskirčiai. Jeigu produkto apibrėžtoji sritis būtų susiaurinta tik iki visiškai tokios pačios rūšies produktų, kurie gaminami Bendrijos pramonės, būtų neįmanoma nustatyti produkto apibrėžtosios srities ir bet kokių antidempingo priemonių. Dėl prašymo neįtraukti tam tikrų rentgeninių krovinių skenerių vien dėl to, kad jie derinami su tam tikrų rūšių technologijomis, reikėtų pastebėti, kad bet koks papildomas rentgeninių krovinių skenerių bruožas ar funkcija nepakeičia to, kad šis produktas yra naudojamas tuo pačiu kaip ir visos kitos nagrinėjamojo produkto rūšys būdu ir turi tas pačias pagrindines fizines ir technines savybes. Kalbant apie mobilių ir stacionarių krovinių skenavimo sistemų atskyrimą, reikėtų pažymėti, kad jos abi naudojamos tai pačiai paskirčiai, jose naudojama ta pati bazinė technologija ir jose abiejose skenavimo technologija įmontuota į didesnę struktūrą, nesvarbu, ar tai sunkvežimis, ar stacionarus įrenginys. Galiausiai, kalbant apie energijos lygius, reikėtų pažymėti, kad tiek mažas, tiek didelis energijos lygiai naudojami krovinių skenavimui, todėl visų rūšių produktai turi tas pačias pagrindines fizines ir technines savybes, su sąlyga, kad energijos lygis atitinka pranešime apie inicijavimą nustatytas ribas. Todėl būtų nelogiška neįtraukti tam tikro energijos lygio krovinių skenerių, ypač jei atsižvelgtumėme į tai, kad kvietimuose teikti paraiškas paprastai nenurodomas energijos lygis ir tik krovinių skenerių tiekėjas savo pasiūlyme turi nustatyti atitinkamą energijos lygį. Todėl šiame tyrime visų rūšių produktai laikomi vienu produktu.

| (15) | Taip pat buvo teigiama, kad skundo pateikėjas negamina pagrindinės nagrinėjamojo produkto sudėtinės dalies (t. y. greitintuvo), todėl jis neturėtų būti laikomas gamintoju. Šiuo klausimu pažymėtina, kad krovinių skeneriai ir greitintuvai yra skirtingi produktai. Greitintuvų gamyba yra kitos rūšies verslas, nes greitintuvai naudojami įvairiausiuose sektoriuose ir įrengimuose. Krovinių skeneriai yra tik viena iš greitintuvo paskirčių. Visame pasaulyje krovinių skenerių gamintojai paprastai negamina greitintuvų. Komisijos žiniomis, tik Nuctech yra vertikalios integracijos bendrovė, taip pat gaminanti žaliavinį produktą. |
| --- | --- |

(15)

Taip pat buvo teigiama, kad skundo pateikėjas negamina pagrindinės nagrinėjamojo produkto sudėtinės dalies (t. y. greitintuvo), todėl jis neturėtų būti laikomas gamintoju. Šiuo klausimu pažymėtina, kad krovinių skeneriai ir greitintuvai yra skirtingi produktai. Greitintuvų gamyba yra kitos rūšies verslas, nes greitintuvai naudojami įvairiausiuose sektoriuose ir įrengimuose. Krovinių skeneriai yra tik viena iš greitintuvo paskirčių. Visame pasaulyje krovinių skenerių gamintojai paprastai negamina greitintuvų. Komisijos žiniomis, tik Nuctech yra vertikalios integracijos bendrovė, taip pat gaminanti žaliavinį produktą.

2.2.   Panašus produktas

| (16) | Nagrinėjamasis produktas KLR, JAV, kuri pasirinkta panašia šalimi, vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas ir Bendrijos pramonės Bendrijoje gaminamas ir parduodamas produktas pripažinti identiškais atsižvelgiant į jų pagrindines fizines ir technines savybes. Be to, šių produktų paskirtis nesiskiria. Tai patvirtina tai, kad paprastai dėl šių produktų skelbiami viešieji konkursai, kuriuose jie turi atitikti tuos pačius norminius reikalavimus. Šiuos konkursus skelbia vyriausybinės institucijos (paprastai muitinės, kaip perkančioji organizacija ir (arba) produkto naudotoja). Viešuosiuose konkursuose nurodomos išsamios perkamo produkto specifikacijos, kartais papildytos konkrečiais įrengimo, aptarnavimo paslaugų ir priežiūros reikalavimais. Iš esmės, bet koks gamintojo viešajam konkursui pateiktas pasiūlymas reiškia, kad konkuruojantys produktai turi tas pačias pagrindines fizines ir technines savybes ir paskirtis. Be to, turint omenyje rinkos dėl jos dydžio skaidrumą (maža sandorių apimtis) ir dalyvių skaičių (mažas dalyvių skaičius), taip pat griežtus kvietimuose teikti paraiškas nustatomus reikalavimus, galimybė gaminti įvairesnius produktus yra itin ribota. |
| --- | --- |

(16)

Nagrinėjamasis produktas KLR, JAV, kuri pasirinkta panašia šalimi, vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas ir Bendrijos pramonės Bendrijoje gaminamas ir parduodamas produktas pripažinti identiškais atsižvelgiant į jų pagrindines fizines ir technines savybes. Be to, šių produktų paskirtis nesiskiria. Tai patvirtina tai, kad paprastai dėl šių produktų skelbiami viešieji konkursai, kuriuose jie turi atitikti tuos pačius norminius reikalavimus. Šiuos konkursus skelbia vyriausybinės institucijos (paprastai muitinės, kaip perkančioji organizacija ir (arba) produkto naudotoja). Viešuosiuose konkursuose nurodomos išsamios perkamo produkto specifikacijos, kartais papildytos konkrečiais įrengimo, aptarnavimo paslaugų ir priežiūros reikalavimais. Iš esmės, bet koks gamintojo viešajam konkursui pateiktas pasiūlymas reiškia, kad konkuruojantys produktai turi tas pačias pagrindines fizines ir technines savybes ir paskirtis. Be to, turint omenyje rinkos dėl jos dydžio skaidrumą (maža sandorių apimtis) ir dalyvių skaičių (mažas dalyvių skaičius), taip pat griežtus kvietimuose teikti paraiškas nustatomus reikalavimus, galimybė gaminti įvairesnius produktus yra itin ribota.

| (17) | Todėl daroma preliminari išvada, kad visos krovinių skenavimo sistemos yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(17)

Todėl daroma preliminari išvada, kad visos krovinių skenavimo sistemos yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3.   DEMPINGAS

3.1.   Bendrieji metodai

| (18) | Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam KLR gamintojui taikyti toliau aprašyti bendrieji metodai. |
| --- | --- |

(18)

Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam KLR gamintojui taikyti toliau aprašyti bendrieji metodai.

3.2.   Rinkos ekonomikos režimas (RER)

| (19) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose dėl KLR kilmės importo normalioji vertė nustatoma pagal minėto straipsnio 1–6 dalis tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus. |
| --- | --- |

(19)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose dėl KLR kilmės importo normalioji vertė nustatoma pagal minėto straipsnio 1–6 dalis tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus.

| (20) | Tačiau, kaip nurodyta 4 konstatuojamoje dalyje, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas paprašė taikyti tik individualų režimą (IR). Todėl atitiktis šiems kriterijams netirta. |
| --- | --- |

(20)

Tačiau, kaip nurodyta 4 konstatuojamoje dalyje, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas paprašė taikyti tik individualų režimą (IR). Todėl atitiktis šiems kriterijams netirta.

3.3.   Individualus režimas (IR)

| (21) | Paprastai, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, šalies mastu taikomas muitas, jeigu jis yra, nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus. Trumpai, ir tik aiškumo sumetimais, toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:






  — | jei įmonės yra visiškai ar dalinai užsienio kapitalo įmonės ar bendros įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą bei pelną į savo šalį; |
| --- | --- | --- |

(21)

Paprastai, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, šalies mastu taikomas muitas, jeigu jis yra, nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus. Trumpai, ir tik aiškumo sumetimais, toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:

—

jei įmonės yra visiškai ar dalinai užsienio kapitalo įmonės ar bendros įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą bei pelną į savo šalį;

| — | eksporto kainos ir kiekiai, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai; |
| --- | --- |

—

eksporto kainos ir kiekiai, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai;

| — | akcijų dauguma priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujančias pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi; |
| --- | --- |

—

akcijų dauguma priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujančias pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi;

| — | valiutų keitimo kurso perskaičiavimai yra atliekami pagal rinkoje nusistovėjusį valiutos kursą; ir |
| --- | --- |

—

valiutų keitimo kurso perskaičiavimai yra atliekami pagal rinkoje nusistovėjusį valiutos kursą; ir

| — | valstybės kišimasis nėra toks, kad leistų išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muitų normos. |
| --- | --- |

—

valstybės kišimasis nėra toks, kad leistų išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muitų normos.

| (22) | Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas paprašė taikyti IR ir per nustatytą laikotarpį pateikė visą jo prašymui įvertinti reikalingą informaciją. |
| --- | --- |

(22)

Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas paprašė taikyti IR ir per nustatytą laikotarpį pateikė visą jo prašymui įvertinti reikalingą informaciją.

| (23) | Remiantis turima ir tikrinamųjų vizitų metu patikrinta informacija, nustatyta, kad labai tikėtina, jog valstybė kišasi į šios bendrovės nagrinėjamojo produkto prekybinę veiklą. Iš tiesų, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas negalėjo įrodyti, kad jis yra pakankamai nepriklausomas nuo valstybės kišimosi, nes kontroliuojantis bendrovės akcininkas yra valstybinio Kinijos universiteto patronuojamoji bendrovė. Be to, bet kokie bendrovės akcijų santykio pakeitimai turi būti iš anksto patvirtinti valstybės institucijų, nes bendrovės įstatiniam kapitalui buvo naudojamas valstybės turtas. Komisija taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad bendrovė sudarė sutartį pagal vyriausybinį KLR ir kitos trečiosios šalies susitarimą. Tai dar vienas tam tikros formos valstybės kišimosi į bendrovės prekybinę veiklą, o tiksliau į jos gebėjimą laisvai nustatyti eksporto kainas ir kiekį, pardavimo sąlygas ir terminus, požymis. |
| --- | --- |

(23)

Remiantis turima ir tikrinamųjų vizitų metu patikrinta informacija, nustatyta, kad labai tikėtina, jog valstybė kišasi į šios bendrovės nagrinėjamojo produkto prekybinę veiklą. Iš tiesų, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas negalėjo įrodyti, kad jis yra pakankamai nepriklausomas nuo valstybės kišimosi, nes kontroliuojantis bendrovės akcininkas yra valstybinio Kinijos universiteto patronuojamoji bendrovė. Be to, bet kokie bendrovės akcijų santykio pakeitimai turi būti iš anksto patvirtinti valstybės institucijų, nes bendrovės įstatiniam kapitalui buvo naudojamas valstybės turtas. Komisija taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad bendrovė sudarė sutartį pagal vyriausybinį KLR ir kitos trečiosios šalies susitarimą. Tai dar vienas tam tikros formos valstybės kišimosi į bendrovės prekybinę veiklą, o tiksliau į jos gebėjimą laisvai nustatyti eksporto kainas ir kiekį, pardavimo sąlygas ir terminus, požymis.

| (24) | Taip pat primenama, kad ši Kinijos bendrovė yra vienintelė nagrinėjamąjį produktą eksportuojanti KLR gamintoja. Todėl nustatytas individualus muitas taip pat bus visai šaliai nustatytas muitas, nes antidempingo muitas turi būti nustatomas nediskriminaciniu pagrindu nagrinėjamam produktui, importuojamam, kaip nustatyta, dempingo kaina iš vienintelio KLR gamintojo šaltinio ir darančiam žalos. |
| --- | --- |

(24)

Taip pat primenama, kad ši Kinijos bendrovė yra vienintelė nagrinėjamąjį produktą eksportuojanti KLR gamintoja. Todėl nustatytas individualus muitas taip pat bus visai šaliai nustatytas muitas, nes antidempingo muitas turi būti nustatomas nediskriminaciniu pagrindu nagrinėjamam produktui, importuojamam, kaip nustatyta, dempingo kaina iš vienintelio KLR gamintojo šaltinio ir darančiam žalos.

| (25) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad neįmanoma gauti tikslių nagrinėjamojo produkto importo ir (arba) eksporto statistinių duomenų iš Suderintos sistemos ir Kombinuotosios nomenklatūros, preliminariai nustatoma, kad vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui negali būti taikomas IR, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(25)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad neįmanoma gauti tikslių nagrinėjamojo produkto importo ir (arba) eksporto statistinių duomenų iš Suderintos sistemos ir Kombinuotosios nomenklatūros, preliminariai nustatoma, kad vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui negali būti taikomas IR, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje.

3.4.   Normalioji vertė

3.4.1.   Panaši šalis

| (26) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą tada, kai importuojama ne iš rinkos ekonomikos šalių ir tokiu mastu, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punkte nurodytoms šalims negalima suteikti RER, normalioji vertė turi būti nustatyta pagal kainą arba apskaičiuotąją vertę panašioje šalyje. |
| --- | --- |

(26)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą tada, kai importuojama ne iš rinkos ekonomikos šalių ir tokiu mastu, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punkte nurodytoms šalims negalima suteikti RER, normalioji vertė turi būti nustatyta pagal kainą arba apskaičiuotąją vertę panašioje šalyje.

| (27) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad tinkama panašia šalimi normaliajai vertei KLR nustatyti ketina pasirinkti Jungtines Amerikos Valstijas (toliau – JAV) ir suinteresuotąsias šalis paragino pateikti pastabas. |
| --- | --- |

(27)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad tinkama panašia šalimi normaliajai vertei KLR nustatyti ketina pasirinkti Jungtines Amerikos Valstijas (toliau – JAV) ir suinteresuotąsias šalis paragino pateikti pastabas.

| (28) | Pastabas pateikė vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas, kuriose jis skeptiškai atsiliepė apie JAV kaip tinkamos panašios šalies pasirinkimą. Pagrindinis argumentas prieš šios panašios šalies pasirinkimą buvo tai, kad JAV valstybinių viešųjų pirkimų rinka yra ypač saugoma ir labai raginama pirkti amerikietišką produktą, dėl ko kainos JAV rinkoje yra dirbtinės. |
| --- | --- |

(28)

Pastabas pateikė vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas, kuriose jis skeptiškai atsiliepė apie JAV kaip tinkamos panašios šalies pasirinkimą. Pagrindinis argumentas prieš šios panašios šalies pasirinkimą buvo tai, kad JAV valstybinių viešųjų pirkimų rinka yra ypač saugoma ir labai raginama pirkti amerikietišką produktą, dėl ko kainos JAV rinkoje yra dirbtinės.

| (29) | Komisija siekė bendradarbiauti su JAV gamintojais. Raštai ir atitinkami klausimynai buvo išsiųsti penkioms skunde nurodytoms žinomoms bendrovėms. Iš visų šių bendrovių tik vienas gamintojas laiku pateikė visą normaliosios vertės nustatymui reikalingą informaciją ir galiausiai sutiko bendradarbiauti atliekant tyrimą. |
| --- | --- |

(29)

Komisija siekė bendradarbiauti su JAV gamintojais. Raštai ir atitinkami klausimynai buvo išsiųsti penkioms skunde nurodytoms žinomoms bendrovėms. Iš visų šių bendrovių tik vienas gamintojas laiku pateikė visą normaliosios vertės nustatymui reikalingą informaciją ir galiausiai sutiko bendradarbiauti atliekant tyrimą.

| (30) | JAV bendrovėms, su kuriomis susisiekta iš pradžių, Komisija išsiuntė priminimus. Taip pat ji paprašė skundo pateikėjo ir vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio KLR gamintojo pateikti pastabas dėl trečiosios rinkos ekonomikos šalies pasirinkimo. |
| --- | --- |

(30)

JAV bendrovėms, su kuriomis susisiekta iš pradžių, Komisija išsiuntė priminimus. Taip pat ji paprašė skundo pateikėjo ir vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio KLR gamintojo pateikti pastabas dėl trečiosios rinkos ekonomikos šalies pasirinkimo.

| (31) | Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas pareiškė, kad viena JAV įsteigta ir su skundo pateikėju susijusi bendrovė nebendradarbiauja atliekant tyrimą ketinamoje pasirinkti panašioje šalyje. Buvo teigiama, kad dėl nepakankamo patronuojamosios bendrovės bendradarbiavimo panašioje šalyje, skundo pateikėjas turėtų būti laikomas nebendradarbiaujančiu ir tyrimas turėtų būti nutrauktas. Skundo pateikėjas pareiškė, kad susijusi bendrovė JAV nelaikoma gamintoja pagal Europos Sąjungos antidempingo taisykles, todėl skunde jis jos nenurodė. |
| --- | --- |

(31)

Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas pareiškė, kad viena JAV įsteigta ir su skundo pateikėju susijusi bendrovė nebendradarbiauja atliekant tyrimą ketinamoje pasirinkti panašioje šalyje. Buvo teigiama, kad dėl nepakankamo patronuojamosios bendrovės bendradarbiavimo panašioje šalyje, skundo pateikėjas turėtų būti laikomas nebendradarbiaujančiu ir tyrimas turėtų būti nutrauktas. Skundo pateikėjas pareiškė, kad susijusi bendrovė JAV nelaikoma gamintoja pagal Europos Sąjungos antidempingo taisykles, todėl skunde jis jos nenurodė.

| (32) | Bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pateikti argumentai nėra įtikinantys. Paprastas akcinių ryšių tarp Bendrijos gamintojų ir gamintojų galimoje panašioje šalyje buvimas negali būti lemiamas veiksnys pasirenkant panašią šalį. Renkantis svarbu tai, ar gamyba ir pardavimas šalyje, kurią ketinama pasirinkti panašia šalimi, gali būti laikomi tipiškais eksporto iš nagrinėjamosios šalies atžvilgiu, siekiant nustatyti normaliąją vertę. Nė vienas panašios šalies gamintojas neprivalo bendradarbiauti su Komisija atliekant antidempingo tyrimą. Be to, nebuvo pateikta jokios konkrečios informacijos, kad nebendradarbiavimas su skundo pateikėju susijusia bendrove, esančia JAV, būtų turėjęs netinkamos įtakos šio tyrimo rezultatams. Tai taip pat patvirtinama tuo, kad vienas nesusijęs JAV gamintojas bendradarbiauja atliekant tyrimą. |
| --- | --- |

(32)

Bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pateikti argumentai nėra įtikinantys. Paprastas akcinių ryšių tarp Bendrijos gamintojų ir gamintojų galimoje panašioje šalyje buvimas negali būti lemiamas veiksnys pasirenkant panašią šalį. Renkantis svarbu tai, ar gamyba ir pardavimas šalyje, kurią ketinama pasirinkti panašia šalimi, gali būti laikomi tipiškais eksporto iš nagrinėjamosios šalies atžvilgiu, siekiant nustatyti normaliąją vertę. Nė vienas panašios šalies gamintojas neprivalo bendradarbiauti su Komisija atliekant antidempingo tyrimą. Be to, nebuvo pateikta jokios konkrečios informacijos, kad nebendradarbiavimas su skundo pateikėju susijusia bendrove, esančia JAV, būtų turėjęs netinkamos įtakos šio tyrimo rezultatams. Tai taip pat patvirtinama tuo, kad vienas nesusijęs JAV gamintojas bendradarbiauja atliekant tyrimą.

| (33) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad JAV yra vienintelė, išskyrus KLR ir Bendriją, rinka, kurioje gaminamas nagrinėjamasis produktas ir (arba) panašus produktas. Taip pat įrodyta, kad JAV panašaus produkto rinka yra konkurencinė. Panašus produktas parduodamas tiek privatiems pirkėjams, tiek valstybinėms įstaigoms. |
| --- | --- |

(33)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad JAV yra vienintelė, išskyrus KLR ir Bendriją, rinka, kurioje gaminamas nagrinėjamasis produktas ir (arba) panašus produktas. Taip pat įrodyta, kad JAV panašaus produkto rinka yra konkurencinė. Panašus produktas parduodamas tiek privatiems pirkėjams, tiek valstybinėms įstaigoms.

| (34) | Kiekvieną pardavimą JAV vyriausybei reglamentuoja „Federalinis pirkimo reglamentas“, kuriame minimas „Amerikietiško produkto pirkimo aktas“, kai kalbama apie iš užsienio tiekiamų produktų įsigijimą. Pagal šį aktą JAV vyriausybė viešuosiuose pirkimuose teikia pirmenybę vidaus produktams, nebent eksportuojančioji šalis pasirašė daugiašalę PPO viešųjų pirkimų sutartį. Amerikietiško produkto pirkimo akte numatytos bendros taisyklės pirkti vidaus produktus išimtys, kai toks yra viešasis interesas arba nėra tokių vidaus produktų. Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas pareiškė, kad „Federalinis pirkimo reglamentu“ ir „Amerikietiško produkto pirkimo aktu“ iškreipiamas žaliavų įsigijimas, didinamos įsigijimo sąnaudos, ypač užsienio bendrovėms, ir kenkiama veiksmingai konkurencijai JAV rinkoje. |
| --- | --- |

(34)

Kiekvieną pardavimą JAV vyriausybei reglamentuoja „Federalinis pirkimo reglamentas“, kuriame minimas „Amerikietiško produkto pirkimo aktas“, kai kalbama apie iš užsienio tiekiamų produktų įsigijimą. Pagal šį aktą JAV vyriausybė viešuosiuose pirkimuose teikia pirmenybę vidaus produktams, nebent eksportuojančioji šalis pasirašė daugiašalę PPO viešųjų pirkimų sutartį. Amerikietiško produkto pirkimo akte numatytos bendros taisyklės pirkti vidaus produktus išimtys, kai toks yra viešasis interesas arba nėra tokių vidaus produktų. Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas pareiškė, kad „Federalinis pirkimo reglamentu“ ir „Amerikietiško produkto pirkimo aktu“ iškreipiamas žaliavų įsigijimas, didinamos įsigijimo sąnaudos, ypač užsienio bendrovėms, ir kenkiama veiksmingai konkurencijai JAV rinkoje.

| (35) | Remiantis turima informacija, nustatyta, kad vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis Kinijos gamintojas praeityje dalyvavo viename JAV viešajame konkurse. Atlikus tyrimą nenustatyta jokių priežasčių daryti išvadą, kad užsienio gamintojai, PPO viešųjų pirkimų sutarties signatarai, negali dalyvauti JAV viešuosiuose konkursuose tokiomis pačiomis sąlygomis. Todėl, argumentas, kad JAV negali būti pasirinktos panašia šalimi dėl „Federalinio pirkimo reglamento“ negali būti priimtas. |
| --- | --- |

(35)

Remiantis turima informacija, nustatyta, kad vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis Kinijos gamintojas praeityje dalyvavo viename JAV viešajame konkurse. Atlikus tyrimą nenustatyta jokių priežasčių daryti išvadą, kad užsienio gamintojai, PPO viešųjų pirkimų sutarties signatarai, negali dalyvauti JAV viešuosiuose konkursuose tokiomis pačiomis sąlygomis. Todėl, argumentas, kad JAV negali būti pasirinktos panašia šalimi dėl „Federalinio pirkimo reglamento“ negali būti priimtas.

| (36) | Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad bendradarbiaujančio JAV gamintojo gamybos apimtis yra gerokai didesnė nei 5 proc. į Bendriją eksportuojamo Kinijos nagrinėjamojo produkto apimties. Kalbant apie panašaus produkto JAV kokybę, technines specifikacijas ir standartus, juos lyginant su Kinijos produktais nebuvo nustatyta didesnių skirtumų. Todėl JAV rinka laikoma pakankamai tipiška normaliajai vertei KLR nustatyti. |
| --- | --- |

(36)

Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad bendradarbiaujančio JAV gamintojo gamybos apimtis yra gerokai didesnė nei 5 proc. į Bendriją eksportuojamo Kinijos nagrinėjamojo produkto apimties. Kalbant apie panašaus produkto JAV kokybę, technines specifikacijas ir standartus, juos lyginant su Kinijos produktais nebuvo nustatyta didesnių skirtumų. Todėl JAV rinka laikoma pakankamai tipiška normaliajai vertei KLR nustatyti.

| (37) | Atsižvelgiant į tai, padaryta preliminari išvada, kad JAV yra tinkama panaši šalis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte. |
| --- | --- |

(37)

Atsižvelgiant į tai, padaryta preliminari išvada, kad JAV yra tinkama panaši šalis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte.

3.4.2.   Normaliosios vertės nustatymas

| (38) | Panašia šalimi pasirinkus JAV, normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis vienintelio bendradarbiaujančio JAV gamintojo patalpose patikrintais duomenimis. |
| --- | --- |

(38)

Panašia šalimi pasirinkus JAV, normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis vienintelio bendradarbiaujančio JAV gamintojo patalpose patikrintais duomenimis.

| (39) | Nustatyta, kad panašaus produkto JAV gamintojo pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, palyginti su vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio KLR gamintojo į Bendriją eksportuojamu nagrinėjamuoju produktu. |
| --- | --- |

(39)

Nustatyta, kad panašaus produkto JAV gamintojo pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, palyginti su vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio KLR gamintojo į Bendriją eksportuojamu nagrinėjamuoju produktu.

| (40) | Taip pat buvo nagrinėta, ar galima laikyti, kad produktas vidaus rinkoje parduotas įprastinėmis prekybos sąlygomis, nustatant pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį. JAV gamintojo patalpose atliktas patikrinimas parodė, kad grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi ar didesnė už vieneto gamybos sąnaudas, parduodamo produkto kiekis sudaro daugiau kaip 80 % bendro pardavimo kiekio. Todėl normalioji vertė buvo nustatyta remiantis faktine kiekvienos produkto rūšies vidaus rinkoje kaina, apskaičiuota kaip svertinis visų tos rūšies vidaus rinkoje parduotų, nesvarbu, ar pelningai, ar ne, produktų kainos vidurkis. |
| --- | --- |

(40)

Taip pat buvo nagrinėta, ar galima laikyti, kad produktas vidaus rinkoje parduotas įprastinėmis prekybos sąlygomis, nustatant pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį. JAV gamintojo patalpose atliktas patikrinimas parodė, kad grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi ar didesnė už vieneto gamybos sąnaudas, parduodamo produkto kiekis sudaro daugiau kaip 80 % bendro pardavimo kiekio. Todėl normalioji vertė buvo nustatyta remiantis faktine kiekvienos produkto rūšies vidaus rinkoje kaina, apskaičiuota kaip svertinis visų tos rūšies vidaus rinkoje parduotų, nesvarbu, ar pelningai, ar ne, produktų kainos vidurkis.

| (41) | Reikia pažymėti, kad tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis JAV gamintojas pagamino ir JAV rinkoje pardavė tik vienos rūšies panašų produktą. |
| --- | --- |

(41)

Reikia pažymėti, kad tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis JAV gamintojas pagamino ir JAV rinkoje pardavė tik vienos rūšies panašų produktą.

| (42) | Tų nagrinėjamojo produktų rūšių, kurių normalioji vertė negalėjo būti apskaičiuota remiantis turimais panašios šalies duomenimis, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis iš Bendrijos pramonės gauta ir patikrinta informacija apie tos pačios rūšies produktus. Tai padaryta laikantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto nuostatų, kuriomis nustatyta, kad importuojant produktus iš ne rinkos ekonomikos šalių, normalioji vertė gali būti apskaičiuojama remiantis Bendrijos pramonės sąnaudomis ir kainomis kaip kitu pagrįstu pagrindu. |
| --- | --- |

(42)

Tų nagrinėjamojo produktų rūšių, kurių normalioji vertė negalėjo būti apskaičiuota remiantis turimais panašios šalies duomenimis, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis iš Bendrijos pramonės gauta ir patikrinta informacija apie tos pačios rūšies produktus. Tai padaryta laikantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto nuostatų, kuriomis nustatyta, kad importuojant produktus iš ne rinkos ekonomikos šalių, normalioji vertė gali būti apskaičiuojama remiantis Bendrijos pramonės sąnaudomis ir kainomis kaip kitu pagrįstu pagrindu.

3.5.   Eksporto kaina

| (43) | Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas produktą eksportui į Bendriją pardavė tik valstybinėms institucijoms laimėjęs viešuosius konkursus. |
| --- | --- |

(43)

Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas produktą eksportui į Bendriją pardavė tik valstybinėms institucijoms laimėjęs viešuosius konkursus.

| (44) | Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad bendrovės apskaita turėjo trūkumų, todėl negalėjo būti aiškiai nustatyti tam tikrų sandorių tikslūs duomenys apie pardavimą eksportui ir kainas. Į laimėjus viešuosius konkursus sudarytas sutartis buvo įtraukti statybos darbai vietoje, įrengimo ir aptarnavimo Bendrijoje sąnaudos, kuriuos ne visuomet buvo galima atrasti bendrovės apskaitoje, nors jie ten ir turėtų būti. Be to, kai kurios eksporto sąnaudos nebuvo tiksliai nurodytos bendrovės apskaitoje, dėl to kilo abejonių dėl apskaitos išsamumo. Taigi, tam tikri būtini eksporto kainų koregavimai, siekiant sąžiningo palyginimo su normaliąja verte, negalėjo būti nustatyti taip tiksliai, kaip norėta. |
| --- | --- |

(44)

Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad bendrovės apskaita turėjo trūkumų, todėl negalėjo būti aiškiai nustatyti tam tikrų sandorių tikslūs duomenys apie pardavimą eksportui ir kainas. Į laimėjus viešuosius konkursus sudarytas sutartis buvo įtraukti statybos darbai vietoje, įrengimo ir aptarnavimo Bendrijoje sąnaudos, kuriuos ne visuomet buvo galima atrasti bendrovės apskaitoje, nors jie ten ir turėtų būti. Be to, kai kurios eksporto sąnaudos nebuvo tiksliai nurodytos bendrovės apskaitoje, dėl to kilo abejonių dėl apskaitos išsamumo. Taigi, tam tikri būtini eksporto kainų koregavimai, siekiant sąžiningo palyginimo su normaliąja verte, negalėjo būti nustatyti taip tiksliai, kaip norėta.

| (45) | Bendrovė buvo informuota apie nurodytus trūkumus ir galimybę taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį, kad būtų nustatyta nagrinėjamojo produkto eksporto kaina. Bendrovės buvo paprašyta apie tai pasisakyti, bet gautos pastabos buvo bendro pobūdžio ir nepaaiškino nustatytų problemų. |
| --- | --- |

(45)

Bendrovė buvo informuota apie nurodytus trūkumus ir galimybę taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį, kad būtų nustatyta nagrinėjamojo produkto eksporto kaina. Bendrovės buvo paprašyta apie tai pasisakyti, bet gautos pastabos buvo bendro pobūdžio ir nepaaiškino nustatytų problemų.

| (46) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, nagrinėjamojo produkto eksporto kainos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį, remiantis už nagrinėjamąjį produktą sumokėtomis kainomis. |
| --- | --- |

(46)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, nagrinėjamojo produkto eksporto kainos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį, remiantis už nagrinėjamąjį produktą sumokėtomis kainomis.

3.6.   Palyginimas

| (47) | Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(47)

Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (48) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Tiriamojo eksportuojančio KLR gamintojo atžvilgiu, buvo prireikus pagrįstai atliekami koregavimai atsižvelgiant į gabenimo ir draudimo, pakavimo, kreditų, laidavimų bei garantijų išlaidų, komisinių, inžinerinių darbų ir įrengimo vietoje bei aptarnavimo sąnaudų skirtumus. Šiuo atžvilgiu, kaip nurodyta 44 konstatuojamoje dalyje, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį aptarnavimo sąnaudoms nustatyti buvo naudojami turimi faktai. |
| --- | --- |

(48)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Tiriamojo eksportuojančio KLR gamintojo atžvilgiu, buvo prireikus pagrįstai atliekami koregavimai atsižvelgiant į gabenimo ir draudimo, pakavimo, kreditų, laidavimų bei garantijų išlaidų, komisinių, inžinerinių darbų ir įrengimo vietoje bei aptarnavimo sąnaudų skirtumus. Šiuo atžvilgiu, kaip nurodyta 44 konstatuojamoje dalyje, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį aptarnavimo sąnaudoms nustatyti buvo naudojami turimi faktai.

3.7.   Dempingo skirtumas

| (49) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam KLR gamintojui buvo nustatytas remiantis svertinės vidutinės normaliosios vertės pagal produkto rūšį ir pirmiau nustatytos svertinės vidutinės eksporto kainos pagal produkto rūšį palyginimu. |
| --- | --- |

(49)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam KLR gamintojui buvo nustatytas remiantis svertinės vidutinės normaliosios vertės pagal produkto rūšį ir pirmiau nustatytos svertinės vidutinės eksporto kainos pagal produkto rūšį palyginimu.

| (50) | Remiantis skundo pateikėjo ir bendradarbiaujančio eksportuojančio Kinijos gamintojo pateikta informacija, KLR nėra kito žinomo nagrinėjamojo produkto gamintojo. Todėl KLR nustatytinas dempingo skirtumas turėtų būti lygus vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam KLR gamintojui nustatytam dempingo skirtumui. |
| --- | --- |

(50)

Remiantis skundo pateikėjo ir bendradarbiaujančio eksportuojančio Kinijos gamintojo pateikta informacija, KLR nėra kito žinomo nagrinėjamojo produkto gamintojo. Todėl KLR nustatytinas dempingo skirtumas turėtų būti lygus vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam KLR gamintojui nustatytam dempingo skirtumui.

| (51) | Procentais išreikštas CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą laikinasis KLR dempingo skirtumas yra 36,6 %. |
| --- | --- |

(51)

Procentais išreikštas CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą laikinasis KLR dempingo skirtumas yra 36,6 %.

4.   ŽALA

4.1.   Bendrijos gamyba

| (52) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijoje panašų produktą gamina du Bendrijos gamintojai, kurių gamyklos yra Prancūzijoje, Vokietijoje ir Jungtinėje Karalystėje. |
| --- | --- |

(52)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijoje panašų produktą gamina du Bendrijos gamintojai, kurių gamyklos yra Prancūzijoje, Vokietijoje ir Jungtinėje Karalystėje.

| (53) | Šios bendrovės pagamina visą Bendrijoje pagaminamo produkto kiekį. |
| --- | --- |

(53)

Šios bendrovės pagamina visą Bendrijoje pagaminamo produkto kiekį.

| (54) | Primenama, kad šiuo atveju yra tik du Bendrijos gamintojai ir vienas eksportuojantis gamintojas, kuriems tenka didžioji Bendrijos rinkos dalis. Todėl siekiant apsaugoti privačią verslo informaciją, negalima pateikti tikslių skaičių. Tokiomis aplinkybėmis rodikliai pateikiami indeksuota forma arba pagal skalę. |
| --- | --- |

(54)

Primenama, kad šiuo atveju yra tik du Bendrijos gamintojai ir vienas eksportuojantis gamintojas, kuriems tenka didžioji Bendrijos rinkos dalis. Todėl siekiant apsaugoti privačią verslo informaciją, negalima pateikti tikslių skaičių. Tokiomis aplinkybėmis rodikliai pateikiami indeksuota forma arba pagal skalę.

4.2.   Bendrijos pramonės apibrėžtis

| (55) | Skundą pateikė vienas Bendrijos gamintojas, kuris, kiek žinoma, pagamina daugiau nei 80 % panašaus produkto Bendrijoje. |
| --- | --- |

(55)

Skundą pateikė vienas Bendrijos gamintojas, kuris, kiek žinoma, pagamina daugiau nei 80 % panašaus produkto Bendrijoje.

| (56) | Kitas Bendrijos gamintojas iš pradžių bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė klausimyno atsakymus, bet vėliau nustojo aktyviai dalyvauti tyrime. |
| --- | --- |

(56)

Kitas Bendrijos gamintojas iš pradžių bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė klausimyno atsakymus, bet vėliau nustojo aktyviai dalyvauti tyrime.

4.3.   Suvartojimas Bendrijoje

| (57) | Primenama, kad nėra tikslių Eurostato statistinių duomenų apie nagrinėjamojo produkto importą. Visų suinteresuotųjų šalių buvo paprašyta pateikti informaciją apie suvartojimą Bendrijoje. Kai įmanoma, informacija buvo sutikrinama su bet kokia nagrinėjamojo produkto gamintojų Kinijoje ir JAV turima informacija, su Europos Sąjungos naudotojais ir su informacija apie Bendrijos pramonės nelaimėtus viešuosius prikimus ir konkursus Bendrijos rinkoje. Todėl Bendrijoje suvartojamas kiekis apskaičiuotas remiantis Bendrijoje parduotu Bendrijos pramonės pagaminto panašaus produkto kiekiu, Bendrijoje parduotu kito žinomo Bendrijos gamintojo pagamintu panašaus produkto kiekiu ir iš trečiųjų šalių importuotu nagrinėjamojo produkto kiekiu. Siekiant nustatyti, ar sandoris įvyko konkrečiu laikotarpiu, buvo remiamasi pasibaigus viešajam konkursui sudarytos pardavimo sutarties pasirašymo data.
  Tuo remiantis pateikiama suvartojimo Bendrijoje raida: | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksas: 2004=100 | 100 | 59 | 112 | 118 | 200 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai ir kiti pranešimai. |

(57)

Primenama, kad nėra tikslių Eurostato statistinių duomenų apie nagrinėjamojo produkto importą. Visų suinteresuotųjų šalių buvo paprašyta pateikti informaciją apie suvartojimą Bendrijoje. Kai įmanoma, informacija buvo sutikrinama su bet kokia nagrinėjamojo produkto gamintojų Kinijoje ir JAV turima informacija, su Europos Sąjungos naudotojais ir su informacija apie Bendrijos pramonės nelaimėtus viešuosius prikimus ir konkursus Bendrijos rinkoje. Todėl Bendrijoje suvartojamas kiekis apskaičiuotas remiantis Bendrijoje parduotu Bendrijos pramonės pagaminto panašaus produkto kiekiu, Bendrijoje parduotu kito žinomo Bendrijos gamintojo pagamintu panašaus produkto kiekiu ir iš trečiųjų šalių importuotu nagrinėjamojo produkto kiekiu. Siekiant nustatyti, ar sandoris įvyko konkrečiu laikotarpiu, buvo remiamasi pasibaigus viešajam konkursui sudarytos pardavimo sutarties pasirašymo data.

Tuo remiantis pateikiama suvartojimo Bendrijoje raida:

2004

2005

2006

2007

TL

Indeksas: 2004=100

100

59

112

118

200

Šaltinis: klausimyno atsakymai ir kiti pranešimai.

| (58) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto Bendrijoje suvartojamas kiekis padvigubėjo dėl padidėjusio susirūpinimo saugumu ir kova su sukčiavimu bei nusikalstamumu. Keleto vienetų įsigijimą finansavo ES, vykdydama keletą kovos su sukčiavimu arba sienos apsaugos iniciatyvų. |
| --- | --- |

(58)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto Bendrijoje suvartojamas kiekis padvigubėjo dėl padidėjusio susirūpinimo saugumu ir kova su sukčiavimu bei nusikalstamumu. Keleto vienetų įsigijimą finansavo ES, vykdydama keletą kovos su sukčiavimu arba sienos apsaugos iniciatyvų.

4.4.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

4.4.1.   Importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kainomis apimtis, kaina ir rinkos dalis

| (59) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo importuojamas nagrinėjamojo produkto kiekis. Importuojamas kiekis per TL nuo 2004 m. itin padidėjo. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importuojamas kiekis | 100 | 100 | 500 | 600 | 1 500 |
| Indeksas: 2004=100.


  Šaltinis: klausimyno atsakymai ir kiti pranešimai. |

(59)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo importuojamas nagrinėjamojo produkto kiekis. Importuojamas kiekis per TL nuo 2004 m. itin padidėjo.

2004

2005

2006

2007

TL

Importuojamas kiekis

100

100

500

600

1 500

Indeksas: 2004=100.

Šaltinis: klausimyno atsakymai ir kiti pranešimai.

| (60) | Vidutinė importo kaina kiekvieną kartą importuojant gerokai skiriasi, nes sistemų konfigūracija turi didelės įtakos vidutinei vieneto kainai. Todėl vidutinių vieneto kainų raida nėra tokia svarbi. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė importo kaina | 100 | 100 | 800 | 530 | 670 |
| Indeksas: 2004=100.


  Šaltinis: klausimyno atsakymai ir kiti pranešimai. |

(60)

Vidutinė importo kaina kiekvieną kartą importuojant gerokai skiriasi, nes sistemų konfigūracija turi didelės įtakos vidutinei vieneto kainai. Todėl vidutinių vieneto kainų raida nėra tokia svarbi.

2004

2005

2006

2007

TL

Vidutinė importo kaina

100

100

800

530

670

Indeksas: 2004=100.

Šaltinis: klausimyno atsakymai ir kiti pranešimai.

| (61) | Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo daugiau kaip keturis kartus. Dėl to reikėtų taip pat pažymėti, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį importas iš nagrinėjamosios šalies sudarė pačią didžiausią importo į ES dalį. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KLR rinkos dalis | 0–10 % | 0–10 % | 20–30 % | 30–40 % | 40–50 % |
| Indeksas: 2004=100 | 100 | 100 | 260 | 300 | 440 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai ir kiti pranešimai. |

(61)

Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo daugiau kaip keturis kartus. Dėl to reikėtų taip pat pažymėti, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį importas iš nagrinėjamosios šalies sudarė pačią didžiausią importo į ES dalį.

2004

2005

2006

2007

TL

KLR rinkos dalis

0–10 %

0–10 %

20–30 %

30–40 %

40–50 %

Indeksas: 2004=100

100

100

260

300

440

Šaltinis: klausimyno atsakymai ir kiti pranešimai.

4.4.2.   Priverstinis kainų mažinimas

| (62) | Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, remiantis palyginamomis produkto konfigūracijomis, bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo importo kainos palygintos su Bendrijos pramonės viešųjų konkursų kainomis per TL. Buvo palyginti visi sandoriai, kai tiek Bendrijos pramonė, tiek eksportuojantis gamintojas pateikė pasiūlymus ir kai šie pasiūlymai buvo pateikti tokiomis pačiomis sąlygomis ir priimti perkančiosios organizacijos. Bendrijos pramonės kainos pakoreguotos atsižvelgiant į gamintojų neto kainų EXW sąlygomis lygį ir palygintos su CIF importo kainomis Europos Sąjungos pasienyje pridėjus taikomus muitus. |
| --- | --- |

(62)

Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, remiantis palyginamomis produkto konfigūracijomis, bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo importo kainos palygintos su Bendrijos pramonės viešųjų konkursų kainomis per TL. Buvo palyginti visi sandoriai, kai tiek Bendrijos pramonė, tiek eksportuojantis gamintojas pateikė pasiūlymus ir kai šie pasiūlymai buvo pateikti tokiomis pačiomis sąlygomis ir priimti perkančiosios organizacijos. Bendrijos pramonės kainos pakoreguotos atsižvelgiant į gamintojų neto kainų EXW sąlygomis lygį ir palygintos su CIF importo kainomis Europos Sąjungos pasienyje pridėjus taikomus muitus.

| (63) | Remiantis bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kainomis nustatytas ir Bendrijos pramonės kainų procentu išreikštas svertinis vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas yra 20–25 %. |
| --- | --- |

(63)

Remiantis bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kainomis nustatytas ir Bendrijos pramonės kainų procentu išreikštas svertinis vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas yra 20–25 %.

4.5.   Bendrijos pramonės padėtis

4.5.1.   Pirminės pastabos

| (64) | Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, darančius poveikį Bendrijos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(64)

Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, darančius poveikį Bendrijos pramonės būklei.

| (65) | Reikėtų pažymėti, kad ši verslo rūšis reikalauja žinių arba praktinės patirties, o ne mechaninio atlikimo, ir yra grindžiama užsakomąja gamyba. Į tai turėtų būti atsižvelgta, kai siekiant ištirti žalą nagrinėjamas žalos rodiklių skaičius ir nustatoma jų svarba. Minėti rodikliai apima informaciją apie vidutines kainas, turto grąžą, atsargas, gamybos pajėgumus ir pajėgumų naudojimą. Informacija apie vidutines kainas nelaikoma reikšminga dėl mažo kiekio ir įvairių iš metų į metus kintančių skenavimo sistemų rūšių. Apie turto grąžą ir atsargų rodiklius pateikta informacija nepadeda susidaryti tikslaus vaizdo, nes turto grąža apskaičiuota remiantis turtu, kuris jau nuvertėjo, o atsargų rodikliai patvirtina, kad tai užsakomojo pardavimo rinka. Gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo rodikliai taip pat nėra labai reikšmingi, nes produktai paprastai gaminami, kai sutartys sudaromos laimėjus viešąjį konkursą. |
| --- | --- |

(65)

Reikėtų pažymėti, kad ši verslo rūšis reikalauja žinių arba praktinės patirties, o ne mechaninio atlikimo, ir yra grindžiama užsakomąja gamyba. Į tai turėtų būti atsižvelgta, kai siekiant ištirti žalą nagrinėjamas žalos rodiklių skaičius ir nustatoma jų svarba. Minėti rodikliai apima informaciją apie vidutines kainas, turto grąžą, atsargas, gamybos pajėgumus ir pajėgumų naudojimą. Informacija apie vidutines kainas nelaikoma reikšminga dėl mažo kiekio ir įvairių iš metų į metus kintančių skenavimo sistemų rūšių. Apie turto grąžą ir atsargų rodiklius pateikta informacija nepadeda susidaryti tikslaus vaizdo, nes turto grąža apskaičiuota remiantis turtu, kuris jau nuvertėjo, o atsargų rodikliai patvirtina, kad tai užsakomojo pardavimo rinka. Gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo rodikliai taip pat nėra labai reikšmingi, nes produktai paprastai gaminami, kai sutartys sudaromos laimėjus viešąjį konkursą.

4.5.2.   Žalos rodikliai

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba | 100 | 75 | 89 | 163 | 166 |
| Pajėgumai | 100 | 82 | 83 | 168 | 222 |
| Pajėgumų naudojimas | 100 | 92 | 107 | 97 | 75 |
| Indeksas: 2004=100


  Šaltinis: klausimyno atsakymai |

2004

2005

2006

2007

TL

Gamyba

100

75

89

163

166

Pajėgumai

100

82

83

168

222

Pajėgumų naudojimas

100

92

107

97

75

Indeksas: 2004=100

Šaltinis: klausimyno atsakymai

| (66) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės gamybos apimtis padidėjo 66 %. Gamybos apimtis iš esmės padidėjo dėl to, kad eksportui parduotas didelis panašaus produkto kiekis. Dėl tos pačios priežasties nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonė savo gamybos pajėgumus padidino daugiau nei du kartus. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės pajėgumų naudojimas smuko 25 %.

  Atsargos | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsargos | 100 | 164 | 127 | 118 | 118 |
| Indeksas: 2004=100


  Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(66)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės gamybos apimtis padidėjo 66 %. Gamybos apimtis iš esmės padidėjo dėl to, kad eksportui parduotas didelis panašaus produkto kiekis. Dėl tos pačios priežasties nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonė savo gamybos pajėgumus padidino daugiau nei du kartus. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės pajėgumų naudojimas smuko 25 %.

Atsargos

2004

2005

2006

2007

TL

Atsargos

100

164

127

118

118

Indeksas: 2004=100

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (67) | Bendrijos pramonės atsargų kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu ir didėjo, ir mažėjo. Tačiau panašaus produkto gamyba rinkai atliekama pagal užsakymą, todėl visada stengiamasi turėti kuo mažiau atsargų.

  Parduotas kiekis, pardavimo kaina ir rinkos dalis | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendrijoje parduotas kiekis | 100 | 67 | 93 | 80 | 53 |
| Rinkos dalis | 80–90 % | 90–100 % | 70–80 % | 60–70 % | 20–30 % |
| Rinkos dalies indeksas | 100 | 113 | 84 | 68 | 27 |
| Pardavimo kaina | 100 | 87 | 107 | 87 | 116 |
| Indeksas: 2004=100


  Šaltinis: klausimyno atsakymai ir kiti pranešimai. |

(67)

Bendrijos pramonės atsargų kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu ir didėjo, ir mažėjo. Tačiau panašaus produkto gamyba rinkai atliekama pagal užsakymą, todėl visada stengiamasi turėti kuo mažiau atsargų.

Parduotas kiekis, pardavimo kaina ir rinkos dalis

2004

2005

2006

2007

TL

Bendrijoje parduotas kiekis

100

67

93

80

53

Rinkos dalis

80–90 %

90–100 %

70–80 %

60–70 %

20–30 %

Rinkos dalies indeksas

100

113

84

68

27

Pardavimo kaina

100

87

107

87

116

Indeksas: 2004=100

Šaltinis: klausimyno atsakymai ir kiti pranešimai.

| (68) | Bendrijos pramonės parduotas kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo, o per TL parduota beveik pusė pradinio parduoto kiekio. Nuo 2004 m. iki TL pabaigos Bendrijos pramonė prarado 73 % rinkos dalies. |
| --- | --- |

(68)

Bendrijos pramonės parduotas kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo, o per TL parduota beveik pusė pradinio parduoto kiekio. Nuo 2004 m. iki TL pabaigos Bendrijos pramonė prarado 73 % rinkos dalies.

| (69) | Bendrijos pramonei priklausančios produkcijos vidutinė pardavimo kaina labai priklauso nuo parduotų skenerių konfigūracijos ir nuo kiekvienu laikotarpiu sudarius sutartį parduotų vienetų skaičiaus. Todėl neverta lyginti viso nagrinėjamojo laikotarpio skaičių.

  Pelningumas | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ikimokestinio pelno dydis | 100 | 85 | 90 | 7 | –50 |
| Indeksas: 2004=100


  Šaltinis: klausimyno atsakymai |

(69)

Bendrijos pramonei priklausančios produkcijos vidutinė pardavimo kaina labai priklauso nuo parduotų skenerių konfigūracijos ir nuo kiekvienu laikotarpiu sudarius sutartį parduotų vienetų skaičiaus. Todėl neverta lyginti viso nagrinėjamojo laikotarpio skaičių.

Pelningumas

2004

2005

2006

2007

TL

Ikimokestinio pelno dydis

100

85

90

7

–50

Indeksas: 2004=100

Šaltinis: klausimyno atsakymai

| (70) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonė veikė nuostolingai. TL padėtis buvo ypatingai bloga. Akivaizdu, kad stebint 2007 m. ir TL nustatytus pelningumo lygius suabejota Bendrijos pramonės išlikimu.

  Investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investicijos | 100 | 164 | 100 | 354 | 105 |
| Investicijų grąža | 110–120 % | 85–95 % | 210–220 % | 215–225 % | 60–70 % |
| Grynųjų pinigų srautas | 100 | 124 | 257 | 196 | – 106 |
| Indeksas: 2004=100


  Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(70)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonė veikė nuostolingai. TL padėtis buvo ypatingai bloga. Akivaizdu, kad stebint 2007 m. ir TL nustatytus pelningumo lygius suabejota Bendrijos pramonės išlikimu.

Investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą

2004

2005

2006

2007

TL

Investicijos

100

164

100

354

105

Investicijų grąža

110–120 %

85–95 %

210–220 %

215–225 %

60–70 %

Grynųjų pinigų srautas

100

124

257

196

– 106

Indeksas: 2004=100

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (71) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos išliko mažos. Didžioji investicijų dalis buvo skirta Bendrijos pramonės gamybos patalpų išlaikymui. 2007 m. pastebėtas didesnis investicijų lygis siejamas su nauju patentu, skirtu nagrinėjamojo produkto rezultatams pagerinti. Primenama, kad šis verslas grindžiamas praktine patirtimi. |
| --- | --- |

(71)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos išliko mažos. Didžioji investicijų dalis buvo skirta Bendrijos pramonės gamybos patalpų išlaikymui. 2007 m. pastebėtas didesnis investicijų lygis siejamas su nauju patentu, skirtu nagrinėjamojo produkto rezultatams pagerinti. Primenama, kad šis verslas grindžiamas praktine patirtimi.

| (72) | Investicijų grąža, išreikšta Bendrijos pramonės grynuoju pelnu ir jos investicijų grynąja buhalterine verte, per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo, tačiau tai netinkamas žalos rodiklis, nes juo iš esmės parodomas turtas, kuris jau buvo nuvertėjęs. |
| --- | --- |

(72)

Investicijų grąža, išreikšta Bendrijos pramonės grynuoju pelnu ir jos investicijų grynąja buhalterine verte, per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo, tačiau tai netinkamas žalos rodiklis, nes juo iš esmės parodomas turtas, kuris jau buvo nuvertėjęs.

| (73) | Bendrijos pramonės grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo.

  Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas | 100 | 110 | 113 | 131 | 137 |
| Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos | 100 | 98 | 99 | 101 | 156 |
| Vieno darbuotojo našumas | 100 | 68 | 79 | 124 | 121 |
| Indeksas: 2004=100


  Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(73)

Bendrijos pramonės grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo.

Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis

2004

2005

2006

2007

TL

Užimtumas

100

110

113

131

137

Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos

100

98

99

101

156

Vieno darbuotojo našumas

100

68

79

124

121

Indeksas: 2004=100

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (74) | Bendrijos pramonės darbuotojų, susijusių su panašiu produktu, skaičius per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo dėl gerų skundo pateikėjo eksporto rezultatų. Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo ir atitiko aukštesnės kvalifikacijos darbuotojų atlyginimo lygį. |
| --- | --- |

(74)

Bendrijos pramonės darbuotojų, susijusių su panašiu produktu, skaičius per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo dėl gerų skundo pateikėjo eksporto rezultatų. Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo ir atitiko aukštesnės kvalifikacijos darbuotojų atlyginimo lygį.

| (75) | Našumas, išreikštas vieno darbuotojo pagaminamos produkcijos kiekiu, per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 21 %. Tai rodo, kad veikla padidėjo ne ES rinkose. |
| --- | --- |

(75)

Našumas, išreikštas vieno darbuotojo pagaminamos produkcijos kiekiu, per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 21 %. Tai rodo, kad veikla padidėjo ne ES rinkose.

4.5.3.   Dempingo dydis

| (76) | Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio Bendrijos rinkai negalima laikyti nereikšmingu. |
| --- | --- |

(76)

Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio Bendrijos rinkai negalima laikyti nereikšmingu.

4.6.   Išvada dėl žalos

| (77) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo mažomis dempingo kainomis iš KLR apimtis akivaizdžiai padidėjo. Iki nagrinėjamojo laikotarpio pabaigos iš nagrinėjamosios šalies importuotas kiekis buvo labai didelis. Per tą patį laikotarpį nagrinėjamojo produkto Bendrijoje rinkos dalis padidėjo 440 %. |
| --- | --- |

(77)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo mažomis dempingo kainomis iš KLR apimtis akivaizdžiai padidėjo. Iki nagrinėjamojo laikotarpio pabaigos iš nagrinėjamosios šalies importuotas kiekis buvo labai didelis. Per tą patį laikotarpį nagrinėjamojo produkto Bendrijoje rinkos dalis padidėjo 440 %.

| (78) | Išanalizavus Bendrijos pramonės ekonominius rodiklius nustatyta, kad žala buvo padaryta, nes sumažėjo parduotas kiekis (– 47 %), pardavimo kaina ir rinkos dalis (– 73 %). Tai toliau turėjo tiesioginio neigiamo poveikio finansinei Bendrijos pramonės padėčiai. Iš tiesų, finansiniais rodikliais patvirtinama, kad Bendrijos pramonės ateičiai kyla grėsmė ir kad dėl importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies Bendrijos pramonė negali padidinti parduodamo kiekio ir (arba) kainų tiek, kad pagerintų finansinę padėtį. |
| --- | --- |

(78)

Išanalizavus Bendrijos pramonės ekonominius rodiklius nustatyta, kad žala buvo padaryta, nes sumažėjo parduotas kiekis (– 47 %), pardavimo kaina ir rinkos dalis (– 73 %). Tai toliau turėjo tiesioginio neigiamo poveikio finansinei Bendrijos pramonės padėčiai. Iš tiesų, finansiniais rodikliais patvirtinama, kad Bendrijos pramonės ateičiai kyla grėsmė ir kad dėl importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies Bendrijos pramonė negali padidinti parduodamo kiekio ir (arba) kainų tiek, kad pagerintų finansinę padėtį.

| (79) | Buvo įvertinta žala visai Bendrijos pramonei (makroekonominiai rodikliai). Šiuo pagrindu nenustatyta jokio esminio skirtumo tarp skundo pateikėjo ir likusios Bendrijos pramonės. |
| --- | --- |

(79)

Buvo įvertinta žala visai Bendrijos pramonei (makroekonominiai rodikliai). Šiuo pagrindu nenustatyta jokio esminio skirtumo tarp skundo pateikėjo ir likusios Bendrijos pramonės.

| (80) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, preliminariai nustatoma, kad nukentėjo didžioji Bendrijos pramonės dalis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(80)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, preliminariai nustatoma, kad nukentėjo didžioji Bendrijos pramonės dalis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

5.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

5.1.   Įžanga

| (81) | Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, Komisija ištyrė, ar importas dempingo kainomis iš KLR padarė Bendrijos pramonei tokią didelę žalą, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Bendrijos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(81)

Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, Komisija ištyrė, ar importas dempingo kainomis iš KLR padarė Bendrijos pramonei tokią didelę žalą, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Bendrijos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis.

5.2.   Importo dempingo kainomis poveikis

| (82) | Pirmiausia, primenama, kad atlikus tyrimą nustatyta, kad iš nagrinėjamosios šalies importuojamos krovinių skenavimo sistemos tiesiogiai konkuruoja su Bendrijos pramonės gaminamais ir parduodamais produktais, ypač todėl, kad jie konkuruoja viešuosiuose konkursuose. |
| --- | --- |

(82)

Pirmiausia, primenama, kad atlikus tyrimą nustatyta, kad iš nagrinėjamosios šalies importuojamos krovinių skenavimo sistemos tiesiogiai konkuruoja su Bendrijos pramonės gaminamais ir parduodamais produktais, ypač todėl, kad jie konkuruoja viešuosiuose konkursuose.

| (83) | Dėl labai padidėjusios importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies apimties labai pablogėjo Bendrijos pramonės ekonominė padėtis. Šio pablogėjimo požymiai buvo, inter alia, sumažėjęs per tą patį laikotarpį Bendrijoje parduotas Bendrijos produkcijos kiekis ir kainos. |
| --- | --- |

(83)

Dėl labai padidėjusios importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies apimties labai pablogėjo Bendrijos pramonės ekonominė padėtis. Šio pablogėjimo požymiai buvo, inter alia, sumažėjęs per tą patį laikotarpį Bendrijoje parduotas Bendrijos produkcijos kiekis ir kainos.

| (84) | Importo dempingo kainomis rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 440 %, tuo tarpu Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo daugiau nei dviem trečdaliais. Šie Bendrijos pramonei neigiami pokyčiai įvyko tada, kai Bendrijoje suvartojamas kiekis nuo 2004 m. iki TL pabaigos beveik padvigubėjo. |
| --- | --- |

(84)

Importo dempingo kainomis rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 440 %, tuo tarpu Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo daugiau nei dviem trečdaliais. Šie Bendrijos pramonei neigiami pokyčiai įvyko tada, kai Bendrijoje suvartojamas kiekis nuo 2004 m. iki TL pabaigos beveik padvigubėjo.

| (85) | Dėl importo dempingo kainomis buvo priverstinai mažinamos Bendrijos pramonės kainos, todėl galima daryti pagrįstą išvadą, kad dėl šio importo mažėjo kainos, o tai dar labiau pablogino finansinę Bendrijos pramonės padėtį. |
| --- | --- |

(85)

Dėl importo dempingo kainomis buvo priverstinai mažinamos Bendrijos pramonės kainos, todėl galima daryti pagrįstą išvadą, kad dėl šio importo mažėjo kainos, o tai dar labiau pablogino finansinę Bendrijos pramonės padėtį.

| (86) | Atsižvelgiant į tai, kad akivaizdžiai sutampa laikas, kai padidėjo importo tokiomis dempingo kainomis, dėl kurių buvo priverstinai mažinamos Bendrijos pramonės kainos, apimtis ir sumažėjo Bendrijos pramonės parduodamas ir pagaminamas kiekis, rinkos dalis ir kaina, daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kainomis turėjo lemiamo poveikio Bendrijos pramonės žalingai padėčiai. |
| --- | --- |

(86)

Atsižvelgiant į tai, kad akivaizdžiai sutampa laikas, kai padidėjo importo tokiomis dempingo kainomis, dėl kurių buvo priverstinai mažinamos Bendrijos pramonės kainos, apimtis ir sumažėjo Bendrijos pramonės parduodamas ir pagaminamas kiekis, rinkos dalis ir kaina, daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kainomis turėjo lemiamo poveikio Bendrijos pramonės žalingai padėčiai.

5.3.   Kitų veiksnių poveikis

5.3.1.   Bendrijos pramonės eksportas

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendrijos pramonės pardavimas eksportui | 100 | 83 | 42 | 96 | 108 |
| Pardavimo eksportui kaina | 100 | 76 | 56 | 35 | 65 |
| Indeksas: 2004=100


  Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

2004

2005

2006

2007

TL

Bendrijos pramonės pardavimas eksportui

100

83

42

96

108

Pardavimo eksportui kaina

100

76

56

35

65

Indeksas: 2004=100

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (87) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonės eksporto apimtis padidėjo. Eksportas sudarė pačią didžiausią visos Bendrijos gamybos TL dalį (90–95 %). Bendrijos pramonė nagrinėjamąjį produktą per TL pardavė ir nesusijusiems, ir susijusiems pirkėjams. Bendrijos pramonė ne ES šalyse pardavė tokių pačių kaip ir ES parduotų rūšių produktus. Bendrijos pramonės eksportas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį dažniausiai buvo pelningas, nors Bendrijos pramonės pelningumas mažėjo. Eksporto kainos sumažėjo, bet išliko didesnės nei pardavimo Bendrijoje kainos. Aktyvus eksportas turėtų reikšti, kad ši pramonės rūšis yra gyvybinga ir konkurencinga. |
| --- | --- |

(87)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonės eksporto apimtis padidėjo. Eksportas sudarė pačią didžiausią visos Bendrijos gamybos TL dalį (90–95 %). Bendrijos pramonė nagrinėjamąjį produktą per TL pardavė ir nesusijusiems, ir susijusiems pirkėjams. Bendrijos pramonė ne ES šalyse pardavė tokių pačių kaip ir ES parduotų rūšių produktus. Bendrijos pramonės eksportas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį dažniausiai buvo pelningas, nors Bendrijos pramonės pelningumas mažėjo. Eksporto kainos sumažėjo, bet išliko didesnės nei pardavimo Bendrijoje kainos. Aktyvus eksportas turėtų reikšti, kad ši pramonės rūšis yra gyvybinga ir konkurencinga.

| (88) | Todėl Bendrijos pramonės eksporto veikla padėjo išsaugoti verslą ir nebuvo susijusi su patirta materialine žala. |
| --- | --- |

(88)

Todėl Bendrijos pramonės eksporto veikla padėjo išsaugoti verslą ir nebuvo susijusi su patirta materialine žala.

5.3.2.   Bendrijos gamintojų konkurencija

| (89) | Antrasis gamintojas Bendrijoje yra susijęs su seniai JAV įsisteigusiu nagrinėjamojo produkto gamintoju. Nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje šis gamintojas nagrinėjamojo produkto negamino. Rinkos dalyviu jis tapo 2007 m. ir TL laimėjo dvi sutartis. Reiktų pažymėti, kad sutartys sudarytos laimėjus viešąjį konkursą, kuriame dalyvavo tik šis gamintojas, o sutartis buvo sudaryta tik ėmusis teisinių veiksmų. Be to, antro Bendrijos gamintojo žalos rodikliai keitėsi panašiai kaip ir skundo pateikėjo. Todėl skundo pateikėjui padaryta žala, kuri aiškiai matyti iš nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjusių žalos rodiklių, negali būti priskirta šiam naujam Bendrijos rinkos dalyviui. |
| --- | --- |

(89)

Antrasis gamintojas Bendrijoje yra susijęs su seniai JAV įsisteigusiu nagrinėjamojo produkto gamintoju. Nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje šis gamintojas nagrinėjamojo produkto negamino. Rinkos dalyviu jis tapo 2007 m. ir TL laimėjo dvi sutartis. Reiktų pažymėti, kad sutartys sudarytos laimėjus viešąjį konkursą, kuriame dalyvavo tik šis gamintojas, o sutartis buvo sudaryta tik ėmusis teisinių veiksmų. Be to, antro Bendrijos gamintojo žalos rodikliai keitėsi panašiai kaip ir skundo pateikėjo. Todėl skundo pateikėjui padaryta žala, kuri aiškiai matyti iš nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjusių žalos rodiklių, negali būti priskirta šiam naujam Bendrijos rinkos dalyviui.

5.3.3.   Importas iš trečiųjų šalių

| (90) | Iš trečiųjų šalių per TL tariamai nebuvo importuojama, kaip ir per nagrinėjamąjį laikotarpį. Tokia išvada padaryta išnagrinėjus suinteresuotųjų šalių pareiškimus, turint omenyje, kad atitinkami Eurostato statistiniai duomenys yra nepakankamai išsamūs, kad būtų gauti duomenys tik apie nagrinėjamąjį produktą arba būtų galima juos pagrįstai nustatyti. Iš tiesų, iš atitinkamos informacijos matyti, kad iš JAV buvo importuojama retai, todėl šis importas Bendrijos pramonei dėl jo nedidelio kiekio negalėjo būti žalingas. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importuojamas kiekis | 100 | 0 | 0 | 0 | 100 |
| Indeksas: 2004=100


  Šaltinis: suinteresuotųjų šalių pranešimai. |

(90)

Iš trečiųjų šalių per TL tariamai nebuvo importuojama, kaip ir per nagrinėjamąjį laikotarpį. Tokia išvada padaryta išnagrinėjus suinteresuotųjų šalių pareiškimus, turint omenyje, kad atitinkami Eurostato statistiniai duomenys yra nepakankamai išsamūs, kad būtų gauti duomenys tik apie nagrinėjamąjį produktą arba būtų galima juos pagrįstai nustatyti. Iš tiesų, iš atitinkamos informacijos matyti, kad iš JAV buvo importuojama retai, todėl šis importas Bendrijos pramonei dėl jo nedidelio kiekio negalėjo būti žalingas.

2004

2005

2006

2007

TL

Importuojamas kiekis

100

0

0

0

100

Indeksas: 2004=100

Šaltinis: suinteresuotųjų šalių pranešimai.

5.3.4.   Bendrijos pramonė nepateikė pasiūlymų visiems viešiesiems konkursams, vykusiems per tiriamąjį laikotarpį

| (91) | Primenama, kad Bendrijos rinkai nagrinėjamasis produktas dažniausiai teikiamas viešųjų konkursų keliu. Atsižvelgiant į rinkos skaidrumą, nustatyta, kad kai kurie konkursų dokumentai parengti prieš paskelbiant konkursą perkančiajai organizacijai ir gamintojams pasikeitus nuomonėmis. Todėl tokiais atvejais gali atrodyti, kad viešųjų konkursų sąlygos sudarytos taip, kad atgrasytų kitus rinkos dalyvius pateikti paraiškas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nei Bendrijos pramonė, nei vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis Kinijos gamintojas nedalyvavo visuose konkursuose. Bendrijos pramonė teikė paraiškas tik tuomet, kai galėjo pateikti racionalų komercinį pasiūlymą. Nenustatyta jokio lemiamo rodiklio, iš kurio būtų matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu aiškiai matoma žala padaryta dėl to, kad Bendrijos pramonė nedalyvavo viešuosiuose konkursuose, kurie, jos nuomone, nebuvo komerciškai naudingi. |
| --- | --- |

(91)

Primenama, kad Bendrijos rinkai nagrinėjamasis produktas dažniausiai teikiamas viešųjų konkursų keliu. Atsižvelgiant į rinkos skaidrumą, nustatyta, kad kai kurie konkursų dokumentai parengti prieš paskelbiant konkursą perkančiajai organizacijai ir gamintojams pasikeitus nuomonėmis. Todėl tokiais atvejais gali atrodyti, kad viešųjų konkursų sąlygos sudarytos taip, kad atgrasytų kitus rinkos dalyvius pateikti paraiškas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nei Bendrijos pramonė, nei vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis Kinijos gamintojas nedalyvavo visuose konkursuose. Bendrijos pramonė teikė paraiškas tik tuomet, kai galėjo pateikti racionalų komercinį pasiūlymą. Nenustatyta jokio lemiamo rodiklio, iš kurio būtų matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu aiškiai matoma žala padaryta dėl to, kad Bendrijos pramonė nedalyvavo viešuosiuose konkursuose, kurie, jos nuomone, nebuvo komerciškai naudingi.

5.3.5.   Nagrinėjamojo produkto su kaina nesusijusių veiksnių poveikis

| (92) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad gali būti rengiami ne tik nagrinėjamojo produkto, bet ir kitų susijusių elementų, tokių kaip priežiūra, paslaugos ir statybos darbai, viešieji konkursai. Be to, kaina ne visada yra vienintelis sutarties sudarymo kriterijus. Perkančiosios organizacijos be kainos gali įtraukti papildomų kriterijų, tokių kaip papildomos techninės produkto savybės arba papildomi ne su produktu susiję elementai. Tačiau net jei šie elementai įtraukti į sutarties sudarymo kriterijus, atlikus tyrimą, nustatyta, kad su kaina susiję taškai sudaro svarbią visų galimų skirti taškų dalį. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad jokia perkančioji organizacija neatmetė pasiūlymo dėl to, kad į jį nebuvo įtraukta kelių papildomų savybių. Kitaip tariant, esminiai reikalavimai visuomet buvo įgyvendinti. Paprastai papildomos savybės kainuoja daugiau. Tai, kad tam tikrais atvejais nagrinėjamasis eksportuotojas prie to kas reikalaujama pridėdavo papildomų savybių, tiesiog parodo, kad importo žema dempingo kaina lygis buvo žalingas. |
| --- | --- |

(92)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad gali būti rengiami ne tik nagrinėjamojo produkto, bet ir kitų susijusių elementų, tokių kaip priežiūra, paslaugos ir statybos darbai, viešieji konkursai. Be to, kaina ne visada yra vienintelis sutarties sudarymo kriterijus. Perkančiosios organizacijos be kainos gali įtraukti papildomų kriterijų, tokių kaip papildomos techninės produkto savybės arba papildomi ne su produktu susiję elementai. Tačiau net jei šie elementai įtraukti į sutarties sudarymo kriterijus, atlikus tyrimą, nustatyta, kad su kaina susiję taškai sudaro svarbią visų galimų skirti taškų dalį. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad jokia perkančioji organizacija neatmetė pasiūlymo dėl to, kad į jį nebuvo įtraukta kelių papildomų savybių. Kitaip tariant, esminiai reikalavimai visuomet buvo įgyvendinti. Paprastai papildomos savybės kainuoja daugiau. Tai, kad tam tikrais atvejais nagrinėjamasis eksportuotojas prie to kas reikalaujama pridėdavo papildomų savybių, tiesiog parodo, kad importo žema dempingo kaina lygis buvo žalingas.

| (93) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Bendrijos pramonei materialinė žala galėjo būti padaryta tik dėl importo iš nagrinėjamosios šalies. |
| --- | --- |

(93)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Bendrijos pramonei materialinė žala galėjo būti padaryta tik dėl importo iš nagrinėjamosios šalies.

5.4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (94) | Taigi preliminariai patvirtinama, kad materialinė žala (ES parduoto kiekio bei rinkos dalies Bendrijos rinkoje sumažėjimas ir neigiami finansiniai rezultatai) Bendrijos pramonei padaryta dėl nagrinėjamojo produkto importo dempingo kainomis. Iš tikrųjų, Bendrijos pramonės eksportas, importas iš trečiųjų šalių, Bendrijos gamintojų konkurencija ir su pirmiau minėtais pasiūlymais susijusios problemos didelio poveikio Bendrijos pramonės neigiamiems pokyčiams neturėjo. |
| --- | --- |

(94)

Taigi preliminariai patvirtinama, kad materialinė žala (ES parduoto kiekio bei rinkos dalies Bendrijos rinkoje sumažėjimas ir neigiami finansiniai rezultatai) Bendrijos pramonei padaryta dėl nagrinėjamojo produkto importo dempingo kainomis. Iš tikrųjų, Bendrijos pramonės eksportas, importas iš trečiųjų šalių, Bendrijos gamintojų konkurencija ir su pirmiau minėtais pasiūlymais susijusios problemos didelio poveikio Bendrijos pramonės neigiamiems pokyčiams neturėjo.

| (95) | Atsižvelgiant į pateiktą analizę, kurią atliekant aiškiai nustatytas visų žinomų veiksnių poveikis Bendrijos pramonės padėčiai ir atskirtas nuo žalingo importo dempingo kainomis poveikio, patvirtinama, kad atsižvelgiant į kitus minėtus veiksnius negalima paneigti, kad įvertinta žala buvo padaryta dėl importo dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(95)

Atsižvelgiant į pateiktą analizę, kurią atliekant aiškiai nustatytas visų žinomų veiksnių poveikis Bendrijos pramonės padėčiai ir atskirtas nuo žalingo importo dempingo kainomis poveikio, patvirtinama, kad atsižvelgiant į kitus minėtus veiksnius negalima paneigti, kad įvertinta žala buvo padaryta dėl importo dempingo kainomis.

6.   BENDRIJOS INTERESAI

6.1.   Bendrosios pastabos

| (96) | Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Bendrijos interesų. Šiuo tikslu ir pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalį, remiantis visais pateiktais įrodymais, nagrinėtas galimų priemonių poveikis visoms su šiuo tyrimu susijusioms šalims ir pasekmės, jei priemonių nebūtų taikoma. |
| --- | --- |

(96)

Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Bendrijos interesų. Šiuo tikslu ir pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalį, remiantis visais pateiktais įrodymais, nagrinėtas galimų priemonių poveikis visoms su šiuo tyrimu susijusioms šalims ir pasekmės, jei priemonių nebūtų taikoma.

6.2.   Bendrijos pramonės interesai

| (97) | Iš žalos analizės aiškiai matyti, kad Bendrijos pramonei žala padaryta dėl importo dempingo kainomis. Dėl padidėjusios importo dempingo kainomis apimties pastaraisiais metais sumažėjo Bendrijos pramonės pardavimo kainos ir apimtis Bendrijos rinkoje, be to, prarasta rinkos dalis. Dėl to Bendrijos pramonė negalėjo pasiekti jos konkurencinius pranašumus atitinkančio pelningumo lygio. |
| --- | --- |

(97)

Iš žalos analizės aiškiai matyti, kad Bendrijos pramonei žala padaryta dėl importo dempingo kainomis. Dėl padidėjusios importo dempingo kainomis apimties pastaraisiais metais sumažėjo Bendrijos pramonės pardavimo kainos ir apimtis Bendrijos rinkoje, be to, prarasta rinkos dalis. Dėl to Bendrijos pramonė negalėjo pasiekti jos konkurencinius pranašumus atitinkančio pelningumo lygio.

| (98) | Jei priemonės nebūtų nustatytos, ir taip bloga Bendrijos pramonės finansinė padėtis toliau akivaizdžiai blogėtų ir galiausiai Bendrijos pramonė turėtų nutraukti veiklą. Priemonės apsaugotų nuo toliau didėjančios importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies apimties, o tai leistų Bendrijos pramonei bent išlaikyti užimamą padėtį rinkoje. Atlikus tyrimą nustatyta, kad importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis didėja tiesiogiai Bendrijos pramonės sąskaita. Be to, taip pat reikėtų pažymėti, kad vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto rinkos dalis turėtų toliau didėti dėl didėjančios saugumo politikos svarbos ir dėl ne ES šalių (t. y. JAV) planuojamo įgyvendinti privalomo eksportuojamų produktų skenavimo prieš juos išsiunčiant iš jų išsiuntimo vietos Europos Sąjungoje. Todėl Bendrijos pramonei labai svarbu, kad jos padėtis toliau neblogėtų ir kad ji galėtų gauti naudos iš būsimų minėtų teigiamų rinkos pokyčių. |
| --- | --- |

(98)

Jei priemonės nebūtų nustatytos, ir taip bloga Bendrijos pramonės finansinė padėtis toliau akivaizdžiai blogėtų ir galiausiai Bendrijos pramonė turėtų nutraukti veiklą. Priemonės apsaugotų nuo toliau didėjančios importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies apimties, o tai leistų Bendrijos pramonei bent išlaikyti užimamą padėtį rinkoje. Atlikus tyrimą nustatyta, kad importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis didėja tiesiogiai Bendrijos pramonės sąskaita. Be to, taip pat reikėtų pažymėti, kad vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto rinkos dalis turėtų toliau didėti dėl didėjančios saugumo politikos svarbos ir dėl ne ES šalių (t. y. JAV) planuojamo įgyvendinti privalomo eksportuojamų produktų skenavimo prieš juos išsiunčiant iš jų išsiuntimo vietos Europos Sąjungoje. Todėl Bendrijos pramonei labai svarbu, kad jos padėtis toliau neblogėtų ir kad ji galėtų gauti naudos iš būsimų minėtų teigiamų rinkos pokyčių.

| (99) | Nustačius priemones importo kaina vėl taps nežalingo dydžio, o Bendrijos pramonė, remdamasi tinkamu palyginamuoju pranašumu, galės konkuruoti sąžiningos prekybos sąlygomis. |
| --- | --- |

(99)

Nustačius priemones importo kaina vėl taps nežalingo dydžio, o Bendrijos pramonė, remdamasi tinkamu palyginamuoju pranašumu, galės konkuruoti sąžiningos prekybos sąlygomis.

| (100) | Todėl daroma preliminari išvada, kad nustačius priemones tikrai nebūtų prieštaraujama Bendrijos pramonės interesams. |
| --- | --- |

(100)

Todėl daroma preliminari išvada, kad nustačius priemones tikrai nebūtų prieštaraujama Bendrijos pramonės interesams.

6.3.   Importuotojų ir (arba) platintojų interesai

| (101) | Galimas priemonių poveikis importuotojams ir (arba) platintojams nesvarstytas, nes nežinoma, kad Bendrijoje veiktų nesusijusių nagrinėjamojo produkto importuotojų ir (arba) platintojų. |
| --- | --- |

(101)

Galimas priemonių poveikis importuotojams ir (arba) platintojams nesvarstytas, nes nežinoma, kad Bendrijoje veiktų nesusijusių nagrinėjamojo produkto importuotojų ir (arba) platintojų.

6.4.   Gamintojų tiekėjų interesai

| (102) | Gamintojų tiekėjai apie save nepranešė arba nepateikė informacijos, kaip numatyta pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(102)

Gamintojų tiekėjai apie save nepranešė arba nepateikė informacijos, kaip numatyta pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalyje.

6.5.   Naudotojų ir vartotojų interesai

| (103) | Paskelbus pranešimą apie šio tyrimo inicijavimą iš vartotojų organizacijų nebuvo gauta jokių pastabų. Todėl, ir atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamasis produktas nenaudojamas vartojimo prekių gamybai, analizuotas tik priemonių poveikis naudotojams. |
| --- | --- |

(103)

Paskelbus pranešimą apie šio tyrimo inicijavimą iš vartotojų organizacijų nebuvo gauta jokių pastabų. Todėl, ir atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamasis produktas nenaudojamas vartojimo prekių gamybai, analizuotas tik priemonių poveikis naudotojams.

| (104) | Klausimynai buvo išsiųsti visoms Bendrijos muitinėms. Kiti naudotojai po pranešimo apie tyrimą apie save nepranešė. Atliekant tyrimą skirtingu mastu bendradarbiavo Maltos, Belgijos, Nyderlandų, Jungtinės Karalystės, Ispanijos, Portugalijos, Čekijos, Latvijos ir Slovakijos muitinės įstaigos ir (arba) uosto administracijos. Šie naudotojai sudaro beveik 6 milijonus nagrinėjamojo produkto apyvartos ir 15 % Bendrijoje suvartojamo kiekio per tiriamąjį laikotarpį. Atlikus tyrimą nustatyta, kad TL minėti naudotojai nupirko 5 nagrinėjamojo produkto vienetus iš vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio Kinijos gamintojo, 1 vienetą iš JAV gamintojo ir nė vieno vieneto iš Bendrijos pramonės gamintojo. |
| --- | --- |

(104)

Klausimynai buvo išsiųsti visoms Bendrijos muitinėms. Kiti naudotojai po pranešimo apie tyrimą apie save nepranešė. Atliekant tyrimą skirtingu mastu bendradarbiavo Maltos, Belgijos, Nyderlandų, Jungtinės Karalystės, Ispanijos, Portugalijos, Čekijos, Latvijos ir Slovakijos muitinės įstaigos ir (arba) uosto administracijos. Šie naudotojai sudaro beveik 6 milijonus nagrinėjamojo produkto apyvartos ir 15 % Bendrijoje suvartojamo kiekio per tiriamąjį laikotarpį. Atlikus tyrimą nustatyta, kad TL minėti naudotojai nupirko 5 nagrinėjamojo produkto vienetus iš vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio Kinijos gamintojo, 1 vienetą iš JAV gamintojo ir nė vieno vieneto iš Bendrijos pramonės gamintojo.

| (105) | Pažymima, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu kai kurie naudotojai turėjo keletą tiekimo šaltinių. Vienas iš naudotojų išreiškė susirūpinimą dėl galimybės greitai įsigyti jo poreikius atitinkantį nagrinėjamąjį produktą. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad Bendrijos pramonė akivaizdžiai pajėgtų tiekti produktą, kaip darė anksčiau, bet kokio naudotojo veiklai Europoje, atsižvelgiant į tai, kad dėl ilgo laiko nuo viešojo konkurso paskelbimo iki sutarties sudarymo Bendrijos pramonė be ypatingų sunkumų galėtų patenkinti bet kokį prašymą. |
| --- | --- |

(105)

Pažymima, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu kai kurie naudotojai turėjo keletą tiekimo šaltinių. Vienas iš naudotojų išreiškė susirūpinimą dėl galimybės greitai įsigyti jo poreikius atitinkantį nagrinėjamąjį produktą. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad Bendrijos pramonė akivaizdžiai pajėgtų tiekti produktą, kaip darė anksčiau, bet kokio naudotojo veiklai Europoje, atsižvelgiant į tai, kad dėl ilgo laiko nuo viešojo konkurso paskelbimo iki sutarties sudarymo Bendrijos pramonė be ypatingų sunkumų galėtų patenkinti bet kokį prašymą.

| (106) | Du bendradarbiaujantys naudotojai buvo susirūpinę galimu neigiamu priemonių poveikiu tiek konkurencijai, tiek skatinamoms kurti naujovėms, tačiau nepateikė jokių konkrečių šį teiginį pagrindžiančių įrodymų. Šiuo atžvilgiu taip pat reikėtų pažymėti, kad nustatant antidempingo priemones siekiama ištaisyti nesąžiningos prekybos praktiką, o ne iškraipyti konkurenciją. Be to, šioje rinkoje veikiančių dalyvių skaičius ir nagrinėjamojo produkto rūšis (grindžiama praktine patirtimi), užtikrina, kad naujovių kūrimas bus vienas svarbiausių rinkos dalyvių prioritetų. |
| --- | --- |

(106)

Du bendradarbiaujantys naudotojai buvo susirūpinę galimu neigiamu priemonių poveikiu tiek konkurencijai, tiek skatinamoms kurti naujovėms, tačiau nepateikė jokių konkrečių šį teiginį pagrindžiančių įrodymų. Šiuo atžvilgiu taip pat reikėtų pažymėti, kad nustatant antidempingo priemones siekiama ištaisyti nesąžiningos prekybos praktiką, o ne iškraipyti konkurenciją. Be to, šioje rinkoje veikiančių dalyvių skaičius ir nagrinėjamojo produkto rūšis (grindžiama praktine patirtimi), užtikrina, kad naujovių kūrimas bus vienas svarbiausių rinkos dalyvių prioritetų.

| (107) | Pagrindinis Bendrijos naudotojams rūpestį keliantis dalykas yra tas, kad dėl priemonių jų biudžetui gali būti daromas neigiamas poveikis ir muitinės administracijoms gali padidėti investicijų sąnaudos. Tačiau kai kurie naudotojai praneša, kad bet kokias muitinės procedūras vykdyti, todėl ir antidempingo muitus mokėti, turėtų nagrinėjamojo produkto pardavėjas. Tai galėtų būti absorbcija, pagal pagrindinio reglamento 12 straipsnį. Bet kuriuo atveju, bendra nagrinėjamojo produkto dalis naudotojų biudžete būtų per maža. |
| --- | --- |

(107)

Pagrindinis Bendrijos naudotojams rūpestį keliantis dalykas yra tas, kad dėl priemonių jų biudžetui gali būti daromas neigiamas poveikis ir muitinės administracijoms gali padidėti investicijų sąnaudos. Tačiau kai kurie naudotojai praneša, kad bet kokias muitinės procedūras vykdyti, todėl ir antidempingo muitus mokėti, turėtų nagrinėjamojo produkto pardavėjas. Tai galėtų būti absorbcija, pagal pagrindinio reglamento 12 straipsnį. Bet kuriuo atveju, bendra nagrinėjamojo produkto dalis naudotojų biudžete būtų per maža.

| (108) | Be to, nagrinėjamasis produktas laikomas investicija į ilgalaikį turtą dėl jo ilgo tarnavimo laiko (paprastai daugiau nei 10 metų). Taigi, sumokėtas antidempingo muitas turėtų būti paskirstytas per visą krovinių skenerio tarnavimo laiką. |
| --- | --- |

(108)

Be to, nagrinėjamasis produktas laikomas investicija į ilgalaikį turtą dėl jo ilgo tarnavimo laiko (paprastai daugiau nei 10 metų). Taigi, sumokėtas antidempingo muitas turėtų būti paskirstytas per visą krovinių skenerio tarnavimo laiką.

| (109) | Atlikus tyrimą nerasta jokių įrodymų, kad priemonės gali turėti poveikio naudotojų veiklai arba šias sistemas valdančių darbuotojų skaičiui, muitinės darbuotojų skaičiui arba pagalbines paslaugas teikiančių darbuotojų skaičiui. |
| --- | --- |

(109)

Atlikus tyrimą nerasta jokių įrodymų, kad priemonės gali turėti poveikio naudotojų veiklai arba šias sistemas valdančių darbuotojų skaičiui, muitinės darbuotojų skaičiui arba pagalbines paslaugas teikiančių darbuotojų skaičiui.

| (110) | Taip pat buvo teigiama, kad ES valstybių institucijos laikosi griežtų viešųjų pirkimų taisyklių, kuriomis užtikrinama skaidri atrankos procedūra. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad viešųjų pirkimų procedūros nėra skirtos dempingo praktikai atsverti. Priešingai, tai, kad rinka yra iš tiesų skaidri, padeda greitai nustatyti bet kokį bandymą užsiimti nesąžininga prekyba ir užtikrina poreikį rinkoje sudaryti vienodas sąlygas. |
| --- | --- |

(110)

Taip pat buvo teigiama, kad ES valstybių institucijos laikosi griežtų viešųjų pirkimų taisyklių, kuriomis užtikrinama skaidri atrankos procedūra. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad viešųjų pirkimų procedūros nėra skirtos dempingo praktikai atsverti. Priešingai, tai, kad rinka yra iš tiesų skaidri, padeda greitai nustatyti bet kokį bandymą užsiimti nesąžininga prekyba ir užtikrina poreikį rinkoje sudaryti vienodas sąlygas.

| (111) | Bendrijos pramonė tikrai galėtų pasinaudoti priemonėmis padidindama masto ekonomiją dėl padidėjusios gamybos ir pardavimo apimties. |
| --- | --- |

(111)

Bendrijos pramonė tikrai galėtų pasinaudoti priemonėmis padidindama masto ekonomiją dėl padidėjusios gamybos ir pardavimo apimties.

| (112) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad dabartinėmis aplinkybėmis KLR nustačius priemones Bendrijos naudotojams nebūtų padarytas didelis poveikis. |
| --- | --- |

(112)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad dabartinėmis aplinkybėmis KLR nustačius priemones Bendrijos naudotojams nebūtų padarytas didelis poveikis.

6.6.   Išvada dėl Bendrijos interesų

| (113) | Išnagrinėjus įvairius susijusius interesus daroma preliminari išvada, kad apskritai atsižvelgiant į Bendrijos interesus nėra tokių interesų, kurie būtų svarbesni už Bendrijos pramonės interesus laikinai nustatyti priemones, kad būtų pašalintas prekybą iškraipantis importo dempingo kainomis poveikis. |
| --- | --- |

(113)

Išnagrinėjus įvairius susijusius interesus daroma preliminari išvada, kad apskritai atsižvelgiant į Bendrijos interesus nėra tokių interesų, kurie būtų svarbesni už Bendrijos pramonės interesus laikinai nustatyti priemones, kad būtų pašalintas prekybą iškraipantis importo dempingo kainomis poveikis.

7.   LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (114) | Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų, iš KLR importuojamam nagrinėjamajam produktui reikėtų nustatyti laikinąsias priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(114)

Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų, iš KLR importuojamam nagrinėjamajam produktui reikėtų nustatyti laikinąsias priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kainomis.

7.1.   Žalos pašalinimo lygis

| (115) | Laikinųjų antidempingo priemonių dydis turėtų būti toks, kad pakaktų pašalinti žalą, kurią Bendrijos pramonei padarė importas dempingo kainomis, tačiau nebūtų viršytas nustatytas dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(115)

Laikinųjų antidempingo priemonių dydis turėtų būti toks, kad pakaktų pašalinti žalą, kurią Bendrijos pramonei padarė importas dempingo kainomis, tačiau nebūtų viršytas nustatytas dempingo skirtumas.

| (116) | Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, dydį, manyta, kad bet kurios priemonės turėtų padėti Bendrijos pramonei padengti sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį būtų galima pagrįstai gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kainomis. Skaičiuojant naudotas 12–16 % nuo apyvartos ikimokestinio pelno dydis (siekiant konfidencialumo tikslus skaičius negali būti nurodytas). Įrodyta, kad tai toks pelno dydis, kurio būtų galima pagrįstai tikėtis, jei nebūtų žalingo dempingo, nes pelno dydis atitinka tai, ką Bendrijos pramonė galėjo pasiekti prieš pradedant iš Kinijos importuoti į Bendriją. Tuo remiantis Bendrijos pramonei apskaičiuota panašaus produkto nežalinga kaina. Nežalinga kaina nustatyta prie gamybos sąnaudų pridėjus pirmiau minėtą pelno dydį. |
| --- | --- |

(116)

Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, dydį, manyta, kad bet kurios priemonės turėtų padėti Bendrijos pramonei padengti sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį būtų galima pagrįstai gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kainomis. Skaičiuojant naudotas 12–16 % nuo apyvartos ikimokestinio pelno dydis (siekiant konfidencialumo tikslus skaičius negali būti nurodytas). Įrodyta, kad tai toks pelno dydis, kurio būtų galima pagrįstai tikėtis, jei nebūtų žalingo dempingo, nes pelno dydis atitinka tai, ką Bendrijos pramonė galėjo pasiekti prieš pradedant iš Kinijos importuoti į Bendriją. Tuo remiantis Bendrijos pramonei apskaičiuota panašaus produkto nežalinga kaina. Nežalinga kaina nustatyta prie gamybos sąnaudų pridėjus pirmiau minėtą pelno dydį.

| (117) | Tuomet, remiantis svertinės vidutinės importo kainos, nustatytos priverstiniam kainų mažinimui apskaičiuoti, palyginimu su Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduoto produkto vidutine nežalinga kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kainą. Taip palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės importo CIF vertės procentu. Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Kinijos gamintojui nustatytas skirtumas buvo didesnis už nustatytą dempingo skirtumą. |
| --- | --- |

(117)

Tuomet, remiantis svertinės vidutinės importo kainos, nustatytos priverstiniam kainų mažinimui apskaičiuoti, palyginimu su Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduoto produkto vidutine nežalinga kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kainą. Taip palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės importo CIF vertės procentu. Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Kinijos gamintojui nustatytas skirtumas buvo didesnis už nustatytą dempingo skirtumą.

7.2.   Laikinosios priemonės

| (118) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi manoma, kad importuojamam KLR kilmės produktui turėtų būti nustatytos antidempingo skirtumui lygios laikinosios antidempingo priemonės. |
| --- | --- |

(118)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi manoma, kad importuojamam KLR kilmės produktui turėtų būti nustatytos antidempingo skirtumui lygios laikinosios antidempingo priemonės.

| (119) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikinojo antidempingo muito norma KLR yra 36,6 %. |
| --- | --- |

(119)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikinojo antidempingo muito norma KLR yra 36,6 %.

| (120) | Primenama, kad Europos Sąjungos rinką iš esmės reguliuoja vykdomi viešieji konkursai, kurių rinka labai maža ir turi nedaug dalyvių. Todėl siekiant didesnio skaidrumo ir atidžiau stebėti priemonių veiksmingumą, atrodo tinkama paprašyti atitinkamų valstybių narių institucijų periodiškai Komisijai teikti konfidencialią informaciją apie viešųjų pirkimo sutarčių sudarymą. |
| --- | --- |

(120)

Primenama, kad Europos Sąjungos rinką iš esmės reguliuoja vykdomi viešieji konkursai, kurių rinka labai maža ir turi nedaug dalyvių. Todėl siekiant didesnio skaidrumo ir atidžiau stebėti priemonių veiksmingumą, atrodo tinkama paprašyti atitinkamų valstybių narių institucijų periodiškai Komisijai teikti konfidencialią informaciją apie viešųjų pirkimo sutarčių sudarymą.

8.   BAIGIAMOJI NUOSTATA

| (121) | Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente padarytos išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir nustatant galutinį muitą gali būti persvarstytos, |
| --- | --- |

(121)

Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente padarytos išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir nustatant galutinį muitą gali būti persvarstytos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Kinijos Liaudies Respublikos kilmės sistemoms, skirtoms kroviniams skenuoti, kurių veikimas pagrįstas neutronų technologijos arba rentgeno, kai spindulių šaltinis 250 KeV arba daugiau, arba alfa, beta arba gama spinduliuotės naudojimu, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 e ex 9030 10 00 (TARIC kodai 9022190010, 9022290010, 9027801710 and 9030100091), ir autotransporto priemonėms su tokiomis sistemomis, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8705 90 90 (TARIC kodas 8705909010) nustatomas laikinasis antidempingo muitas.

2.   Laikinojo antidempingo muito, taikomo 1 dalyje apibrėžtų produktų neto kainai Europos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra 36,6 %.

3.   1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Europos Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali teikti pastabas dėl jo taikymo.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

1

(2)  OL C 63, 2009 3 18, p. 20.

2

---

| 17.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/73

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1243/2009

2009 m. gruodžio 16 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1231/2009, kuriuo nustatomi importo muitai grūdų sektoriuje, galiojantys nuo 2009 m. gruodžio 16 d.

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 1996 m. birželio 28 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1249/96 dėl Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje) (2), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1231/2009 (3) buvo nustatyti grūdų sektoriaus importo muitai, galiojantys nuo 2009 m. gruodžio 16 d. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1231/2009 (3) buvo nustatyti grūdų sektoriaus importo muitai, galiojantys nuo 2009 m. gruodžio 16 d.

| (2) | Apskaičiuotas importo muitų vidurkis ir nustatytas mokestis skiriasi 5 EUR/t, daromas atitinkamas Reglamente (ES) Nr. 1231/2009 nustatytų importo muitų patikslinimas. |
| --- | --- |

(2)

Apskaičiuotas importo muitų vidurkis ir nustatytas mokestis skiriasi 5 EUR/t, daromas atitinkamas Reglamente (ES) Nr. 1231/2009 nustatytų importo muitų patikslinimas.

| (3) | Todėl Reglamentą (ES) Nr. 1231/2009 reikėtų iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(3)

Todėl Reglamentą (ES) Nr. 1231/2009 reikėtų iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 1231/2009 I ir II priedai pakeičiami šio reglamento priedu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas nuo 2009 m. gruodžio 17 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 161, 1996 6 29, p. 125.

2

(3)  OL L 330, 2009 12 16, p. 65.

3

---

I PRIEDAS

Produktų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, importo muitai, taikomi nuo 2009 m. gruodžio 17 d.

| KN kodas | Prekių pavadinimas | Importo muitas (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės | 0,00 |
| vidutinės kokybės | 0,00 |
| žemos kokybės | 5,68 |
| 1001 90 91 | Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUGIAI | 31,46 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus | 16,87 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2) | 16,87 |
| 1007 00 90 | Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai | 31,46 |

KN kodas

Prekių pavadinimas

Importo muitas (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės

0,00

vidutinės kokybės

0,00

žemos kokybės

5,68

1001 90 91

Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai

0,00

ex 1001 90 99

Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai

0,00

1002 00 00

RUGIAI

31,46

1005 10 90

KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus

16,87

1005 90 00

KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2)

16,87

1007 00 90

Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai

31,46

---

(1)  Prekių, kurios į Bendriją atgabenamos per Atlanto vandenyną arba per Sueco kanalą (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 4 dalis), importuotojui muitas gali būti sumažintas:

| — | 3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje,

| — | 2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje.

(2)  Importuotojui muitas gali būti sumažintas vienoda 24 EUR/t suma, jei laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 5 dalyje nurodytų sąlygų.

---

II PRIEDAS

I priede nustatyto muito apskaičiavimo komponentai

15.12.2009

| 1. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Paprastieji kviečiai (1) | Kukurūzai | Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės | Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2) | Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3) | Miežiai |
| Prekių birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotiruojama | 151,95 | 110,33 | — | — | — | — |
| FOB kaina JAV | — | — | 134,05 | 124,05 | 104,05 | 79,70 |
| Meksikos įlankos priedas | — | 8,39 | — | — | — | — |
| Didžiųjų ežerų priedas | 6,55 | — | — | — | — | — |

1.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

(EUR/t)

Paprastieji kviečiai (1)

Kukurūzai

Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės

Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2)

Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3)

Miežiai

Prekių birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotiruojama

151,95

110,33

—

—

—

—

FOB kaina JAV

—

—

134,05

124,05

104,05

79,70

Meksikos įlankos priedas

—

8,39

—

—

—

—

Didžiųjų ežerų priedas

6,55

—

—

—

—

—

| 2. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:






  Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas: | 22,87 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas: | 48,48 EUR/t |

2.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas:

22,87 EUR/t

Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas:

48,48 EUR/t

---

(1)  Įtraukta 14 EUR/t priemoka (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(2)  10 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(3)  30 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

---

| 17.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/76 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/76

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2009/969/BUSP

2009 m. gruodžio 15 d.

pratęsiantis Bendrojoje pozicijoje 2006/276/BUSP numatytų ribojančių priemonių taikymą tam tikriems Baltarusijos pareigūnams ir panaikinantis Bendrąją poziciją 2009/314/BUSP

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2006 m. balandžio 10 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2006/276/BUSP dėl ribojančių priemonių tam tikriems Baltarusijos pareigūnams (1). |
| --- | --- |

(1)

2006 m. balandžio 10 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2006/276/BUSP dėl ribojančių priemonių tam tikriems Baltarusijos pareigūnams (1).

| (2) | 2009 m. balandžio 6 d. Bendrąja pozicija 2009/314/BUSP, iš dalies keičiančia Bendrąją poziciją 2006/276/BUSP (2), ribojančių priemonių taikymas buvo pratęstas iki 2010 m. kovo 15 d. Tačiau draudimo atvykti taikymas tam tikriems aukštiems Baltarusijos pareigūnams, išskyrus pareigūnus, susijusius su asmenų dingimu 1999 ir 2000 m., ir Centrinės rinkimų komisijos pirmininkę, buvo sustabdytas iki 2009 m. gruodžio 15 d. |
| --- | --- |

(2)

2009 m. balandžio 6 d. Bendrąja pozicija 2009/314/BUSP, iš dalies keičiančia Bendrąją poziciją 2006/276/BUSP (2), ribojančių priemonių taikymas buvo pratęstas iki 2010 m. kovo 15 d. Tačiau draudimo atvykti taikymas tam tikriems aukštiems Baltarusijos pareigūnams, išskyrus pareigūnus, susijusius su asmenų dingimu 1999 ir 2000 m., ir Centrinės rinkimų komisijos pirmininkę, buvo sustabdytas iki 2009 m. gruodžio 15 d.

| (3) | 2009 m. lapkričio 17 d. Taryba susitarė, kad nesant apčiuopiamos pažangos 2008 m. spalio 13 d. Tarybos išvadose nustatytose srityse, Bendrojoje pozicijoje 2006/276/BUSP numatytų ribojančių priemonių taikymas turėtų būti pratęstas iki 2010 m. spalio mėn., kaip ir draudimo atvykti, taikomo tam tikriems aukštiems Baltarusijos pareigūnams, išskyrus pareigūnus, susijusius su asmenų dingimu 1999 ir 2000 m., ir Centrinės rinkimų komisijos pirmininkę, taikymas turėtų būti pratęstas iki 2010 m. spalio mėn. To laikotarpio pabaigoje Taryba peržiūrės ribojančias priemones atsižvelgdama į padėtį Baltarusijoje. Taryba bet kuriuo metu gali nuspręsti iš naujo pradėti taikyti draudimą atvykti arba jį panaikinti, atsižvelgdama į Baltarusijos valdžios institucijų veiksmus demokratijos ir žmogaus teisių srityje. |
| --- | --- |

(3)

2009 m. lapkričio 17 d. Taryba susitarė, kad nesant apčiuopiamos pažangos 2008 m. spalio 13 d. Tarybos išvadose nustatytose srityse, Bendrojoje pozicijoje 2006/276/BUSP numatytų ribojančių priemonių taikymas turėtų būti pratęstas iki 2010 m. spalio mėn., kaip ir draudimo atvykti, taikomo tam tikriems aukštiems Baltarusijos pareigūnams, išskyrus pareigūnus, susijusius su asmenų dingimu 1999 ir 2000 m., ir Centrinės rinkimų komisijos pirmininkę, taikymas turėtų būti pratęstas iki 2010 m. spalio mėn. To laikotarpio pabaigoje Taryba peržiūrės ribojančias priemones atsižvelgdama į padėtį Baltarusijoje. Taryba bet kuriuo metu gali nuspręsti iš naujo pradėti taikyti draudimą atvykti arba jį panaikinti, atsižvelgdama į Baltarusijos valdžios institucijų veiksmus demokratijos ir žmogaus teisių srityje.

| (4) | Todėl Bendroji pozicija 2009/314/BUSP turėtų būti panaikinta, |
| --- | --- |

(4)

Todėl Bendroji pozicija 2009/314/BUSP turėtų būti panaikinta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Bendrojoje pozicijoje 2006/276/BUSP numatytų ribojančių priemonių taikymas pratęsiamas iki 2010 m. spalio 31 d.

2 straipsnis

1.   Bendrosios pozicijos 2006/276/BUSP 1 straipsnio 1 dalies b punkte numatytų priemonių taikymas Yuri Nikolaïevich PODOBED sustabdomas iki 2010 m. spalio 31 d.

2.   Bendrosios pozicijos 2006/276/BUSP 1 straipsnio 1 dalies c punkte numatytų priemonių taikymas sustabdomas iki 2010 m. spalio 31 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas peržiūrimas iki 2010 m. spalio 31 d., atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje.

4 straipsnis

Bendroji pozicija 2009/314/BUSP panaikinama.

5 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

6 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. ERLANDSSON

---

(1)  OL L 101, 2006 4 11, p. 5.

1

(2)  OL L 93, 2009 4 7, p. 21.

2

---

AKTAI, KURIŲ SKELBTI NEPRIVALOMA

| 17.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/77 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/77

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. gruodžio 10 d.

iš dalies keičiantis Sprendimo 2007/65/EB priedo 2A priedėlio nuostatas dėl leidimo rangovų įmonių darbuotojams patekti į Komisijos pastatus

(2009/970/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 249 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 131 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos pranešimu dėl naujosios patekimo į Komisijos pastatus kontrolės ir jų saugumo sistemos (dok. Nr. C(2007) 797) siekiama padidinti asmenų, informacijos, pastatų ir kito turto saugumą. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos pranešimu dėl naujosios patekimo į Komisijos pastatus kontrolės ir jų saugumo sistemos (dok. Nr. C(2007) 797) siekiama padidinti asmenų, informacijos, pastatų ir kito turto saugumą.

| (2) | Įgyvendinant Bendro saugumo užtikrinimo projektą, visuose Komisijos pastatuose numatyta įdiegti automatines patekimo kontrolės sistemas, taikant šiuolaikiškas ir veiksmingas kontrolės technologijas. |
| --- | --- |

(2)

Įgyvendinant Bendro saugumo užtikrinimo projektą, visuose Komisijos pastatuose numatyta įdiegti automatines patekimo kontrolės sistemas, taikant šiuolaikiškas ir veiksmingas kontrolės technologijas.

| (3) | Vienas iš pagrindinių šio projekto tikslų – racionalizuoti esamą leidimų sistemą ir sumažinti labai didelį dabar naudojamų leidimų modelių skaičių, taip pat supaprastinti leidimų ir įėjimo kortelių išdavimo skirtingų kategorijų Komisijos darbuotojams ir lankytojams procedūras. |
| --- | --- |

(3)

Vienas iš pagrindinių šio projekto tikslų – racionalizuoti esamą leidimų sistemą ir sumažinti labai didelį dabar naudojamų leidimų modelių skaičių, taip pat supaprastinti leidimų ir įėjimo kortelių išdavimo skirtingų kategorijų Komisijos darbuotojams ir lankytojams procedūras.

| (4) | Siekiant pradėti pirmąjį naujosios leidimų išdavimo sistemos taikymo etapą, visų pirma skirtą rangovų įmonių darbuotojams, reikėtų padaryti kelis grynai administracinius ir techninius 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos sprendimo 2007/65/EB, nustatančio Komisijos standartines saugumo priemones ir pavojaus lygius bei iš dalies keičiančio jos darbo tvarkos taisyklių nuostatas dėl operatyvinės krizių valdymo tvarkos (1), pakeitimus, |
| --- | --- |

(4)

Siekiant pradėti pirmąjį naujosios leidimų išdavimo sistemos taikymo etapą, visų pirma skirtą rangovų įmonių darbuotojams, reikėtų padaryti kelis grynai administracinius ir techninius 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos sprendimo 2007/65/EB, nustatančio Komisijos standartines saugumo priemones ir pavojaus lygius bei iš dalies keičiančio jos darbo tvarkos taisyklių nuostatas dėl operatyvinės krizių valdymo tvarkos (1), pakeitimus,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Sprendimo 2007/65/EB priedo 2A priedėlio 4.2 dalies b punktas pakeičiamas taip:

| „b) | Įėjimo kortelės išduodamos visiems kitiems darbuotojams, kuriems būtina patekti į Komisijos pastatus, kad įvykdytų sutartinius įsipareigojimus Komisijos tarnyboms. Darbuotojų, su kuriais pasirašytos terminuotos sutartys, kortelių galiojimas neturi viršyti sutarčių termino, nebent tai leistų Komisijos saugumo direktoratas.

  Įėjimo kortelės taip pat išduodamos rangovų įmonių darbuotojams, kuriems būtina patekti į Komisijos pastatus, kad įvykdytų savo sutartinius įsipareigojimus. Rangovų įmonių darbuotojams įėjimo kortelės išduodamos iki sutarties su Komisija pabaigos, jeigu atitinkami darbuotojai turi tapatybės dokumentą, galiojantį iki sutarties pabaigos. Jeigu ši sąlyga netenkinama, įėjimo kortelės išduodamos iki tapatybės dokumento galiojimo pabaigos dienos.
  Jei Europos Parlamento narys pageidauja įeiti į Komisijos pastatą, jis budinčiam apsaugos darbuotojui gali pateikti Europos Parlamento išduotą leidimą įeiti, ir jam netaikomos pašaliniams lankytojams privalomos papildomos saugumo patikros.“ |
| --- | --- |

„b)

Įėjimo kortelės išduodamos visiems kitiems darbuotojams, kuriems būtina patekti į Komisijos pastatus, kad įvykdytų sutartinius įsipareigojimus Komisijos tarnyboms. Darbuotojų, su kuriais pasirašytos terminuotos sutartys, kortelių galiojimas neturi viršyti sutarčių termino, nebent tai leistų Komisijos saugumo direktoratas.

Įėjimo kortelės taip pat išduodamos rangovų įmonių darbuotojams, kuriems būtina patekti į Komisijos pastatus, kad įvykdytų savo sutartinius įsipareigojimus. Rangovų įmonių darbuotojams įėjimo kortelės išduodamos iki sutarties su Komisija pabaigos, jeigu atitinkami darbuotojai turi tapatybės dokumentą, galiojantį iki sutarties pabaigos. Jeigu ši sąlyga netenkinama, įėjimo kortelės išduodamos iki tapatybės dokumento galiojimo pabaigos dienos.

Jei Europos Parlamento narys pageidauja įeiti į Komisijos pastatą, jis budinčiam apsaugos darbuotojui gali pateikti Europos Parlamento išduotą leidimą įeiti, ir jam netaikomos pašaliniams lankytojams privalomos papildomos saugumo patikros.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 32, 2007 2 6, p. 144.

1

---

| 17.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/78 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/78

---

EUROPOS KOMISIJOS PIRMININKO SPRENDIMAS

2009 m. gruodžio 2 d.

dėl Komisijos reglamentų, direktyvų ir sprendimų, kai juose nenurodyti jų adresatai, pasirašymo

(C(2009) 9848)

EUROPOS KOMISIJOS PIRMININKAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį,

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 297 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagal Komisijos darbo tvarkos taisyklių 8 straipsnį Komisijos žodžiu priimtus reglamentus, direktyvas ir sprendimus, kai juose nenurodyti jų adresatai, pasirašo pirmininkas, pasirašydamas posėdžio, kuriame jie priimami, santrauką. Šią santrauką pasirašo pirmininkas arba jį pavaduojantis Komisijos narys, išrinktas pirmininko nustatyta pirmumo tvarka.

Pagal Darbo tvarkos taisyklių 12 straipsnį Komisijos raštu priimti reglamentai, direktyvos ir sprendimai, kai juose nenurodyti jų adresatai, nurodomi dienos akte. Dienos aktai paminimi Komisijos posėdžio santraukoje, parengtoje atsižvelgiant į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį, ir pridedami prie jos; santrauką posėdžio metu pasirašo pirmininkas. Tačiau pirmininkas paveda Generaliniam sekretoriui pasirašyti tuos aktus, kurie dėl skubos turi būti pasirašyti iki kito Komisijos posėdžio, kad būtų paskelbti ir įsigaliotų.

Pagal Darbo tvarkos taisyklių 13 straipsnį taikant įgaliojimo procedūrą priimtus Komisijos reglamentus, direktyvas ir sprendimus, kai juose nenurodyti jų adresatai, pasirašyti pavedama Komisijos nariams, kuriems suteikti aktų priėmimo įgaliojimai.

Pagal Darbo tvarkos taisyklių 13, 14 ir 15 straipsnius taikant delegavimo ar perįgaliojimo procedūrą Komisijos priimtus reglamentus, direktyvas ir sprendimus, kai juose nenurodyti jų adresatai, deleguojama pasirašyti pareigūnams, kuriems suteikti aktų priėmimo įgaliojimai.

2 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2009 m. gruodžio 1 d.

Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 2 d.

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---