# Uradni list L 306/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.306.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 306 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5220. november 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.306.slv

Uradni list

Evropske unije

L 306

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5220. november 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1109/2009 z dne 19. novembra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1110/2009 z dne 18. novembra 2009 o prepovedi ribolova na tuna v Atlantskem oceanu, vzhodno od 45° zahodne zemljepisne dolžine, in Sredozemskem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Grčije | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1111/2009 z dne 19. novembra 2009 o sprejetju načrta za dodeljevanje sredstev državam članicam za dobavo hrane iz intervencijskih zalog najbolj ogroženim osebam v Skupnosti za proračunsko leto 2010 in odstopanju od nekaterih določb Uredbe (EGS) št. 3149/92 | 5 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1112/2009 z dne 19. novembra 2009 o odložitvi vlaganja zahtevkov za uvozna dovoljenja za proizvode v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot | 14 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1113/2009 z dne 19. novembra 2009 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne izdelke | 16 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1114/2009 z dne 19. novembra 2009 o nedodelitvi nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 619/2008 | 20 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1115/2009 z dne 19. novembra 2009 o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 | 21 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1116/2009 z dne 19. novembra 2009 o določitvi stopenj nadomestil za mleko in mlečne proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi | 23 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 1109/2009 z dne 19. novembra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 1110/2009 z dne 18. novembra 2009 o prepovedi ribolova na tuna v Atlantskem oceanu, vzhodno od 45° zahodne zemljepisne dolžine, in Sredozemskem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Grčije

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 1111/2009 z dne 19. novembra 2009 o sprejetju načrta za dodeljevanje sredstev državam članicam za dobavo hrane iz intervencijskih zalog najbolj ogroženim osebam v Skupnosti za proračunsko leto 2010 in odstopanju od nekaterih določb Uredbe (EGS) št. 3149/92

5

Uredba Komisije (ES) št. 1112/2009 z dne 19. novembra 2009 o odložitvi vlaganja zahtevkov za uvozna dovoljenja za proizvode v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot

14

Uredba Komisije (ES) št. 1113/2009 z dne 19. novembra 2009 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne izdelke

16

Uredba Komisije (ES) št. 1114/2009 z dne 19. novembra 2009 o nedodelitvi nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 619/2008

20

Uredba Komisije (ES) št. 1115/2009 z dne 19. novembra 2009 o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95

21

Uredba Komisije (ES) št. 1116/2009 z dne 19. novembra 2009 o določitvi stopenj nadomestil za mleko in mlečne proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

23

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/845/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 26. novembra 2008 o državni pomoči, ki jo je Avstrija dodelila podjetju Postbus v okrožju Lienz C 16/07 (ex NN 55/2006)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7034)

   (
  1
  ) | 26 |
| | | 2009/846/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 20. oktobra 2009 o sklenitvi upravnega sporazuma med Evropsko komisijo in Nadzornim organom za evropski GNSS o varnosti in izmenjavi tajnih podatkov | 39 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/845/ES

*

Odločba Komisije z dne 26. novembra 2008 o državni pomoči, ki jo je Avstrija dodelila podjetju Postbus v okrožju Lienz C 16/07 (ex NN 55/2006)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7034)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7034)

1

26

2009/846/ES

*

Sklep Komisije z dne 20. oktobra 2009 o sklenitvi upravnega sporazuma med Evropsko komisijo in Nadzornim organom za evropski GNSS o varnosti in izmenjavi tajnih podatkov

39

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU |
| | * | Sklep kolegija 2009–8 o sprejetju Finančne uredbe, ki se uporablja za Eurojust | 45 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

*

Sklep kolegija 2009–8 o sprejetju Finančne uredbe, ki se uporablja za Eurojust

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 20.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 306/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 306/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1109/2009

z dne 19. novembra 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. novembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. novembra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 38,6 |
| MA | 31,6 |
| MK | 37,7 |
| TR | 59,0 |
| ZZ | 41,7 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 46,5 |
| TR | 77,7 |
| ZZ | 98,7 |
| 0709 90 70 | MA | 57,7 |
| TR | 109,5 |
| ZZ | 83,6 |
| 0805 20 10 | MA | 68,7 |
| ZZ | 68,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 52,3 |
| HR | 40,9 |
| MA | 74,5 |
| TR | 76,4 |
| ZZ | 61,0 |
| 0805 50 10 | AR | 54,6 |
| TR | 71,6 |
| ZA | 61,6 |
| ZZ | 62,6 |
| 0806 10 10 | BR | 245,4 |
| LB | 294,8 |
| TR | 143,2 |
| US | 293,9 |
| ZZ | 244,3 |
| 0808 10 80 | AU | 171,8 |
| CA | 63,9 |
| MK | 22,6 |
| NZ | 102,0 |
| US | 94,7 |
| ZA | 103,1 |
| ZZ | 93,0 |
| 0808 20 50 | CN | 57,0 |
| TR | 84,0 |
| US | 72,0 |
| ZZ | 71,0 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

38,6

MA

31,6

MK

37,7

TR

59,0

ZZ

41,7

0707 00 05

JO

171,8

MA

46,5

TR

77,7

ZZ

98,7

0709 90 70

MA

57,7

TR

109,5

ZZ

83,6

0805 20 10

MA

68,7

ZZ

68,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

52,3

HR

40,9

MA

74,5

TR

76,4

ZZ

61,0

0805 50 10

AR

54,6

TR

71,6

ZA

61,6

ZZ

62,6

0806 10 10

BR

245,4

LB

294,8

TR

143,2

US

293,9

ZZ

244,3

0808 10 80

AU

171,8

CA

63,9

MK

22,6

NZ

102,0

US

94,7

ZA

103,1

ZZ

93,0

0808 20 50

CN

57,0

TR

84,0

US

72,0

ZZ

71,0

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 20.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 306/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 306/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1110/2009

z dne 18. novembra 2009

o prepovedi ribolova na tuna v Atlantskem oceanu, vzhodno od 45° zahodne zemljepisne dolžine, in Sredozemskem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Grčije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 43/2009 z dne 16. januarja 2009 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2009 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2009. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 43/2009 z dne 16. januarja 2009 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2009 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2009.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2009. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2009.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2009 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz navedene priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. novembra 2009

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1.

2

(3)  UL L 22, 26.1.2009, str. 1.

3

---

PRILOGA

| Št. | 29/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Grčija |
| Stalež | BFT/AE045W |
| Vrsta | Tun (Thunnus thynnus) |
| Cona | Atlantski ocean vzhodno od 45° zahodne zemljepisne dolžine in Sredozemsko morje |
| Datum | 17. oktober 2009 |

Št.

29/T&Q

Država članica

Grčija

Stalež

BFT/AE045W

Vrsta

Tun (Thunnus thynnus)

Cona

Atlantski ocean vzhodno od 45° zahodne zemljepisne dolžine in Sredozemsko morje

Datum

17. oktober 2009

---

| 20.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 306/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 306/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1111/2009

z dne 19. novembra 2009

o sprejetju načrta za dodeljevanje sredstev državam članicam za dobavo hrane iz intervencijskih zalog najbolj ogroženim osebam v Skupnosti za proračunsko leto 2010 in odstopanju od nekaterih določb Uredbe (EGS) št. 3149/92

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 43(f) in (g) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2799/98 z dne 15. decembra 1998 o vzpostavitvi kmetijsko-monetarne ureditve za evro (2) in zlasti člena 3(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 2 Uredbe Komisije (EGS) št. 3149/92 z dne 29. oktobra 1992 o podrobnih pravilih za dobavo hrane iz intervencijskih zalog v korist najbolj ogroženih oseb v Skupnosti (3) mora Komisija sprejeti načrt razdeljevanja, financiran iz sredstev, ki so na voljo v proračunskem letu 2010. Za vsako državo članico, ki uporablja ukrep, mora ta načrt določati zlasti najvišja razpoložljiva finančna sredstva za izvedbo njenega dela načrta in količino vsake vrste proizvoda, ki se vzame iz zalog intervencijskih agencij. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 2 Uredbe Komisije (EGS) št. 3149/92 z dne 29. oktobra 1992 o podrobnih pravilih za dobavo hrane iz intervencijskih zalog v korist najbolj ogroženih oseb v Skupnosti (3) mora Komisija sprejeti načrt razdeljevanja, financiran iz sredstev, ki so na voljo v proračunskem letu 2010. Za vsako državo članico, ki uporablja ukrep, mora ta načrt določati zlasti najvišja razpoložljiva finančna sredstva za izvedbo njenega dela načrta in količino vsake vrste proizvoda, ki se vzame iz zalog intervencijskih agencij.

| (2) | Države članice, vključene v načrt razdeljevanja za leto 2010, so Komisiji sporočile podatke, zahtevane v skladu s členom 1 Uredbe (EGS) št. 3149/92. |
| --- | --- |

(2)

Države članice, vključene v načrt razdeljevanja za leto 2010, so Komisiji sporočile podatke, zahtevane v skladu s členom 1 Uredbe (EGS) št. 3149/92.

| (3) | Za namene dodelitve sredstev je treba upoštevati izkušnje in v kolikšni meri so države članice v prejšnjih letih porabile sredstva, ki so jim bila dodeljena. |
| --- | --- |

(3)

Za namene dodelitve sredstev je treba upoštevati izkušnje in v kolikšni meri so države članice v prejšnjih letih porabile sredstva, ki so jim bila dodeljena.

| (4) | Točka 1(c) člena 2(3) Uredbe (EGS) št. 3149/92 določa, da se dodelijo sredstva, s katerimi se na trgu kupijo proizvodi, ki začasno niso na voljo v intervencijskih skladiščih. Ker zaloge žit, ki jih imajo trenutno intervencijske agencije, ne zadostujejo za pokritje dodelitev, ki ustrezajo potrebam po žitih in rižu, je treba določiti višino sredstev za nakup žit ali riža na trgu, ki so potrebni za izvedbo načrta razdeljevanja za proračunsko leto 2010. |
| --- | --- |

(4)

Točka 1(c) člena 2(3) Uredbe (EGS) št. 3149/92 določa, da se dodelijo sredstva, s katerimi se na trgu kupijo proizvodi, ki začasno niso na voljo v intervencijskih skladiščih. Ker zaloge žit, ki jih imajo trenutno intervencijske agencije, ne zadostujejo za pokritje dodelitev, ki ustrezajo potrebam po žitih in rižu, je treba določiti višino sredstev za nakup žit ali riža na trgu, ki so potrebni za izvedbo načrta razdeljevanja za proračunsko leto 2010.

| (5) | Člen 7(1) Uredbe (EGS) št. 3149/92 določa, da se proizvodi, ki niso na voljo v intervencijskih skladiščih države članice, v kateri so ti proizvodi potrebni za izvedbo letnega načrta razdeljevanja, premestijo med državami članicami. Premestitve znotraj Skupnosti, potrebne za izvedbo navedenega načrta za proračunsko leto 2010, je zato treba odobriti v skladu s pogoji iz člena 7 Uredbe (EGS) št. 3149/92. |
| --- | --- |

(5)

Člen 7(1) Uredbe (EGS) št. 3149/92 določa, da se proizvodi, ki niso na voljo v intervencijskih skladiščih države članice, v kateri so ti proizvodi potrebni za izvedbo letnega načrta razdeljevanja, premestijo med državami članicami. Premestitve znotraj Skupnosti, potrebne za izvedbo navedenega načrta za proračunsko leto 2010, je zato treba odobriti v skladu s pogoji iz člena 7 Uredbe (EGS) št. 3149/92.

| (6) | Člen 7(3) Uredbe (EGS) št. 3149/92 določa, da lahko izvajalci, kadar je predvidena premestitev proizvodov iz intervencije iz ene države članice v drugo državo članico, predložijo ponudbo državi članici prosilki brez premeščanja proizvodov, sproščenih iz intervencijskih zalog. Člen 25 Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se prodaja proizvodov, odkupljenih v okviru javne intervencije, izvede tako, da se preprečijo morebitne motnje na trgu. |
| --- | --- |

(6)

Člen 7(3) Uredbe (EGS) št. 3149/92 določa, da lahko izvajalci, kadar je predvidena premestitev proizvodov iz intervencije iz ene države članice v drugo državo članico, predložijo ponudbo državi članici prosilki brez premeščanja proizvodov, sproščenih iz intervencijskih zalog. Člen 25 Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se prodaja proizvodov, odkupljenih v okviru javne intervencije, izvede tako, da se preprečijo morebitne motnje na trgu.

| (7) | Zaradi sedanjih razmer na trgu v sektorju mleka in mlečnih proizvodov, za katerega so značilne nizke cene, naj bi možnost iz člena 7(3) Uredbe (EGS) št. 3149/92 v načrtu razdeljevanja za leto 2010 za maslo in posneto mleko v prahu ne smela biti dovoljena, zato da se preprečijo morebitne motnje na trgu po sprostitvi navedenih proizvodov na nekatere trge, ki so že dobro preskrbljeni. Iz istega razloga je treba možnosti, ki so ponujene proizvajalcem v odstavku 2 in 2a iz člena 4 navedene uredbe, omejiti, tako da so mlečni proizvodi, namenjeni za razdeljevanje najbolj ogroženim osebam v Skupnosti, v skladu z nekaterimi zahtevami glede njihove sestave in količine mleka, uporabljenega pri izdelavi. Za spremljanje skladnosti s tem pravilom morajo države članice v svojih poročilih o napredku vključiti podroben seznam razdeljenih proizvodov, ki so uvrščeni v kategoriji „visoka vsebnost maščob“ ali „drugo“. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi sedanjih razmer na trgu v sektorju mleka in mlečnih proizvodov, za katerega so značilne nizke cene, naj bi možnost iz člena 7(3) Uredbe (EGS) št. 3149/92 v načrtu razdeljevanja za leto 2010 za maslo in posneto mleko v prahu ne smela biti dovoljena, zato da se preprečijo morebitne motnje na trgu po sprostitvi navedenih proizvodov na nekatere trge, ki so že dobro preskrbljeni. Iz istega razloga je treba možnosti, ki so ponujene proizvajalcem v odstavku 2 in 2a iz člena 4 navedene uredbe, omejiti, tako da so mlečni proizvodi, namenjeni za razdeljevanje najbolj ogroženim osebam v Skupnosti, v skladu z nekaterimi zahtevami glede njihove sestave in količine mleka, uporabljenega pri izdelavi. Za spremljanje skladnosti s tem pravilom morajo države članice v svojih poročilih o napredku vključiti podroben seznam razdeljenih proizvodov, ki so uvrščeni v kategoriji „visoka vsebnost maščob“ ali „drugo“.

| (8) | Za zagotovitev, da mlečni proizvodi iz intervencijskih zalog med letom ne pridejo na trg ob neustreznem času, je treba časovno obdobje iz tretjega pododstavka člena 3(2) Uredbe (EGS) št. 3149/92, v katerem se maslo in posneto mleko v prahu lahko umakneta iz intervencijskih zalog, skrajšati. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev, da mlečni proizvodi iz intervencijskih zalog med letom ne pridejo na trg ob neustreznem času, je treba časovno obdobje iz tretjega pododstavka člena 3(2) Uredbe (EGS) št. 3149/92, v katerem se maslo in posneto mleko v prahu lahko umakneta iz intervencijskih zalog, skrajšati.

| (9) | Ob upoštevanju zapletenosti izvajanja načrta razdeljevanja za leto 2010, ki zahteva visok obseg premestitev znotraj Skupnosti, je ustrezno, da se poveča 5-odstotna marža iz člena 3(3) Uredbe (EGS) št. 3149/92. |
| --- | --- |

(9)

Ob upoštevanju zapletenosti izvajanja načrta razdeljevanja za leto 2010, ki zahteva visok obseg premestitev znotraj Skupnosti, je ustrezno, da se poveča 5-odstotna marža iz člena 3(3) Uredbe (EGS) št. 3149/92.

| (10) | Za izvedbo letnega načrta razdeljevanja mora biti datum uveljavitve v smislu člena 3 Uredbe (ES) št. 2799/98 dan, ko se začne finančno leto za upravljanje zalog v javnem skladiščenju. |
| --- | --- |

(10)

Za izvedbo letnega načrta razdeljevanja mora biti datum uveljavitve v smislu člena 3 Uredbe (ES) št. 2799/98 dan, ko se začne finančno leto za upravljanje zalog v javnem skladiščenju.

| (11) | V skladu s členom 2(2) Uredbe (EGS) št. 3149/92 se Komisija pri sestavljanju letnega načrta razdeljevanja posvetuje z glavnimi organizacijami, ki poznajo težave najbolj ogroženih oseb v Skupnosti. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 2(2) Uredbe (EGS) št. 3149/92 se Komisija pri sestavljanju letnega načrta razdeljevanja posvetuje z glavnimi organizacijami, ki poznajo težave najbolj ogroženih oseb v Skupnosti.

| (12) | Člen 2(1) Uredbe (EGS) št. 3149/92 določa, da Komisija sprejme letni načrt razdeljevanja vsako leto pred 1. oktobrom. Zaradi trenutnega stanja na trgu mleka in mlečnih proizvodov in ob upoštevanju potrebe po nadaljnjih posvetovanjih z državami članicami na njihovo zahtevo, Komisija še ni mogla sprejeti načrta razdeljevanja. Da se zagotovi pravočasno izvajanje letnega načrta razdeljevanja, mora ta uredba začeti veljati takoj po objavi. |
| --- | --- |

(12)

Člen 2(1) Uredbe (EGS) št. 3149/92 določa, da Komisija sprejme letni načrt razdeljevanja vsako leto pred 1. oktobrom. Zaradi trenutnega stanja na trgu mleka in mlečnih proizvodov in ob upoštevanju potrebe po nadaljnjih posvetovanjih z državami članicami na njihovo zahtevo, Komisija še ni mogla sprejeti načrta razdeljevanja. Da se zagotovi pravočasno izvajanje letnega načrta razdeljevanja, mora ta uredba začeti veljati takoj po objavi.

| (13) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(13)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za proračunsko leto 2010 se živila najbolj ogroženim osebam v Skupnosti na podlagi člena 27 Uredbe (ES) št. 1234/2007 razdelijo v skladu z letnim načrtom razdeljevanja, določenim v Prilogi I k tej uredbi.

Člen 2

Dodelitev sredstev državam članicam za nakup žit na trgu v skladu z načrtom iz člena 1, se določi v Prilogi II.

Člen 3

1.   Z odstopanjem od člena 3(2) Uredbe (EGS) št. 3149/92 morata biti v skladu z načrtom razdeljevanja 2010 maslo in posneto mleko v prahu umaknjena iz intervencijskega skladiščenja od 1. maja do 30. septembra 2010. V tem primeru se šestdesetdnevni rok za umaknitev proizvodov iz petega pododstavka člena 3(2) navedene uredbe ne uporablja.

Vendar se prvi pododstavek ne uporablja za dodelitve do 500 ton.

2.   Z odstopanjem od člena 3(3) Uredbe (EGS) št. 3149/92 je treba načrt razdeljevanja za leto 2010, kjer utemeljene spremembe zadevajo več kot 10 % količin ali vrednosti, vnešenih na proizvod v načrt Skupnosti, revidirati.

Člen 4

1.   Z odstopanjem od odstavkov 2 in 2a člena 4 Uredbe (EGS) št. 3149/92 države članice pri izvajanju načrta razdeljevanja za leto 2010 vstavijo mlečne proizvode, namenjene za razdeljevanje v kategorijo „visoka vsebnost maščob“ ali v kategorijo „drugo“.

2.   Države članice zagotovijo, da celotna količina mlečne maščobe predstavlja najmanj 20 % celotne mase proizvodov iz prve kategorije, in da je za proizvodnjo celotne količine proizvodov v drugi kategoriji potrebna količina mleka, ki znaša najmanj 90 % njihove skupne mase.

3.   Poročilo o napredku za načrt razdeljevanja za leto 2010 iz člena 10 Uredbe (EGS) št. 3149/92 vsebuje podrobni seznam proizvodov, namenjenih za razdeljevanje, ki so uvrščeni v kategorijo „visoka vsebnost maščob“ ali v kategorijo „drugo“.

Člen 5

1.   Premestitev proizvodov iz Priloge III k tej uredbi znotraj Skupnosti se odobri v skladu s pogoji iz člena 7 Uredbe (EGS) št. 3149/92.

2.   Z odstopanjem od člena 7(3) Uredbe (EGS) št. 3149/92 izvajalec v primeru premestitve iz te uredbe posnetega mleka v prahu ali masla iz države članice, kjer so ti izdelki v intervencijski zalogi, v drugo državo članico, kjer bodo ti izdelki uporabljeni za izvajanje letnega načrta razdeljevanja, ne more umaknjenih proizvodov dati na trg Skupnosti v prvi državi članici, temveč jih mora premestiti v drugo državo članico.

Člen 6

Za izvedbo letnega načrta razdeljevanja iz člena 1 te uredbe je datum uveljavitve v smislu člena 3 Uredbe (ES) št. 2799/98 1. oktober 2009.

Člen 7

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. novembra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 349, 24.12.1998, str. 1.

2

(3)  UL L 313, 30.10.1992, str. 50.

3

---

PRILOGA I

LETNI NAČRT RAZDELJEVANJA ZA PRORAČUNSKO LETO 2010

| (a) | Finančna sredstva, ki so na voljo za izvedbo načrta 2010 v posamezni državi članici:






  (v EUR) |
| --- | --- |
| Država članica | Razdeljevanje |
| Belgique/België | 7 806 433 |
| България | 8 565 832 |
| Česká republika | 133 893 |
| Eesti | 761 012 |
| Éire/Ireland | 818 816 |
| Elláda | 20 044 478 |
| España | 52 623 664 |
| France | 78 103 609 |
| Italia | 122 456 856 |
| Latvija | 5 119 849 |
| Lietuva | 8 859 115 |
| Luxembourg | 107 483 |
| Magyarország | 14 770 126 |
| Malta | 698 841 |
| Polska | 97 405 034 |
| Portugal | 22 516 761 |
| România | 29 951 704 |
| Slovenija | 2 619 927 |
| Suomi/Finland | 4 636 567 |
| Skupaj | 478 000 000 |

(a)

Finančna sredstva, ki so na voljo za izvedbo načrta 2010 v posamezni državi članici:

(v EUR)

Država članica

Razdeljevanje

Belgique/België

7 806 433

България

8 565 832

Česká republika

133 893

Eesti

761 012

Éire/Ireland

818 816

Elláda

20 044 478

España

52 623 664

France

78 103 609

Italia

122 456 856

Latvija

5 119 849

Lietuva

8 859 115

Luxembourg

107 483

Magyarország

14 770 126

Malta

698 841

Polska

97 405 034

Portugal

22 516 761

România

29 951 704

Slovenija

2 619 927

Suomi/Finland

4 636 567

Skupaj

478 000 000

| (b) | Količina vsake vrste proizvoda, ki se vzame iz intervencijskih zalog Skupnosti za razdeljevanje v vsaki državi članici ob upoštevanju najvišjih količin, določenih v (a):









  (v tonah) |
| --- | --- |
| Država članica | Žita | Maslo | Posneto mleko v prahu | Sladkor |
| Belgique/België | 29 067 | 1 285 | — | 1 507 |
| България | 54 104 | — | — | 1 724 |
| Česká republika | 302 | 20 | 22 | 9 |
| Eesti | 5 147 | — | 1 | — |
| Eire/Ireland | — | 350 | — | — |
| Elláda | 64 397 | — | 5 889 | — |
| España | 181 248 | 9 335 | 1 603 | 3 483 |
| France | 168 998 | 13 033 | 12 050 | 3 247 |
| Italia | 283 206 | 20 000 | 18 166 | 4 006 |
| Latvija | 22 951 | — | 969 | — |
| Lietuva | 40 317 | 145 | 1 212 | 1 182 |
| Magyarország | 95 687 | — | — | 1 938 |
| Malta | 4 740 | — | — | — |
| Polska | 387 305 | 1 901 | 17 952 | 10 823 |
| Portugal | 47 522 | 5 079 | 1 826 | 1 045 |
| România | 135 555 | — | 4 500 | 5 577 |
| Slovenija | 9 810 | — | 600 | 289 |
| Suomi/Finland | 25 371 | — | 500 | — |
| Skupaj | 1 555 726 | 51 148 | 65 290 | 34 832 |
| Dodelitev zneska Luksemburgu za nakup mleka v prahu na trgu EU: 101 880 EUR. |

(b)

Količina vsake vrste proizvoda, ki se vzame iz intervencijskih zalog Skupnosti za razdeljevanje v vsaki državi članici ob upoštevanju najvišjih količin, določenih v (a):

(v tonah)

Država članica

Žita

Maslo

Posneto mleko v prahu

Sladkor

Belgique/België

29 067

1 285

—

1 507

България

54 104

—

—

1 724

Česká republika

302

20

22

9

Eesti

5 147

—

1

—

Eire/Ireland

—

350

—

—

Elláda

64 397

—

5 889

—

España

181 248

9 335

1 603

3 483

France

168 998

13 033

12 050

3 247

Italia

283 206

20 000

18 166

4 006

Latvija

22 951

—

969

—

Lietuva

40 317

145

1 212

1 182

Magyarország

95 687

—

—

1 938

Malta

4 740

—

—

—

Polska

387 305

1 901

17 952

10 823

Portugal

47 522

5 079

1 826

1 045

România

135 555

—

4 500

5 577

Slovenija

9 810

—

600

289

Suomi/Finland

25 371

—

500

—

Skupaj

1 555 726

51 148

65 290

34 832

Dodelitev zneska Luksemburgu za nakup mleka v prahu na trgu EU: 101 880 EUR.

---

PRILOGA II

Dodelitev zneskov državam članicam za nakup žit na trgu Skupnosti:

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica | Žita |
| Belgique/België | 1 117 572 |
| България | 2 080 196 |
| Česká republika | 11 600 |
| Eesti | 197 884 |
| Éire/Ireland | — |
| Elláda | 2 475 950 |
| España | 6 968 699 |
| France | 6 497 704 |
| Italia | 10 888 824 |
| Latvija | 882 424 |
| Lietuva | 1 550 130 |
| Luxembourg | — |
| Magyarország | 3 679 017 |
| Malta | 182 233 |
| Polska | 14 891 236 |
| Portugal | 1 827 127 |
| România | 5 211 876 |
| Slovenija | 377 183 |
| Suomi/Finland | 975 485 |
| Skupaj | 59 815 140 |

(v EUR)

Država članica

Žita

Belgique/België

1 117 572

България

2 080 196

Česká republika

11 600

Eesti

197 884

Éire/Ireland

—

Elláda

2 475 950

España

6 968 699

France

6 497 704

Italia

10 888 824

Latvija

882 424

Lietuva

1 550 130

Luxembourg

—

Magyarország

3 679 017

Malta

182 233

Polska

14 891 236

Portugal

1 827 127

România

5 211 876

Slovenija

377 183

Suomi/Finland

975 485

Skupaj

59 815 140

---

PRILOGA III

| (a) | Premestitve žit znotraj Skupnosti, odobrene v skladu z načrtom za proračunsko leto 2010: | Količine
  (v tonah) | Imetnik | Prejemnik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 102 940 | SZIF, Česká republika | FEGA, España |
| 2. | 87 816 | SZIF, Česká republika | FranceAgriMer, France |
| 3. | 29 067 | BLE, Deutschland | BIRB, Belgique |
| 4. | 81 182 | BLE, Deutschland | FranceAgriMer, France |
| 5. | 31 423 | BLE, Deutschland | ARR, Polska |
| 6. | 1 022 | PRIA, Eesti | Rural Support Service, Latvia |
| 7. | 36 172 | Lietuvos žemės ūkio ir maisto produktų rinkos reguliavimo agentūra, Lietuva | ARR, Polska |
| 8. | 44 239 | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Magyarország | Държавен фонд „Земеделие“ — Разплащателна агенция, България |
| 9. | 64 397 | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Magyarország | OPEKEPE, Elláda |
| 10. | 204 593 | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Magyarország | AGEA, Italia |
| 11. | 4 740 | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Magyarország | Ministry for Resources and Rural Affairs Paying Agency, Malta |
| 12. | 39 351 | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Magyarország | ARR, Polska |
| 13. | 11 640 | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Magyarország | IFAP I.P., Portugal |
| 14. | 135 555 | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Magyarország | Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, România |
| 15. | 9 810 | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Magyarország | Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja, Slovenija |
| 16. | 6 852 | AMA, Austria | Държавен фонд „Земеделие“ — Разплащателна агенция, България |
| 17. | 65 045 | Pôdohospodárska platobná agentúra, Slovenská Republika | FEGA, España |
| 18. | 78 613 | Pôdohospodárska platobná agentúra, Slovenská Republika | AGEA, Italia |
| 19. | 199 816 | Agency for Rural Affairs, Suomi/Finland | ARR, Polska |
| 20. | 13 263 | SJV, Sverige | FEGA, España |
| 21. | 21 929 | SJV, Sverige | Rural Support Service, Latvia |
| 22. | 35 882 | SJV, Sverige | IFAP I.P., Portugal |

(a)

Premestitve žit znotraj Skupnosti, odobrene v skladu z načrtom za proračunsko leto 2010:

Količine

(v tonah)

Imetnik

Prejemnik

1.

102 940

SZIF, Česká republika

FEGA, España

2.

87 816

SZIF, Česká republika

FranceAgriMer, France

3.

29 067

BLE, Deutschland

BIRB, Belgique

4.

81 182

BLE, Deutschland

FranceAgriMer, France

5.

31 423

BLE, Deutschland

ARR, Polska

6.

1 022

PRIA, Eesti

Rural Support Service, Latvia

7.

36 172

Lietuvos žemės ūkio ir maisto produktų rinkos reguliavimo agentūra, Lietuva

ARR, Polska

8.

44 239

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Magyarország

Държавен фонд „Земеделие“ — Разплащателна агенция, България

9.

64 397

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Magyarország

OPEKEPE, Elláda

10.

204 593

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Magyarország

AGEA, Italia

11.

4 740

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Magyarország

Ministry for Resources and Rural Affairs Paying Agency, Malta

12.

39 351

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Magyarország

ARR, Polska

13.

11 640

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Magyarország

IFAP I.P., Portugal

14.

135 555

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Magyarország

Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, România

15.

9 810

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Magyarország

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja, Slovenija

16.

6 852

AMA, Austria

Държавен фонд „Земеделие“ — Разплащателна агенция, България

17.

65 045

Pôdohospodárska platobná agentúra, Slovenská Republika

FEGA, España

18.

78 613

Pôdohospodárska platobná agentúra, Slovenská Republika

AGEA, Italia

19.

199 816

Agency for Rural Affairs, Suomi/Finland

ARR, Polska

20.

13 263

SJV, Sverige

FEGA, España

21.

21 929

SJV, Sverige

Rural Support Service, Latvia

22.

35 882

SJV, Sverige

IFAP I.P., Portugal

| (b) | Premestitve sladkorja znotraj Skupnosti, odobrene v skladu z načrtom za proračunsko leto 2010: | Količine
  (v tonah) | Imetnik | Prejemnik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2 129 | SZIF, Česká republika | ARR, Polska |
| 2. | 397 | OFI, Ireland | BIRB, Belgique |
| 3. | 995 | OFI, Ireland | FranceAgriMer, France |
| 4. | 1 724 | AGEA, Italia | Държавен фонд „Земеделие“ — Разплащателна агенция, България |
| 5. | 3 483 | AGEA, Italia | FEGA, España |
| 6. | 2 252 | AGEA, Italia | FranceAgriMer, France |
| 7. | 1 182 | AGEA, Italia | Lietuvos žemės ūkio ir maisto produktų rinkos reguliavimo agentūra, Lietuva |
| 8. | 1 938 | AGEA, Italia | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Magyarország |
| 9. | 8 694 | AGEA, Italia | ARR, Polska |
| 10. | 1 045 | AGEA, Italia | IFAP I.P., Portugal |
| 11. | 5 577 | AGEA, Italia | Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, România |
| 12. | 289 | AGEA, Italia | Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja, Slovenija |

(b)

Premestitve sladkorja znotraj Skupnosti, odobrene v skladu z načrtom za proračunsko leto 2010:

Količine

(v tonah)

Imetnik

Prejemnik

1.

2 129

SZIF, Česká republika

ARR, Polska

2.

397

OFI, Ireland

BIRB, Belgique

3.

995

OFI, Ireland

FranceAgriMer, France

4.

1 724

AGEA, Italia

Държавен фонд „Земеделие“ — Разплащателна агенция, България

5.

3 483

AGEA, Italia

FEGA, España

6.

2 252

AGEA, Italia

FranceAgriMer, France

7.

1 182

AGEA, Italia

Lietuvos žemės ūkio ir maisto produktų rinkos reguliavimo agentūra, Lietuva

8.

1 938

AGEA, Italia

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Magyarország

9.

8 694

AGEA, Italia

ARR, Polska

10.

1 045

AGEA, Italia

IFAP I.P., Portugal

11.

5 577

AGEA, Italia

Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, România

12.

289

AGEA, Italia

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja, Slovenija

| (c) | Premestitve masla znotraj Skupnosti, odobrene v skladu z načrtom za proračunsko leto 2010: | Količine
  (v tonah) | Imetnik | Prejemnik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 9 894 | BLE, Deutschland | AGEA, Italia |
| 2. | 10 106 | Dienst Regelingen Roermond, Netherlands | AGEA, Italia |

(c)

Premestitve masla znotraj Skupnosti, odobrene v skladu z načrtom za proračunsko leto 2010:

Količine

(v tonah)

Imetnik

Prejemnik

1.

9 894

BLE, Deutschland

AGEA, Italia

2.

10 106

Dienst Regelingen Roermond, Netherlands

AGEA, Italia

| (d) | Premestitve posnetega mleka v prahu znotraj Skupnosti, odobrene v skladu z načrtom za proračunsko leto 2010 | Količine
  (v tonah) | Imetnik | Prejemnik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 600 | SZIF, Česká republika | Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja, Slovenija |
| 2. | 5 889 | BLE, Deutschland | OPEKEPE, Elláda |
| 3. | 969 | PRIA, Eesti | Rural Support Service, Latvia |
| 4. | 18 166 | FranceAgriMer, France | AGEA, Italia |
| 5. | 4 500 | Lietuvos žemės ūkio ir maisto produktų rinkos reguliavimo agentūra, Lietuva | Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, România |

(d)

Premestitve posnetega mleka v prahu znotraj Skupnosti, odobrene v skladu z načrtom za proračunsko leto 2010

Količine

(v tonah)

Imetnik

Prejemnik

1.

600

SZIF, Česká republika

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja, Slovenija

2.

5 889

BLE, Deutschland

OPEKEPE, Elláda

3.

969

PRIA, Eesti

Rural Support Service, Latvia

4.

18 166

FranceAgriMer, France

AGEA, Italia

5.

4 500

Lietuvos žemės ūkio ir maisto produktų rinkos reguliavimo agentūra, Lietuva

Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, România

---

| 20.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 306/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 306/14

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1112/2009

z dne 19. novembra 2009

o odložitvi vlaganja zahtevkov za uvozna dovoljenja za proizvode v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 891/2009 z dne 25. septembra 2009 o odprtju in upravljanju nekaterih tarifnih kvot Skupnosti v sektorju sladkorja (2) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Količine, zajete v zahtevkih za uvozna dovoljenja, ki so bili vloženi pristojnim organom od 1. do 7. novembra 2009 v skladu z Uredbo (ES) št. 891/2009, so enake razpoložljivi količini po zaporedni številki 09.4321. |
| --- | --- |

(1)

Količine, zajete v zahtevkih za uvozna dovoljenja, ki so bili vloženi pristojnim organom od 1. do 7. novembra 2009 v skladu z Uredbo (ES) št. 891/2009, so enake razpoložljivi količini po zaporedni številki 09.4321.

| (2) | V skladu z Uredbo (ES) št. 891/2009 je treba vlaganje nadaljnjih zahtevkov za dovoljenja glede zaporedne številke 09.4321 odložiti do konca tržnega leta – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z Uredbo (ES) št. 891/2009 je treba vlaganje nadaljnjih zahtevkov za dovoljenja glede zaporedne številke 09.4321 odložiti do konca tržnega leta –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vlaganje nadaljnjih zahtevkov za dovoljenja, katerih zaporedne številke so navedene v Prilogi, se odloži do konca tržnega leta 2009/10.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. novembra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 254, 26.9.2009, str. 82.

2

---

PRILOGA

„Sladkor iz koncesij CXL“

Tržno leto 2009/10

Zahtevki, vloženi od 1.11.2009 do 7.11.2009

| Zaporedna št. | Država | Koeficient dodelitve
  (v %) | Drugi zahtevki |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Avstralija | — | |
| 09.4318 | Brazilija | — | |
| 09.4319 | Kuba | — | |
| 09.4320 | Tretje države | — | odložen |
| 09.4321 | Indija | (1) | odložen |
| „—“ | : | Se ne uporablja: Komisiji ni bil poslan noben zahtevek za dovoljenje. |

Zaporedna št.

Država

Koeficient dodelitve

(v %)

Drugi zahtevki

09.4317

Avstralija

—

09.4318

Brazilija

—

09.4319

Kuba

—

09.4320

Tretje države

—

odložen

09.4321

Indija

(1)

odložen

„—“

:

Se ne uporablja: Komisiji ni bil poslan noben zahtevek za dovoljenje.

„Balkanski sladkor“

Tržno leto 2009/10

Zahtevki, vloženi od 1.11.2009 do 7.11.2009

| Zaporedna št. | Država | Koeficient dodelitve
  (v %) | Drugi zahtevki |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albanija | — | |
| 09.4325 | Bosna in Hercegovina | — | |
| 09.4326 | Srbija, Črna gora in Kosovo (2) | (3) | |
| 09.4327 | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | — | |
| 09.4328 | Hrvaška | (3) | |
| „—“ | : | Se ne uporablja: Komisiji ni bil poslan noben zahtevek za dovoljenje. |

Zaporedna št.

Država

Koeficient dodelitve

(v %)

Drugi zahtevki

09.4324

Albanija

—

09.4325

Bosna in Hercegovina

—

09.4326

Srbija, Črna gora in Kosovo (2)

(3)

09.4327

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

—

09.4328

Hrvaška

(3)

„—“

:

Se ne uporablja: Komisiji ni bil poslan noben zahtevek za dovoljenje.

„Sladkor iz posebnega in industrijskega uvoza“

Tržno leto 2009/10

Zahtevki, vloženi od 1.11.2009 do 7.11.2009

| Zaporedna št. | Tip | Koeficient dodelitve
  (v %) | Drugi zahtevki |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Posebni | — | odložen |
| 09.4390 | Industrijski | (4) | odložen |
| „—“ | : | Se ne uporablja: Komisiji ni bil poslan noben zahtevek za dovoljenje. |

Zaporedna št.

Tip

Koeficient dodelitve

(v %)

Drugi zahtevki

09.4380

Posebni

—

odložen

09.4390

Industrijski

(4)

odložen

„—“

:

Se ne uporablja: Komisiji ni bil poslan noben zahtevek za dovoljenje.

---

(1)  Se ne uporablja: zahtevki ne presegajo razpoložljivih količin in se v celoti odobrijo.

(2)  Se ne uporablja: zahtevki ne presegajo razpoložljivih količin in se v celoti odobrijo.

(3)  Kosovo na podlagi resolucije varnostnega sveta ZN 1244/1999.

(4)  Se ne uporablja: Zahtevki ne presegajo razpoložljivih količin in se v celoti odobrijo.

---

| 20.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 306/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 306/16

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1113/2009

z dne 19. novembra 2009

o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne izdelke

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 164(2) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se lahko razlika med cenami proizvodov iz dela XVI Priloge I k navedeni uredbi na svetovnem trgu in trgu Skupnosti krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se lahko razlika med cenami proizvodov iz dela XVI Priloge I k navedeni uredbi na svetovnem trgu in trgu Skupnosti krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Glede na trenutni položaj na trgu mleka in mlečnih izdelkov je treba izvozna nadomestila določiti v skladu s pravili in nekaterimi merili iz členov 162, 163, 164, 167, 169 in 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Glede na trenutni položaj na trgu mleka in mlečnih izdelkov je treba izvozna nadomestila določiti v skladu s pravili in nekaterimi merili iz členov 162, 163, 164, 167, 169 in 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| (3) | Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se izvozna nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, zlasti kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(3)

Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se izvozna nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, zlasti kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (4) | Izvozna nadomestila za Dominikansko republiko so bila diferencirana, da se upošteva znižanje uvoznih carin v okviru uvozne tarifne kvote v skladu z Memorandumom o soglasju med Evropsko skupnostjo in Dominikansko republiko o uvozni zaščiti za mleko v prahu v Dominikanski republiki (2), ki je bil odobren s Sklepom Sveta 98/486/ES (3). Zaradi spremenjenega položaja na trgu v Dominikanski republiki, za katerega je značilna večja konkurenca za mleko v prahu, kvota ni več v celoti uporabljena. Da se optimizira uporaba kvote, je treba za Dominikansko republiko ukiniti diferenciacijo izvoznih nadomestil. |
| --- | --- |

(4)

Izvozna nadomestila za Dominikansko republiko so bila diferencirana, da se upošteva znižanje uvoznih carin v okviru uvozne tarifne kvote v skladu z Memorandumom o soglasju med Evropsko skupnostjo in Dominikansko republiko o uvozni zaščiti za mleko v prahu v Dominikanski republiki (2), ki je bil odobren s Sklepom Sveta 98/486/ES (3). Zaradi spremenjenega položaja na trgu v Dominikanski republiki, za katerega je značilna večja konkurenca za mleko v prahu, kvota ni več v celoti uporabljena. Da se optimizira uporaba kvote, je treba za Dominikansko republiko ukiniti diferenciacijo izvoznih nadomestil.

| (5) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(5)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Proizvodi, ki so upravičeni do izvoznih nadomestil iz člena 164 Uredbe (ES) št. 1234/2007, in zneski teh nadomestil so navedeni v Prilogi k tej uredbi v skladu s pogoji, določenimi v členu 3(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1282/2006 (4).

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. novembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. novembra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 218, 6.8.1998, str. 46.

2

(3)  UL L 218, 6.8.1998, str. 45.

3

(4)  UL L 234, 29.8.2006, str. 4.

4

---

PRILOGA

Izvozna nadomestila za mleko in mlečne izdelke, ki se uporabljajo od 20. novembra 2009

| Oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0401 30 31 9400 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0401 30 31 9700 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0401 30 39 9100 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0401 30 39 9400 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0401 30 39 9700 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0401 30 91 9100 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0401 30 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0401 30 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 10 11 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 10 19 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 10 99 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 11 9200 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 11 9300 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 11 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 11 9900 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 17 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 19 9300 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 19 9900 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 91 9100 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 91 9200 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 91 9350 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 99 9200 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 99 9300 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 99 9400 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 99 9600 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 99 9700 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 29 15 9200 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 29 15 9300 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 29 15 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 29 19 9300 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 29 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 29 19 9900 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 29 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 29 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 91 10 9370 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 91 30 9300 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 91 99 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 99 10 9350 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 99 31 9300 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 11 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 13 9200 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 13 9300 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 13 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 13 9900 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 33 9400 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 59 9310 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 59 9340 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 59 9370 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 21 9120 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 21 9160 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 23 9120 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 23 9130 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 23 9140 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 23 9150 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 81 9100 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 83 9110 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 83 9130 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 83 9150 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 83 9170 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 10 11 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 10 11 9700 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 10 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 10 19 9700 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 10 30 9100 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 10 30 9300 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 10 30 9700 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 10 50 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 10 50 9700 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 10 90 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 20 90 9500 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 20 90 9700 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 90 10 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0405 90 90 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 10 20 9640 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 10 20 9650 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 10 20 9830 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 10 20 9850 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 20 90 9913 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 20 90 9915 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 20 90 9917 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 20 90 9919 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 30 31 9730 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 30 31 9930 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 30 31 9950 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 30 39 9500 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 30 39 9700 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 30 39 9930 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 30 39 9950 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 40 50 9000 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 40 90 9000 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 13 9000 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 15 9100 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 17 9100 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 21 9900 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 23 9900 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 25 9900 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 27 9900 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 32 9119 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 35 9190 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 35 9990 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 37 9000 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 61 9000 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 63 9100 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 63 9900 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 69 9910 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 73 9900 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 75 9900 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 76 9300 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 76 9400 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 76 9500 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 78 9100 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 78 9300 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 79 9900 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 81 9900 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 85 9930 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 85 9970 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 86 9200 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 86 9400 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 86 9900 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 87 9300 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 87 9400 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 87 9951 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 87 9971 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 87 9973 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 87 9974 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 87 9975 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 87 9979 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 88 9300 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0406 90 88 9500 | L04 | EUR/100 kg | 0,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 0,00 |
| Opredeljeni namembni kraji:







  L20 | : | Vsi namembni kraji razen:






  (a) | tretje države: Andora, Sveti sedež (Vatikanska mestna država), Lihtenštajn in Združene države Amerike; |

Oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Znesek nadomestil

0401 30 31 9100

L20

EUR/100 kg

0,00

0401 30 31 9400

L20

EUR/100 kg

0,00

0401 30 31 9700

L20

EUR/100 kg

0,00

0401 30 39 9100

L20

EUR/100 kg

0,00

0401 30 39 9400

L20

EUR/100 kg

0,00

0401 30 39 9700

L20

EUR/100 kg

0,00

0401 30 91 9100

L20

EUR/100 kg

0,00

0401 30 99 9100

L20

EUR/100 kg

0,00

0401 30 99 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 10 11 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 10 19 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 10 99 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 11 9200

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 11 9300

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 11 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 11 9900

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 17 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 19 9300

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 19 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 19 9900

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 91 9100

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 91 9200

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 91 9350

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 99 9100

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 99 9200

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 99 9300

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 99 9400

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 99 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 99 9600

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 99 9700

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 29 15 9200

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 29 15 9300

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 29 15 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 29 19 9300

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 29 19 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 29 19 9900

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 29 99 9100

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 29 99 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 91 10 9370

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 91 30 9300

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 91 99 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 99 10 9350

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 99 31 9300

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 11 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 13 9200

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 13 9300

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 13 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 13 9900

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 33 9400

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 59 9310

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 59 9340

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 59 9370

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 21 9120

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 21 9160

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 23 9120

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 23 9130

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 23 9140

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 23 9150

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 81 9100

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 83 9110

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 83 9130

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 83 9150

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 83 9170

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 10 11 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 10 11 9700

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 10 19 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 10 19 9700

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 10 30 9100

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 10 30 9300

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 10 30 9700

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 10 50 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 10 50 9700

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 10 90 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 20 90 9500

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 20 90 9700

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 90 10 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0405 90 90 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0406 10 20 9640

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 10 20 9650

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 10 20 9830

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 10 20 9850

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 20 90 9913

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 20 90 9915

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 20 90 9917

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 20 90 9919

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 30 31 9730

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 30 31 9930

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 30 31 9950

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 30 39 9500

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 30 39 9700

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 30 39 9930

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 30 39 9950

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 40 50 9000

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 40 90 9000

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 13 9000

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 15 9100

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 17 9100

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 21 9900

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 23 9900

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 25 9900

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 27 9900

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 32 9119

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 35 9190

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 35 9990

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 37 9000

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 61 9000

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 63 9100

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 63 9900

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 69 9910

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 73 9900

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 75 9900

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 76 9300

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 76 9400

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 76 9500

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 78 9100

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 78 9300

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 79 9900

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 81 9900

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 85 9930

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 85 9970

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 86 9200

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 86 9400

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 86 9900

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 87 9300

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 87 9400

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 87 9951

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 87 9971

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 87 9973

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 87 9974

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 87 9975

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 87 9979

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 88 9300

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

0406 90 88 9500

L04

EUR/100 kg

0,00

L40

EUR/100 kg

0,00

Opredeljeni namembni kraji:

L20

:

Vsi namembni kraji razen:

(a)

tretje države: Andora, Sveti sedež (Vatikanska mestna država), Lihtenštajn in Združene države Amerike;

| (b) | ozemlja držav članic EU, ki niso del carinskega območja Skupnosti: Ferski otoki, Grenlandija, Heligoland, Ceuta, Melilla, občini Livigno in Campione d'Italia in območja Republike Ciper, v katerih vlada Republike Ciper ne izvaja učinkovitega nadzora; |
| --- | --- |

(b)

ozemlja držav članic EU, ki niso del carinskega območja Skupnosti: Ferski otoki, Grenlandija, Heligoland, Ceuta, Melilla, občini Livigno in Campione d'Italia in območja Republike Ciper, v katerih vlada Republike Ciper ne izvaja učinkovitega nadzora;

| (c) | evropska ozemlja, za zunanje odnose katerih je odgovorna država članica, vendar niso del carinskega območja Skupnosti: Gibraltar. |
| --- | --- |

(c)

evropska ozemlja, za zunanje odnose katerih je odgovorna država članica, vendar niso del carinskega območja Skupnosti: Gibraltar.

| (d) | na destinacije iz odstavka 1 člena 33, odstavka 1 člena 41 in odstavka 1 člena 42 Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009 (UL L 186, 17.7.2009, str. 1). |
| --- | --- |

(d)

na destinacije iz odstavka 1 člena 33, odstavka 1 člena 41 in odstavka 1 člena 42 Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009 (UL L 186, 17.7.2009, str. 1).

L04

:

Albanija, Bosna in Hercegovina, Srbija, Kosovo (), Črna gora in nekdanja jugoslovanska republika Makedonija.

L40

:

Vsi namembni kraji razen:

| (a) | tretje države: L04, Andora, Islandija, Lihtenštajn, Norveška, Švica, Sveti sedež (Vatikanska mestna država), Združene države Amerike, Hrvaška, Turčija, Avstralija, Kanada, Nova Zelandija in Južna Afrika; |
| --- | --- |

(a)

tretje države: L04, Andora, Islandija, Lihtenštajn, Norveška, Švica, Sveti sedež (Vatikanska mestna država), Združene države Amerike, Hrvaška, Turčija, Avstralija, Kanada, Nova Zelandija in Južna Afrika;

| (b) | ozemlja držav članic EU, ki niso del carinskega območja Skupnosti: Ferski otoki, Grenlandija, Heligoland, Ceuta, Melilla, občini Livigno in Campione d'Italia in območja Republike Ciper, v katerih vlada Republike Ciper ne izvaja učinkovitega nadzora; |
| --- | --- |

(b)

ozemlja držav članic EU, ki niso del carinskega območja Skupnosti: Ferski otoki, Grenlandija, Heligoland, Ceuta, Melilla, občini Livigno in Campione d'Italia in območja Republike Ciper, v katerih vlada Republike Ciper ne izvaja učinkovitega nadzora;

| (c) | evropska ozemlja, za zunanje odnose katerih je odgovorna država članica, vendar niso del carinskega območja Skupnosti: Gibraltar. |
| --- | --- |

(c)

evropska ozemlja, za zunanje odnose katerih je odgovorna država članica, vendar niso del carinskega območja Skupnosti: Gibraltar.

| (d) | na destinacije iz odstavka 1 člena 33, odstavka 1 člena 41 in odstavka 1 člena 42 Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009 (UL L 186, 17.7.2009, str. 1). |
| --- | --- |

(d)

na destinacije iz odstavka 1 člena 33, odstavka 1 člena 41 in odstavka 1 člena 42 Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009 (UL L 186, 17.7.2009, str. 1).

---

(1)  Kakor je opredeljeno z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999.

---

| 20.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 306/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 306/20

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1114/2009

z dne 19. novembra 2009

o nedodelitvi nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 619/2008

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 164(2) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 619/2008 z dne 27. junija 2008 o odprtju stalnega razpisa za izvozna nadomestila za nekatere mlečne proizvode (2) določa postopek stalnega razpisa. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 619/2008 z dne 27. junija 2008 o odprtju stalnega razpisa za izvozna nadomestila za nekatere mlečne proizvode (2) določa postopek stalnega razpisa.

| (2) | V skladu s členom 6 Uredbe Komisije (ES) št. 1454/2007 z dne 10. decembra 2007 o določitvi skupnih pravil za uvedbo razpisnega postopka za določitev izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode (3) in po pregledu predloženih ponudb je primerno, da se za razpisno obdobje, ki se zaključi 17. novembra 2009, ne dodeli nobeno nadomestilo. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6 Uredbe Komisije (ES) št. 1454/2007 z dne 10. decembra 2007 o določitvi skupnih pravil za uvedbo razpisnega postopka za določitev izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode (3) in po pregledu predloženih ponudb je primerno, da se za razpisno obdobje, ki se zaključi 17. novembra 2009, ne dodeli nobeno nadomestilo.

| (3) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V okviru stalnega razpisa, odprtega z Uredbo (ES) št. 619/2008 za razpisno obdobje, ki se zaključi 17. novembra 2009, se za proizvod iz člena 1(c) in namembne kraje iz člena 2 navedene uredbe ne dodeli nobeno nadomestilo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. novembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. novembra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 168, 28.6.2008, str. 20.

2

(3)  UL L 325, 11.12.2007, str. 69.

3

---

| 20.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 306/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 306/21

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1115/2009

z dne 19. novembra 2009

o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1) in zlasti člena 143 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 614/2009 z dne 7. julija 2009 o skupnem sistemu trgovine za ovalbumin in laktalbumin (2) ter zlasti člena 3(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) navaja podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in določa reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) navaja podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in določa reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin.

| (2) | Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju sprememb cen glede na poreklo. Zato je treba objaviti reprezentativne cene. |
| --- | --- |

(2)

Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju sprememb cen glede na poreklo. Zato je treba objaviti reprezentativne cene.

| (3) | Glede na razmere na trgu je treba to spremembo čim prej izvesti. |
| --- | --- |

(3)

Glede na razmere na trgu je treba to spremembo čim prej izvesti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1484/95 se nadomesti s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. novembra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 181, 14.7.2009, str. 8.

2

(3)  UL L 145, 29.6.1995, str. 47.

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 19. novembra 2009 o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95

„PRILOGA I

| Tarifna oznaka KN | Poimenovanje proizvodov | Reprezentativna cena
  (v EUR/100 kg) | Varščina iz člena 3(3)
  (v EUR/100 kg) | Poreklo (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Piščančji trupi, znani kot 70 % piščanci, zamrznjeni | 81,9 | 2 | AR |
| 0207 12 90 | Piščančji trupi, znani kot 65 % piščanci, zamrznjeni | 111,7 | 2 | BR |
| 106,7 | 3 | AR |
| 0207 14 10 | Kosi kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni | 196,7 | 32 | BR |
| 192,6 | 34 | AR |
| 295,8 | 1 | CL |
| 0207 14 50 | Piščančja prsa, zamrznjena | 203,5 | 3 | BR |
| 149,3 | 19 | AR |
| 0207 14 60 | Noge piščancev, zamrznjene | 98,6 | 13 | BR |
| 116,1 | 8 | AR |
| 0207 25 10 | Piščančji trupi, znani kot 80 % piščanci, zamrznjeni | 162,2 | 0 | BR |
| 0207 27 10 | Kosi purana brez kosti, zamrznjeni | 233,4 | 19 | BR |
| 279,0 | 5 | CL |
| 0408 91 80 | Jajca brez lupine, sušena | 340,9 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Pripravki iz surovih kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus | 218,1 | 21 | BR |

Tarifna oznaka KN

Poimenovanje proizvodov

Reprezentativna cena

(v EUR/100 kg)

Varščina iz člena 3(3)

(v EUR/100 kg)

Poreklo (1)

0207 12 10

Piščančji trupi, znani kot 70 % piščanci, zamrznjeni

81,9

2

AR

0207 12 90

Piščančji trupi, znani kot 65 % piščanci, zamrznjeni

111,7

2

BR

106,7

3

AR

0207 14 10

Kosi kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni

196,7

32

BR

192,6

34

AR

295,8

1

CL

0207 14 50

Piščančja prsa, zamrznjena

203,5

3

BR

149,3

19

AR

0207 14 60

Noge piščancev, zamrznjene

98,6

13

BR

116,1

8

AR

0207 25 10

Piščančji trupi, znani kot 80 % piščanci, zamrznjeni

162,2

0

BR

0207 27 10

Kosi purana brez kosti, zamrznjeni

233,4

19

BR

279,0

5

CL

0408 91 80

Jajca brez lupine, sušena

340,9

0

AR

1602 32 11

Pripravki iz surovih kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus

218,1

21

BR

---

(1)  Po nomenklaturi držav, določeni v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka ‚ZZ‘ predstavlja ‚drugo poreklo‘.“

1

---

| 20.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 306/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 306/23

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1116/2009

z dne 19. novembra 2009

o določitvi stopenj nadomestil za mleko in mlečne proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) in zlasti člena 164(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 162(1)b Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami v mednarodni trgovini za proizvode iz člena 1(1)(p) in navedene v delu XVI Priloge I k navedeni uredbi ter cenami v Skupnosti lahko krije z izvoznim nadomestilom, kadar se to blago izvozi kot blago, navedeno v delu IV Priloge XX k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Člen 162(1)b Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami v mednarodni trgovini za proizvode iz člena 1(1)(p) in navedene v delu XVI Priloge I k navedeni uredbi ter cenami v Skupnosti lahko krije z izvoznim nadomestilom, kadar se to blago izvozi kot blago, navedeno v delu IV Priloge XX k navedeni uredbi.

| (2) | V Uredbi Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in meril za določanje zneskov takšnih nadomestil (2) so opredeljeni proizvodi, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki se uporablja, kadar se ti proizvodi izvozijo kot blago, navedeno v delu IV Priloge XX k Uredbi (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

V Uredbi Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in meril za določanje zneskov takšnih nadomestil (2) so opredeljeni proizvodi, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki se uporablja, kadar se ti proizvodi izvozijo kot blago, navedeno v delu IV Priloge XX k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

| (3) | V skladu s pododstavkom (a) odstavka 2 člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005 se stopnja nadomestila za 100 kg za vsakega od zadevnih osnovnih proizvodov določi za enako obdobje, kot velja za določanje nadomestil za izvoz teh proizvodov v nepredelanem stanju. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s pododstavkom (a) odstavka 2 člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005 se stopnja nadomestila za 100 kg za vsakega od zadevnih osnovnih proizvodov določi za enako obdobje, kot velja za določanje nadomestil za izvoz teh proizvodov v nepredelanem stanju.

| (4) | Člen 162(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da izvozno nadomestilo za proizvod, vsebovan v blagu, ne sme presegati nadomestila, ki se uporablja za navedeni proizvod, kadar se izvozi brez nadaljnje predelave. |
| --- | --- |

(4)

Člen 162(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da izvozno nadomestilo za proizvod, vsebovan v blagu, ne sme presegati nadomestila, ki se uporablja za navedeni proizvod, kadar se izvozi brez nadaljnje predelave.

| (5) | Pri nekaterih mlečnih proizvodih, izvoženih kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, obstaja nevarnost, da bi bile v primeru vnaprejšnje določitve visokih stopenj nadomestila lahko ogrožene zaveze, sprejete v zvezi s temi nadomestili. Da bi se izognili tej nevarnosti, je treba sprejeti ustrezne previdnostne ukrepe, ne da bi pri tem ovirali sklepanje dolgoročnih pogodb. Določanje posebnih stopenj nadomestil za vnaprejšnje določanje nadomestil za navedene proizvode mora omogočiti izpolnitev navedenih dveh ciljev. |
| --- | --- |

(5)

Pri nekaterih mlečnih proizvodih, izvoženih kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, obstaja nevarnost, da bi bile v primeru vnaprejšnje določitve visokih stopenj nadomestila lahko ogrožene zaveze, sprejete v zvezi s temi nadomestili. Da bi se izognili tej nevarnosti, je treba sprejeti ustrezne previdnostne ukrepe, ne da bi pri tem ovirali sklepanje dolgoročnih pogodb. Določanje posebnih stopenj nadomestil za vnaprejšnje določanje nadomestil za navedene proizvode mora omogočiti izpolnitev navedenih dveh ciljev.

| (6) | Člen 15(2) Uredbe (ES) št. 1043/2005 določa, da se pri določanju stopnje nadomestila za osnovne proizvode, navedene v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1043/2005, ali enakovredne proizvode po potrebi upoštevajo podpore ali drugi ukrepi z enakim učinkom, ki se uporabljajo v vseh državah članicah v skladu z uredbo o skupni ureditvi kmetijskih trgov. |
| --- | --- |

(6)

Člen 15(2) Uredbe (ES) št. 1043/2005 določa, da se pri določanju stopnje nadomestila za osnovne proizvode, navedene v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1043/2005, ali enakovredne proizvode po potrebi upoštevajo podpore ali drugi ukrepi z enakim učinkom, ki se uporabljajo v vseh državah članicah v skladu z uredbo o skupni ureditvi kmetijskih trgov.

| (7) | Člen 100(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa plačilo pomoči za posneto mleko, pridelano v Skupnosti in predelano v kazein, če takšno mleko in iz njega proizveden kazein izpolnjujeta določene pogoje. |
| --- | --- |

(7)

Člen 100(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa plačilo pomoči za posneto mleko, pridelano v Skupnosti in predelano v kazein, če takšno mleko in iz njega proizveden kazein izpolnjujeta določene pogoje.

| (8) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(8)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil za osnovne proizvode, navedene v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1043/2005 in delu XVI Priloge I k Uredbi (ES) št. 1234/2007, izvožene kot blago, navedeno v delu IV Priloge XX k Uredbi (ES) št. 1234/2007, se določijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. novembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. novembra 2009

Za Komisijo

Heinz ZOUREK

Generalni direktor za podjetništvo in industrijo

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 172, 5.7.2005, str. 24.

2

---

PRILOGA

Stopnje nadomestil od 20. novembra 2009 za nekatere mlečne izdelke, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi
   (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Opis | Stopnja nadomestila |
| Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil | Drugo |
| ex 0402 10 19 | Mleko v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščobe do vključno 1,5 mas. % (PG 2): | | |
| (a) | Za izvoz blaga iz oznake KN 3501 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Opis

Stopnja nadomestila

Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil

Drugo

ex 0402 10 19

Mleko v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščobe do vključno 1,5 mas. % (PG 2):

(a)

Za izvoz blaga iz oznake KN 3501

—

—

| (b) | Za izvoz drugega blaga |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz drugega blaga

0,00

0,00

ex 0402 21 19

Mleko v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščobe 26 mas. % (PG 3)

0,00

0,00

ex 0405 10

Maslo, z vsebnostjo maščob 82 mas. % (PG 6):

| (a) | Za izvoz blaga iz oznake KN 2106 90 98, ki vsebuje 40 mas. % ali več mlečne maščobe |
| --- | --- |

(a)

Za izvoz blaga iz oznake KN 2106 90 98, ki vsebuje 40 mas. % ali več mlečne maščobe

0,00

0,00

| (b) | Za izvoz drugega blaga |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz drugega blaga

0,00

0,00

---

(1)  Stopnje, določene v tej prilogi, se ne uporabljajo za izvoz

| (a) | v tretje države: Andora, Sveti sedež (Vatikanska mestna država), Lihtenštajn, Združene države Amerike ter za blago iz preglednic I in II Protokola 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, izvoženo v Švicarsko konfederacijo; |
| --- | --- |

(a)

v tretje države: Andora, Sveti sedež (Vatikanska mestna država), Lihtenštajn, Združene države Amerike ter za blago iz preglednic I in II Protokola 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, izvoženo v Švicarsko konfederacijo;

| (b) | na ozemlje držav članic EU, ki niso del carinskega območja Skupnosti: Ceuta, Melilla, občini Livigno in Campione d'Italia, otok Helgoland, Grenlandija, Ferski otoki in območja Republike Ciper, v katerih vlada Republike Ciper ne izvaja učinkovitega nadzora; |
| --- | --- |

(b)

na ozemlje držav članic EU, ki niso del carinskega območja Skupnosti: Ceuta, Melilla, občini Livigno in Campione d'Italia, otok Helgoland, Grenlandija, Ferski otoki in območja Republike Ciper, v katerih vlada Republike Ciper ne izvaja učinkovitega nadzora;

| (c) | na Evropska ozemlja, za zunanje odnose katerih je odgovorna država članica in niso del carinskega območja Skupnosti: Gibraltar; |
| --- | --- |

(c)

na Evropska ozemlja, za zunanje odnose katerih je odgovorna država članica in niso del carinskega območja Skupnosti: Gibraltar;

| (d) | na destinacije iz odstavka 1 člena 33, odstavka 1 člena 41 in odstavka 1 člena 42 Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009 (UL L 186, 17.7.2009, str. 1). |
| --- | --- |

(d)

na destinacije iz odstavka 1 člena 33, odstavka 1 člena 41 in odstavka 1 člena 42 Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009 (UL L 186, 17.7.2009, str. 1).

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 20.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 306/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 306/26

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 26. novembra 2008

o državni pomoči, ki jo je Avstrija dodelila podjetju Postbus v okrožju Lienz C 16/07 (ex NN 55/2006)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7034)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/845/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Z dopisoma z dne 2. avgusta 2002 (2) in 23. avgusta 2003 (3) je avstrijsko avtobusno prevozno podjetje v zasebni lasti Komisiji podalo pritožbo glede domnevnih državnih pomoči v letu 2002, ki naj bi jih tirolsko javno združenje prevoznih podjetij (Verkehrsverbund Tirol GmbH, v nadaljnjem besedilu: Verkehrsverbund Tirol) dodelilo konkurenčnemu podjetju Postbus AG (v nadaljnjem besedilu: Postbus), ki je v javni lasti. Z dopisom z dne 14. julija 2005 (4) je Komisija od Avstrije zahtevala informacije glede te pritožbe. Avstrija je z dopisom z dne 3. oktobra 2005 (5) Komisiji predložila zahtevane informacije. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisoma z dne 2. avgusta 2002 (2) in 23. avgusta 2003 (3) je avstrijsko avtobusno prevozno podjetje v zasebni lasti Komisiji podalo pritožbo glede domnevnih državnih pomoči v letu 2002, ki naj bi jih tirolsko javno združenje prevoznih podjetij (Verkehrsverbund Tirol GmbH, v nadaljnjem besedilu: Verkehrsverbund Tirol) dodelilo konkurenčnemu podjetju Postbus AG (v nadaljnjem besedilu: Postbus), ki je v javni lasti. Z dopisom z dne 14. julija 2005 (4) je Komisija od Avstrije zahtevala informacije glede te pritožbe. Avstrija je z dopisom z dne 3. oktobra 2005 (5) Komisiji predložila zahtevane informacije.

| (2) | Z dopisom z dne 30. maja 2007 (6) je Komisija obvestila Avstrijo o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z navedenim ukrepom. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 30. maja 2007 (6) je Komisija obvestila Avstrijo o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z navedenim ukrepom.

| (3) | Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe (7). |
| --- | --- |

(3)

Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe (7).

| (4) | Avstrija je svoje pripombe predložila z dopisom z dne 18. julija 2007 (8). |
| --- | --- |

(4)

Avstrija je svoje pripombe predložila z dopisom z dne 18. julija 2007 (8).

| (5) | Pritožnik je z dopisom z dne 24. julija 2007 (9) Komisijo obvestil, da ni več zainteresiran za nadaljevanje zadevne pritožbe. |
| --- | --- |

(5)

Pritožnik je z dopisom z dne 24. julija 2007 (9) Komisijo obvestil, da ni več zainteresiran za nadaljevanje zadevne pritožbe.

| (6) | Komisija od drugih zainteresiranih strani ni prejela nobene pripombe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija od drugih zainteresiranih strani ni prejela nobene pripombe.

2.   NATANČEN OPIS POMOČI

2.1   Preiskovani ukrep

2.1.1   Ozadje

| (7) | Verkehrsverbund Tirol je družba v javni lasti, za katero velja zasebno pravo. Podobna združenja obstajajo v vseh drugih regijah in se v splošnem imenujejo Verkehrsverbundgesellschaften. Ta združenja skrbijo za načrtovanje in usklajevanje avtobusnih prevozov v posameznih regijah. Na podlagi Bundesgesetz über die Ordnung des öffentlichen Personennah- und Regionalverkehrs (ÖPNRV-G) ta združenja prejemajo letne subvencije, ki jim jih podeli ustrezna Bundesland, da se tako zagotovi ustrezen javni potniški prevoz v zadevni regiji. |
| --- | --- |

(7)

Verkehrsverbund Tirol je družba v javni lasti, za katero velja zasebno pravo. Podobna združenja obstajajo v vseh drugih regijah in se v splošnem imenujejo Verkehrsverbundgesellschaften. Ta združenja skrbijo za načrtovanje in usklajevanje avtobusnih prevozov v posameznih regijah. Na podlagi Bundesgesetz über die Ordnung des öffentlichen Personennah- und Regionalverkehrs (ÖPNRV-G) ta združenja prejemajo letne subvencije, ki jim jih podeli ustrezna Bundesland, da se tako zagotovi ustrezen javni potniški prevoz v zadevni regiji.

| (8) | Verkehrsverbund Tirol je 12. julija 2002 z družbo Postbus sklenil pogodbo o izvajanju javne službe za javni potniški prevoz na avtobusnih progah št. 5002, 5008, 5010, 5012, 5014, 5050 in 5052 v okrožju Lienz. |
| --- | --- |

(8)

Verkehrsverbund Tirol je 12. julija 2002 z družbo Postbus sklenil pogodbo o izvajanju javne službe za javni potniški prevoz na avtobusnih progah št. 5002, 5008, 5010, 5012, 5014, 5050 in 5052 v okrožju Lienz.

| (9) | Na podlagi avstrijskega upravnega prava mora imeti avtobusni prevoznik licenco, da mu je dovoljeno upravljanje posamezne avtobusne proge. Dodelitev licence ni odvisna od sklenitve pogodbe o izvajanju javne službe. |
| --- | --- |

(9)

Na podlagi avstrijskega upravnega prava mora imeti avtobusni prevoznik licenco, da mu je dovoljeno upravljanje posamezne avtobusne proge. Dodelitev licence ni odvisna od sklenitve pogodbe o izvajanju javne službe.

| (10) | Družba Postbus je imela že pred sklenitvijo pogodbe o izvajanju javne službe licence za upravljanje sedmih prog, za katere velja pogodba. Družba Postbus je za zadevne licence zaprosila na svojo pobudo, ne da bi bila prepričana, da bo za to prejela ustrezno nadomestilo. V skladu z avstrijsko zakonodajo upravljanje zadevnih prog zato velja za „eigenwirtschaftlich“ (v lastnem poslovnem interesu). Razlika med „eigenwirtschaftlich“ in „gemeinwirtschaftlich“ (v skupnem interesu) je na podlagi avstrijskih pravil javnega naročanja pomembna, saj se ta uporabljajo le za proge, ki se upravljajo „gemeinwirtschaftlich“. Torej je bila pogodba o izvajanju javne službe, na katero se nanaša ta odločba, sklenjena brez izvedbe postopka oddaje javnega naročila. |
| --- | --- |

(10)

Družba Postbus je imela že pred sklenitvijo pogodbe o izvajanju javne službe licence za upravljanje sedmih prog, za katere velja pogodba. Družba Postbus je za zadevne licence zaprosila na svojo pobudo, ne da bi bila prepričana, da bo za to prejela ustrezno nadomestilo. V skladu z avstrijsko zakonodajo upravljanje zadevnih prog zato velja za „eigenwirtschaftlich“ (v lastnem poslovnem interesu). Razlika med „eigenwirtschaftlich“ in „gemeinwirtschaftlich“ (v skupnem interesu) je na podlagi avstrijskih pravil javnega naročanja pomembna, saj se ta uporabljajo le za proge, ki se upravljajo „gemeinwirtschaftlich“. Torej je bila pogodba o izvajanju javne službe, na katero se nanaša ta odločba, sklenjena brez izvedbe postopka oddaje javnega naročila.

2.1.2   Podroben opis preiskovane pogodbe o izvajanju javne službe

| (11) | Predmet pogodbe je zagotavljanje storitev avtobusnega prevoza, ki naj bi jih za plačilo izvajala družba Postbus. Zadevna pogodba je začela veljati retroaktivno 1. januarja 2002; sklenjena je bila za nedoločen čas. Obe pogodbenici lahko od decembra 2006 pogodbo prekineta s šestmesečnim odpovednim rokom. |
| --- | --- |

(11)

Predmet pogodbe je zagotavljanje storitev avtobusnega prevoza, ki naj bi jih za plačilo izvajala družba Postbus. Zadevna pogodba je začela veljati retroaktivno 1. januarja 2002; sklenjena je bila za nedoločen čas. Obe pogodbenici lahko od decembra 2006 pogodbo prekineta s šestmesečnim odpovednim rokom.

| (12) | Kar zadeva izračun plačila, pogodba ločuje med Bestellleistungen in Bestandsleistungen. |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva izračun plačila, pogodba ločuje med Bestellleistungen in Bestandsleistungen.

| (13) | Z Bestellleistungen so v pogodbi opisane osnovne storitve avtobusnega javnega prevoza, za katere se izplača fiksno nadomestilo. V delu IV(3) pogodbe je določeno, da je v Bestellleistungen vključenih 204 807 km. V delu XIII pogodbe je določeno, da družba Postbus vsako leto prejme 527 000 EUR, k čemur se prišteje prometni davek. Plačilo se izvede v dvanajstih obrokih, razdeljenih čez celo leto. |
| --- | --- |

(13)

Z Bestellleistungen so v pogodbi opisane osnovne storitve avtobusnega javnega prevoza, za katere se izplača fiksno nadomestilo. V delu IV(3) pogodbe je določeno, da je v Bestellleistungen vključenih 204 807 km. V delu XIII pogodbe je določeno, da družba Postbus vsako leto prejme 527 000 EUR, k čemur se prišteje prometni davek. Plačilo se izvede v dvanajstih obrokih, razdeljenih čez celo leto.

| (14) | Z Bestandsleistungen so v pogodbi opisane storitve avtobusnega javnega prevoza, za katere se izplača nadomestilo, ki je enako vsoti treh komponent. V delu IV(3) pogodbe je določeno, da je v Bestandsleistungen vključenih 952 761 km. V delu X(2) je za leto 2002 za Bestandsleistungen določeno plačilo v višini 1 690 000 EUR. V delu X(3) je določeno, da je navedeno plačilo sestavljeno iz:






  (a) | nadomestila za medsebojne povezave (Verbundabgeltung), katerega znesek se določi vsako leto za vsako posamezno progo v skladu s številom potnikov; |
| --- | --- | --- |

(14)

Z Bestandsleistungen so v pogodbi opisane storitve avtobusnega javnega prevoza, za katere se izplača nadomestilo, ki je enako vsoti treh komponent. V delu IV(3) pogodbe je določeno, da je v Bestandsleistungen vključenih 952 761 km. V delu X(2) je za leto 2002 za Bestandsleistungen določeno plačilo v višini 1 690 000 EUR. V delu X(3) je določeno, da je navedeno plačilo sestavljeno iz:

(a)

nadomestila za medsebojne povezave (Verbundabgeltung), katerega znesek se določi vsako leto za vsako posamezno progo v skladu s številom potnikov;

| (b) | dohodkov od prodaje vozovnic brez prometnega davka, ki se prepustijo družbi Postbus, in |
| --- | --- |

(b)

dohodkov od prodaje vozovnic brez prometnega davka, ki se prepustijo družbi Postbus, in

| (c) | dohodkov iz nadomestila, ki ga zvezno ministrstvo za okolje, mladino in družino dodeljuje v okviru izvajanja znižanih tarif za šolarje in vajence na podlagi odstavka 29 ÖPNRV-G ter pogodb, ki sta jih navedeno ministrstvo in družba Postbus sklenila na podlagi odstavkov 30(f) in 30(j) Familienlastenausgleichsgesetz (FLAG). |
| --- | --- |

(c)

dohodkov iz nadomestila, ki ga zvezno ministrstvo za okolje, mladino in družino dodeljuje v okviru izvajanja znižanih tarif za šolarje in vajence na podlagi odstavka 29 ÖPNRV-G ter pogodb, ki sta jih navedeno ministrstvo in družba Postbus sklenila na podlagi odstavkov 30(f) in 30(j) Familienlastenausgleichsgesetz (FLAG).

| (15) | Določeno je, da znaša Verbundabgeltung za prvo pogodbeno leto 1 690 000 EUR brez dohodkov iz prodaje vozovnic in nadomestil za tarifne obveznosti. Ob sklenitvi pogodbe pogodbenici še nista bili seznanjeni z višino dohodkov iz nadomestil za tarifne obveznosti. S pogodbo torej ni določen poln znesek Verbundabgeltung. |
| --- | --- |

(15)

Določeno je, da znaša Verbundabgeltung za prvo pogodbeno leto 1 690 000 EUR brez dohodkov iz prodaje vozovnic in nadomestil za tarifne obveznosti. Ob sklenitvi pogodbe pogodbenici še nista bili seznanjeni z višino dohodkov iz nadomestil za tarifne obveznosti. S pogodbo torej ni določen poln znesek Verbundabgeltung.

| (16) | Verkehrsverbund Tirol je družbi Postbus za leto 2002 nazadnje plačal 2 217 000 EUR (skupaj s prepuščenimi dohodki od prodaje vozovnic). Za ta znesek je morala družba Postbus zagotoviti 1 157 568 km avtobusnih storitev po urnikih in na progah, določenih v pogodbi. Povprečna cena na kilometer je bila 1,92 EUR. |
| --- | --- |

(16)

Verkehrsverbund Tirol je družbi Postbus za leto 2002 nazadnje plačal 2 217 000 EUR (skupaj s prepuščenimi dohodki od prodaje vozovnic). Za ta znesek je morala družba Postbus zagotoviti 1 157 568 km avtobusnih storitev po urnikih in na progah, določenih v pogodbi. Povprečna cena na kilometer je bila 1,92 EUR.

2.1.3   Zgodovinski razvoj avstrijskega sistema

| (17) | Razlikovanje med Bestellleistungen in Bestandsleistungen je mogoče pojasniti zlasti z zgodovinskim razvojem ÖPNRV-G, s katerim sta opredeljena organizacija in financiranje javnega prevoza v podeželskih predelih Avstrije. |
| --- | --- |

(17)

Razlikovanje med Bestellleistungen in Bestandsleistungen je mogoče pojasniti zlasti z zgodovinskim razvojem ÖPNRV-G, s katerim sta opredeljena organizacija in financiranje javnega prevoza v podeželskih predelih Avstrije.

| (18) | V odstavku 10(1) ÖPNRV-G je določeno, da so avtobusna prevozna podjetja, ki pripadajo avstrijski državi, kakršno je podjetje Postbus, do 1. junija 1999 upravičena do nadomestila za poslovne izgube zaradi zagotavljanja javnega prevoza, ki jim ga izplača zvezna država (Alteinnahmegarantie). |
| --- | --- |

(18)

V odstavku 10(1) ÖPNRV-G je določeno, da so avtobusna prevozna podjetja, ki pripadajo avstrijski državi, kakršno je podjetje Postbus, do 1. junija 1999 upravičena do nadomestila za poslovne izgube zaradi zagotavljanja javnega prevoza, ki jim ga izplača zvezna država (Alteinnahmegarantie).

| (19) | Od 1. junija 1999 bo zvezna država regionalnim organom, ki skrbijo za organizacijo javnega prometa (Verkehrsverbundgesellschaften), izplačevala znesek v višini letnega zneska, izplačanega na podlagi Alteinnahmegarantie. Verkehrsverbundgesellschaften te zneske porabijo za naročilo storitev avtobusnega prevoza pri avtobusnih podjetjih. Pred naročilom zadevnih storitev morajo Verkehrsverbundgesellschaften javni prevoz v regiji načrtovati na podlagi odstavkov 11, 20 in 31 ÖPNRV-G, v katerih so opredeljeni ekonomski parametri in parametri kakovosti, ki jih je treba upoštevati pri javnem prevozu (odstavek 10(2) ÖPNRV-G). |
| --- | --- |

(19)

Od 1. junija 1999 bo zvezna država regionalnim organom, ki skrbijo za organizacijo javnega prometa (Verkehrsverbundgesellschaften), izplačevala znesek v višini letnega zneska, izplačanega na podlagi Alteinnahmegarantie. Verkehrsverbundgesellschaften te zneske porabijo za naročilo storitev avtobusnega prevoza pri avtobusnih podjetjih. Pred naročilom zadevnih storitev morajo Verkehrsverbundgesellschaften javni prevoz v regiji načrtovati na podlagi odstavkov 11, 20 in 31 ÖPNRV-G, v katerih so opredeljeni ekonomski parametri in parametri kakovosti, ki jih je treba upoštevati pri javnem prevozu (odstavek 10(2) ÖPNRV-G).

| (20) | Od leta 2001 bo zvezna država zneske, ki jih izplačuje Verkehrsverbundgesellschaften, vsako leto zmanjšala za petino (odstavek 10(3) ÖPNRV-G). |
| --- | --- |

(20)

Od leta 2001 bo zvezna država zneske, ki jih izplačuje Verkehrsverbundgesellschaften, vsako leto zmanjšala za petino (odstavek 10(3) ÖPNRV-G).

| (21) | V odstavku 14 ÖPNRV-G in naslednjih so opredeljeni pogoji za ustanovitev in organizacijo Verkehrsverbundgesellschaften. Z odstavkom 19(1) ÖPNRV-G je Verkehrsverbundgesellschaften zlasti naložena obveznost, da po letu 1999 sistem Alteinnahmegarantie v petih letih nadomestijo s sistemom pogodb o izvajanju javnih služb. |
| --- | --- |

(21)

V odstavku 14 ÖPNRV-G in naslednjih so opredeljeni pogoji za ustanovitev in organizacijo Verkehrsverbundgesellschaften. Z odstavkom 19(1) ÖPNRV-G je Verkehrsverbundgesellschaften zlasti naložena obveznost, da po letu 1999 sistem Alteinnahmegarantie v petih letih nadomestijo s sistemom pogodb o izvajanju javnih služb.

2.1.4   Utemeljitev cene, predvidene v pogodbi o izvajanju javne službe

| (22) | Pred podpisom pogodbe o izvajanju javne službe je Verkehrsverbund Tirol na tri načine preveril, ali je nadomestilo za izvajanje zadevnih javnih služb, kakršno je določeno v pogodbi, ustrezno. Ti načini so bili stroški na kilometer (Prüfung nach Kilometersätzen), stroški glede na stroškovno postavko (Prüfung nach Kostensätzen) in stroški glede na različne stroškovne kategorije (Prüfung nach Einzelkostenpositionen). |
| --- | --- |

(22)

Pred podpisom pogodbe o izvajanju javne službe je Verkehrsverbund Tirol na tri načine preveril, ali je nadomestilo za izvajanje zadevnih javnih služb, kakršno je določeno v pogodbi, ustrezno. Ti načini so bili stroški na kilometer (Prüfung nach Kilometersätzen), stroški glede na stroškovno postavko (Prüfung nach Kostensätzen) in stroški glede na različne stroškovne kategorije (Prüfung nach Einzelkostenpositionen).

2.2   Začetna ocena Komisije

| (23) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka podvomila, ali je bilo pri sklenitvi pogodbe o izvajanju javne službe med Verkehrsverbund Tirol in Postbus izpolnjeno ti. drugo merilo iz sodbe Altmark
   (10). Ker gre pri merilih iz sodbe Altmark za štiri kumulativna merila, ni podrobno preučila, ali sta izpolnjeni tretje in četrto merilo, ampak je presodila, da ni mogoče izključiti obstoja državne pomoči. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka podvomila, ali je bilo pri sklenitvi pogodbe o izvajanju javne službe med Verkehrsverbund Tirol in Postbus izpolnjeno ti. drugo merilo iz sodbe Altmark
   (10). Ker gre pri merilih iz sodbe Altmark za štiri kumulativna merila, ni podrobno preučila, ali sta izpolnjeni tretje in četrto merilo, ampak je presodila, da ni mogoče izključiti obstoja državne pomoči.

| (24) | Kar zadeva možno združljivost take državne pomoči s skupnim trgom, je bilo v odločitvi o sprožitvi postopka predpostavljeno, da bi bila pomoč lahko združljiva s skupnim trgom na podlagi člena 73 Pogodbe ES in člena 14 Uredbe Sveta (EGS) št. 1191/69 z dne 26. junija 1969 o ukrepanju držav članic glede obveznosti javne službe v železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh (11). Komisija je zlasti menila, da se ne zdi, da bi znesek nadomestila za družbo Postbus presegal nujni znesek za kritje stroškov iz izvajanja obveznosti javne službe, ob upoštevanju s tem povezanih prejemkov in razumnega dobička za izvajanje teh obveznosti. |
| --- | --- |

(24)

Kar zadeva možno združljivost take državne pomoči s skupnim trgom, je bilo v odločitvi o sprožitvi postopka predpostavljeno, da bi bila pomoč lahko združljiva s skupnim trgom na podlagi člena 73 Pogodbe ES in člena 14 Uredbe Sveta (EGS) št. 1191/69 z dne 26. junija 1969 o ukrepanju držav članic glede obveznosti javne službe v železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh (11). Komisija je zlasti menila, da se ne zdi, da bi znesek nadomestila za družbo Postbus presegal nujni znesek za kritje stroškov iz izvajanja obveznosti javne službe, ob upoštevanju s tem povezanih prejemkov in razumnega dobička za izvajanje teh obveznosti.

| (25) | Vendar je Komisija menila, da je treba zaradi dejstva, da ni bilo javnega razpisa, in ker je neposredni konkurent družbe Postbus trdil, da Postbus prejema prekomerno nadomestilo, v tem primeru navedenemu konkurentu in vsem tretjim zainteresiranim stranem dati možnost, da se izrečejo o načinih, na katere Avstrija preverja stroške in preprečuje izplačevanje prekomernih nadomestil, preden lahko dokončno presodi, ali družba Postbus prejema prekomerno nadomestilo ali ne. Na podlagi tega je Komisija posumila, da družba Postbus za zagotavljanje javne službe na podlagi pogodbe o izvajanju javne službe morda prejema prekomerno plačilo. |
| --- | --- |

(25)

Vendar je Komisija menila, da je treba zaradi dejstva, da ni bilo javnega razpisa, in ker je neposredni konkurent družbe Postbus trdil, da Postbus prejema prekomerno nadomestilo, v tem primeru navedenemu konkurentu in vsem tretjim zainteresiranim stranem dati možnost, da se izrečejo o načinih, na katere Avstrija preverja stroške in preprečuje izplačevanje prekomernih nadomestil, preden lahko dokončno presodi, ali družba Postbus prejema prekomerno nadomestilo ali ne. Na podlagi tega je Komisija posumila, da družba Postbus za zagotavljanje javne službe na podlagi pogodbe o izvajanju javne službe morda prejema prekomerno plačilo.

3.   PRIPOMBE AVSTRIJE

| (26) | Pripombe, ki jih je predložila Avstrija, zadevajo:






  (a) | odnos med merili iz sodbe Altmark in Uredbo (EGS) št. 1191/69; |
| --- | --- | --- |

(26)

Pripombe, ki jih je predložila Avstrija, zadevajo:

(a)

odnos med merili iz sodbe Altmark in Uredbo (EGS) št. 1191/69;

| (b) | uporabo drugega merila iz sodbe Altmark v obravnavanem primeru; |
| --- | --- |

(b)

uporabo drugega merila iz sodbe Altmark v obravnavanem primeru;

| (c) | uporabo tretjega in četrtega merila iz sodbe Altmark v obravnavanem primeru, zlasti načine, ki se uporabljajo za preverjanje stroškov in preprečevanje prekomernih nadomestil, ter |
| --- | --- |

(c)

uporabo tretjega in četrtega merila iz sodbe Altmark v obravnavanem primeru, zlasti načine, ki se uporabljajo za preverjanje stroškov in preprečevanje prekomernih nadomestil, ter

| (d) | združljivost pogodbe o izvajanju javne službe z Uredbo (EGS) št. 1191/69. |
| --- | --- |

(d)

združljivost pogodbe o izvajanju javne službe z Uredbo (EGS) št. 1191/69.

| (27) | Avstrija meni, da sta člen 73 Pogodbe ES in Uredba (EGS) št. 1191/69, ki temelji na tem členu, lex specialis v odnosu do člena 87(1) Pogodbe ES. Če torej pogodba o izvajanju javne službe izpolnjuje merila iz člena 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69, ne gre za državno pomoč in zato zadevne pogodbe o izvajanju javne službe ni treba preučiti na podlagi člena 87(1) Pogodbe ES in meril iz sodbe Altmark. Avstrija je tako razlago utemeljila s točko 37 sodbe Altmark, ki se glasi:
  „Najprej je treba preučiti, ali se Uredba št. 1191/69 uporablja za prevozne storitve, ki se obravnavajo v postopku v glavni stvari. Vprašanje, ali se za subvencije iz postopka v glavni stvari uporabljajo splošne določbe Pogodbe glede državnih pomoči, bo treba preučiti le, če se zgoraj navedena uredba ne uporablja.“ |
| --- | --- |

(27)

Avstrija meni, da sta člen 73 Pogodbe ES in Uredba (EGS) št. 1191/69, ki temelji na tem členu, lex specialis v odnosu do člena 87(1) Pogodbe ES. Če torej pogodba o izvajanju javne službe izpolnjuje merila iz člena 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69, ne gre za državno pomoč in zato zadevne pogodbe o izvajanju javne službe ni treba preučiti na podlagi člena 87(1) Pogodbe ES in meril iz sodbe Altmark. Avstrija je tako razlago utemeljila s točko 37 sodbe Altmark, ki se glasi:

„Najprej je treba preučiti, ali se Uredba št. 1191/69 uporablja za prevozne storitve, ki se obravnavajo v postopku v glavni stvari. Vprašanje, ali se za subvencije iz postopka v glavni stvari uporabljajo splošne določbe Pogodbe glede državnih pomoči, bo treba preučiti le, če se zgoraj navedena uredba ne uporablja.“

3.1   Uporaba drugega merila iz sodbe Altmark v obravnavanem primeru

| (28) | Avstrija trdi, da pogodba o izvajanju javne službe, ki sta jo sklenila Verkehrsverbund Tirol in družba Postbus – čeprav se Uredba (EGS) št. 1191/69 ne nanaša na obstoj državne pomoči, ampak le na združljivost take pomoči s skupnim trgom –, vsekakor izpolnjuje vsa štiri merila iz sodbe Altmark. |
| --- | --- |

(28)

Avstrija trdi, da pogodba o izvajanju javne službe, ki sta jo sklenila Verkehrsverbund Tirol in družba Postbus – čeprav se Uredba (EGS) št. 1191/69 ne nanaša na obstoj državne pomoči, ampak le na združljivost take pomoči s skupnim trgom –, vsekakor izpolnjuje vsa štiri merila iz sodbe Altmark.

| (29) | Kar zadeva drugo merilo iz sodbe Altmark, Avstrija pojasnjuje, da sta bili plačili za Bestellleistungen in Bestandsleistungen določeni vnaprej na objektiven in pregleden način. Kar zadeva Bestellleistungen, Avstrija pojasnjuje, da gre pri pogodbi za „neto pogodbo“, na podlagi katere družba Postbus prejme fiksno plačilo (2,57 EUR/km) za vsak opravljeni kilometer avtobusnega prevoza (12). Cena je bila torej določena vnaprej na podlagi objektivnega in preglednega merila („cena na prevoženi kilometer“). |
| --- | --- |

(29)

Kar zadeva drugo merilo iz sodbe Altmark, Avstrija pojasnjuje, da sta bili plačili za Bestellleistungen in Bestandsleistungen določeni vnaprej na objektiven in pregleden način. Kar zadeva Bestellleistungen, Avstrija pojasnjuje, da gre pri pogodbi za „neto pogodbo“, na podlagi katere družba Postbus prejme fiksno plačilo (2,57 EUR/km) za vsak opravljeni kilometer avtobusnega prevoza (12). Cena je bila torej določena vnaprej na podlagi objektivnega in preglednega merila („cena na prevoženi kilometer“).

| (30) | Kar zadeva Bestandsleistungen, Avstrija pojasnjuje, da sta se strani prav tako vnaprej dogovorili za fiksno ceno, tj. 1 690 000 EUR za predvidoma 952 761 prevoženih kilometrov. Vnaprej ni bila določena le natančna razlika med tremi komponentami plačila, tj. dohodki iz prodaje vozovnic, nadomestilom za tarifne obveznosti in nadomestilom za integriran prometni sistem. Avstrija navaja, da je mogoče to pojasniti z naravo teh treh komponent, saj sta prvi dve odvisni od števila prepeljanih potnikov, tretja pa se ujema z razliko med skupno dogovorjeno ceno in vsoto prvih dveh komponent. |
| --- | --- |

(30)

Kar zadeva Bestandsleistungen, Avstrija pojasnjuje, da sta se strani prav tako vnaprej dogovorili za fiksno ceno, tj. 1 690 000 EUR za predvidoma 952 761 prevoženih kilometrov. Vnaprej ni bila določena le natančna razlika med tremi komponentami plačila, tj. dohodki iz prodaje vozovnic, nadomestilom za tarifne obveznosti in nadomestilom za integriran prometni sistem. Avstrija navaja, da je mogoče to pojasniti z naravo teh treh komponent, saj sta prvi dve odvisni od števila prepeljanih potnikov, tretja pa se ujema z razliko med skupno dogovorjeno ceno in vsoto prvih dveh komponent.

| (31) | Avstrija tudi glede tega trdi, da je bila sklenjena „neto pogodba“, na podlagi katere družba Postbus prejme fiksno plačilo (1,77 EUR/km) za vsak opravljeni kilometer avtobusnega prevoza in je bila zato cena določena vnaprej na podlagi objektivnega in preglednega merila („cena na prevoženi kilometer“). |
| --- | --- |

(31)

Avstrija tudi glede tega trdi, da je bila sklenjena „neto pogodba“, na podlagi katere družba Postbus prejme fiksno plačilo (1,77 EUR/km) za vsak opravljeni kilometer avtobusnega prevoza in je bila zato cena določena vnaprej na podlagi objektivnega in preglednega merila („cena na prevoženi kilometer“).

3.2   Uporaba tretjega in četrtega merila iz sodbe Altmark v obravnavanem primeru in zlasti načini, ki se uporabljajo za preverjanje stroškov in preprečevanje prekomernih nadomestil

| (32) | Avstrija trdi, da je Verkehrsverbund Tirol možnost, da bi bilo družbi Postbus izplačano prekomerno nadomestilo, preprečil tako, da je plačilo družbi Postbus na kilometer primerjal s povprečno ceno v zadevni industriji, in sicer na tri načine: preveril je stroške na kilometer, stroške glede na stroškovno postavko in stroške glede na različne stroškovne kategorije. |
| --- | --- |

(32)

Avstrija trdi, da je Verkehrsverbund Tirol možnost, da bi bilo družbi Postbus izplačano prekomerno nadomestilo, preprečil tako, da je plačilo družbi Postbus na kilometer primerjal s povprečno ceno v zadevni industriji, in sicer na tri načine: preveril je stroške na kilometer, stroške glede na stroškovno postavko in stroške glede na različne stroškovne kategorije.

| (33) | Avstrija je v odgovoru na odločitev o sprožitvi postopka Komisiji predložila dodatne informacije glede dveh načinov, ki jih je uporabila za preverjanje stroškov za zagotavljanje prevoznih storitev in za preprečevanje prekomernega nadomestila, tj. preverjanje stroškov glede na stroškovno postavko in preverjanje stroškov glede na različne stroškovne kategorije. Avstrija je menila, da dodatna pojasnila glede preverjanja stroškov na kilometer niso potrebna (13). |
| --- | --- |

(33)

Avstrija je v odgovoru na odločitev o sprožitvi postopka Komisiji predložila dodatne informacije glede dveh načinov, ki jih je uporabila za preverjanje stroškov za zagotavljanje prevoznih storitev in za preprečevanje prekomernega nadomestila, tj. preverjanje stroškov glede na stroškovno postavko in preverjanje stroškov glede na različne stroškovne kategorije. Avstrija je menila, da dodatna pojasnila glede preverjanja stroškov na kilometer niso potrebna (13).

| (34) | Avstrija meni, da navedena tri stroškovna preverjanja zagotavljajo skladnost s tretjim (neobstoj prekomernega nadomestila) in četrtim (povprečno, dobro vodeno podjetje) merilom iz sodbe Altmark. |
| --- | --- |

(34)

Avstrija meni, da navedena tri stroškovna preverjanja zagotavljajo skladnost s tretjim (neobstoj prekomernega nadomestila) in četrtim (povprečno, dobro vodeno podjetje) merilom iz sodbe Altmark.

3.2.1   Preverjanje stroškov glede na stroškovno postavko

| (35) | Verkehrsverbund Tirol je na podlagi „preverjanja stroškov glede na stroškovno postavko“ primerjal stroške glede na stroškovno postavko družbe Postbus s povprečnimi stroški v tem industrijskem sektorju. |
| --- | --- |

(35)

Verkehrsverbund Tirol je na podlagi „preverjanja stroškov glede na stroškovno postavko“ primerjal stroške glede na stroškovno postavko družbe Postbus s povprečnimi stroški v tem industrijskem sektorju.

| (36) | Na podlagi povprečnih stroškov v obravnavanem industrijskem sektorju bi morala družba Postbus za pogodbo o izvajanju javne službe v okrožju Lienz izpolniti naslednje stroškovne cilje:






  Stroškovna postavka | Stroški |
| --- | --- | --- |
| Stroški dela | [...] EUR (14) |
| Stroški goriva in vzdrževanja | [...] EUR |
| Stroški vozil (amortizacija) | [...] EUR |
| Upravni stroški | [...] EUR |
| Skupaj | [...] EUR |

(36)

Na podlagi povprečnih stroškov v obravnavanem industrijskem sektorju bi morala družba Postbus za pogodbo o izvajanju javne službe v okrožju Lienz izpolniti naslednje stroškovne cilje:

Stroškovna postavka

Stroški

Stroški dela

[...] EUR (14)

Stroški goriva in vzdrževanja

[...] EUR

Stroški vozil (amortizacija)

[...] EUR

Upravni stroški

[...] EUR

Skupaj

[...] EUR

| (37) | Avstrija je za te stroškovne postavke dala spodaj navedeno natančno pojasnilo. |
| --- | --- |

(37)

Avstrija je za te stroškovne postavke dala spodaj navedeno natančno pojasnilo.

3.2.1.1   Stroški dela

| (38) | Avstrija je stroške dela izračunala na podlagi 54 290 ur vožnje (Lenkerstunden) za upravljanje proge. Avstrija je pojasnila, da ta znesek temelji na številu kilometrov, potrebnih za upravljanje v skladu z urnikom, vključno s časom mirovanja, vendar brez povratnih voženj do končnih avtobusnih postajališč/garaž, počitka itd. Po mnenju Avstrije je Verkehrsverbund Tirol z 21 km na uro postavilo razmeroma visoko kilometrsko postavko na uro (15), saj je ta v Avstriji povprečno od 16 do 18 km na uro. |
| --- | --- |

(38)

Avstrija je stroške dela izračunala na podlagi 54 290 ur vožnje (Lenkerstunden) za upravljanje proge. Avstrija je pojasnila, da ta znesek temelji na številu kilometrov, potrebnih za upravljanje v skladu z urnikom, vključno s časom mirovanja, vendar brez povratnih voženj do končnih avtobusnih postajališč/garaž, počitka itd. Po mnenju Avstrije je Verkehrsverbund Tirol z 21 km na uro postavilo razmeroma visoko kilometrsko postavko na uro (15), saj je ta v Avstriji povprečno od 16 do 18 km na uro.

| (39) | Avstrija je navedla, da je bruto urna postavka za uro vožnje (skupaj z dajatvami in davki ter stroški garažiranja, vzdrževanja, upravljanja in dodatnega osebja) ocenjena na [...] EUR. Ta znesek je sestavljen na podlagi spodaj navedenega. Z avstrijsko kolektivno pogodbo iz leta 2002 za zaposlene v zasebnopravnih avtobusnih podjetjih je določena povprečna neto urna postavka v višini 7,55 EUR. K temu znesku je treba najprej prišteti dodatke za nedeljsko in praznično delo ter plačilo nadur, davkov in prispevkov za socialno varnost. Ob upoštevanju teh dodatnih stroškov znaša povprečna urna postavka 16,30 EUR. |
| --- | --- |

(39)

Avstrija je navedla, da je bruto urna postavka za uro vožnje (skupaj z dajatvami in davki ter stroški garažiranja, vzdrževanja, upravljanja in dodatnega osebja) ocenjena na [...] EUR. Ta znesek je sestavljen na podlagi spodaj navedenega. Z avstrijsko kolektivno pogodbo iz leta 2002 za zaposlene v zasebnopravnih avtobusnih podjetjih je določena povprečna neto urna postavka v višini 7,55 EUR. K temu znesku je treba najprej prišteti dodatke za nedeljsko in praznično delo ter plačilo nadur, davkov in prispevkov za socialno varnost. Ob upoštevanju teh dodatnih stroškov znaša povprečna urna postavka 16,30 EUR.

| (40) | Tej urni postavki je treba prišteti še dodaten strošek za plačilo osebja v garažah, razpolaganje in upravljanje, ki je približno [...] %. Ob upoštevanju vseh teh režijskih stroškov stane ura avtobusnega upravljanja [...] EUR. |
| --- | --- |

(40)

Tej urni postavki je treba prišteti še dodaten strošek za plačilo osebja v garažah, razpolaganje in upravljanje, ki je približno [...] %. Ob upoštevanju vseh teh režijskih stroškov stane ura avtobusnega upravljanja [...] EUR.

| (41) | Če letno število ur vožnje pomnožimo s povprečno urno postavko, znašajo skupni stroški dela [...] EUR (16). |
| --- | --- |

(41)

Če letno število ur vožnje pomnožimo s povprečno urno postavko, znašajo skupni stroški dela [...] EUR (16).

3.2.1.2   Stroški goriva in vzdrževanja

| (42) | Kar zadeva stroške goriva in vzdrževanja, je Verkehrsbund Tirol predpostavil, da znašajo stroški za vsak po urniku načrtovani kilometer (1 157 568 km) [...] EUR, tj. skupaj [...] EUR. Ta znesek vključuje vse stroške, povezane z vozili, razen stroškov financiranja, amortizacije in kontrole. |
| --- | --- |

(42)

Kar zadeva stroške goriva in vzdrževanja, je Verkehrsbund Tirol predpostavil, da znašajo stroški za vsak po urniku načrtovani kilometer (1 157 568 km) [...] EUR, tj. skupaj [...] EUR. Ta znesek vključuje vse stroške, povezane z vozili, razen stroškov financiranja, amortizacije in kontrole.

| (43) | Avstrija je svoj izračun natančno pojasnila. Zadevni izračun temelji na predpostavki, da bodo za proge v okrožju Lienz potrebni štirje 15-metrski avtobusi, ki porabijo 45 litrov goriva na 100 km, in enaindvajset 12-metrskih avtobusov, ki porabijo 36 litrov goriva na 100 km. Ta vozni park naj bi predvidoma skupaj porabil 478 000 litrov goriva. Na podlagi cene dizelskega goriva, ki je [...] EUR/liter, torej skupni stroški goriva znašajo [...] EUR. |
| --- | --- |

(43)

Avstrija je svoj izračun natančno pojasnila. Zadevni izračun temelji na predpostavki, da bodo za proge v okrožju Lienz potrebni štirje 15-metrski avtobusi, ki porabijo 45 litrov goriva na 100 km, in enaindvajset 12-metrskih avtobusov, ki porabijo 36 litrov goriva na 100 km. Ta vozni park naj bi predvidoma skupaj porabil 478 000 litrov goriva. Na podlagi cene dizelskega goriva, ki je [...] EUR/liter, torej skupni stroški goriva znašajo [...] EUR.

| (44) | Predvideni stroški vzdrževanja znašajo [...] EUR na avtobus (stroški dela in materialni stroški), tj. skupaj [...] EUR za 25 avtobusov. Stroški goriva in vzdrževanja skupaj znašajo [...] EUR. |
| --- | --- |

(44)

Predvideni stroški vzdrževanja znašajo [...] EUR na avtobus (stroški dela in materialni stroški), tj. skupaj [...] EUR za 25 avtobusov. Stroški goriva in vzdrževanja skupaj znašajo [...] EUR.

| (45) | To že presega znesek [...] EUR, ki je bil sprejet kot izhodišče za primerjavo. Zato avstrijski organi menijo, da je pri stroškovni postavki „gorivo in vzdrževanje“ dana zelo konzervativna ocena. |
| --- | --- |

(45)

To že presega znesek [...] EUR, ki je bil sprejet kot izhodišče za primerjavo. Zato avstrijski organi menijo, da je pri stroškovni postavki „gorivo in vzdrževanje“ dana zelo konzervativna ocena.

3.2.1.3   Stroški nakupa in amortizacije vozil

| (46) | Stroški nakupa in amortizacije vozil v višini [...] EUR temeljijo na spodaj navedenih predpostavkah:






  (a) | Avtobusne proge je treba upravljati s štirimi 15-metrskimi avtobusi in enaindvajsetimi 12-metrskimi avtobusi. |
| --- | --- | --- |

(46)

Stroški nakupa in amortizacije vozil v višini [...] EUR temeljijo na spodaj navedenih predpostavkah:

(a)

Avtobusne proge je treba upravljati s štirimi 15-metrskimi avtobusi in enaindvajsetimi 12-metrskimi avtobusi.

| (b) | V pogodbi o izvajanju javne službe je določeno, da povprečna starost voznega parka ne sme preseči šest let in da je treba vsako leto obnoviti vsaj 10 % voznega parka. |
| --- | --- |

(b)

V pogodbi o izvajanju javne službe je določeno, da povprečna starost voznega parka ne sme preseči šest let in da je treba vsako leto obnoviti vsaj 10 % voznega parka.

| (c) | Nakupna cena za 12-metrski avtobus je [...] EUR, povprečni letni donos kapitala je 5 %, amortizacijska doba pa je osem let. Torej znaša anuiteta [...] EUR na vozilo. |
| --- | --- |

(c)

Nakupna cena za 12-metrski avtobus je [...] EUR, povprečni letni donos kapitala je 5 %, amortizacijska doba pa je osem let. Torej znaša anuiteta [...] EUR na vozilo.

| (d) | Ker je na podlagi pogodbe dovoljena uporaba vozil za 12-letno obdobje, se tretjina voznega parka uporablja kljub temu, da je bila že v celoti amortizirana. Stroški nakupa in amortizacije vozil torej zadevajo le dve tretjini voznega parka, tj. 16 vozil. |
| --- | --- |

(d)

Ker je na podlagi pogodbe dovoljena uporaba vozil za 12-letno obdobje, se tretjina voznega parka uporablja kljub temu, da je bila že v celoti amortizirana. Stroški nakupa in amortizacije vozil torej zadevajo le dve tretjini voznega parka, tj. 16 vozil.

| (47) | Na podlagi teh predpostavk znašajo letni stroški nakupa in amortizacije vozil [...] EUR (17). |
| --- | --- |

(47)

Na podlagi teh predpostavk znašajo letni stroški nakupa in amortizacije vozil [...] EUR (17).

3.2.1.4   Upravni stroški

| (48) | Kar zadeva upravne stroške v višini [...] EUR, je Verkehrsverbund Tirol za izračune upošteval [...] % vseh drugih stroškov glede na stroškovno postavko (18). Ta znesek vključuje stroške za najem pisarne in pisarniško opremo. |
| --- | --- |

(48)

Kar zadeva upravne stroške v višini [...] EUR, je Verkehrsverbund Tirol za izračune upošteval [...] % vseh drugih stroškov glede na stroškovno postavko (18). Ta znesek vključuje stroške za najem pisarne in pisarniško opremo.

3.2.2   Preverjanje stroškov glede na različne stroškovne kategorije

| (49) | Preverjanje stroškov glede na različne stroškovne kategorije je izračun verodostojnosti različnih stroškovnih kategorij. Verkehrsverbund Tirol je kot izhodišče za primerjavo upošteval naslednje stroške:






  Stroškovne kategorije | Stroški |
| --- | --- | --- |
| Stroški za voznika | [...] EUR |
| Stroški dela (razen stroškov za voznika) | [...] EUR |
| Stroški vozil (amortizacija) | [...] EUR |
| Stroški goriva | [...] EUR |
| Stroški pnevmatik | [...] EUR |
| Drugi stroški (popravila, vzdrževanje itd.) | [...] EUR |
| Upravni stroški | [...] EUR |
| Skupaj | [...] EUR |

(49)

Preverjanje stroškov glede na različne stroškovne kategorije je izračun verodostojnosti različnih stroškovnih kategorij. Verkehrsverbund Tirol je kot izhodišče za primerjavo upošteval naslednje stroške:

Stroškovne kategorije

Stroški

Stroški za voznika

[...] EUR

Stroški dela (razen stroškov za voznika)

[...] EUR

Stroški vozil (amortizacija)

[...] EUR

Stroški goriva

[...] EUR

Stroški pnevmatik

[...] EUR

Drugi stroški (popravila, vzdrževanje itd.)

[...] EUR

Upravni stroški

[...] EUR

Skupaj

[...] EUR

| (50) | Tudi ta izhodišča so podrobneje pojasnjena. |
| --- | --- |

(50)

Tudi ta izhodišča so podrobneje pojasnjena.

3.2.2.1   Stroški za voznika

| (51) | Verkehrsverbund Tirol je kot osnovo za izračun stroškov za voznika upošteval 28 voznikov, kar je po mnenju Avstrije – ob upoštevanju dopusta, nedejavnih obdobij zaradi bolniške odsotnosti itd. – nizka osnova za 25 avtobusov. Čeprav je z avstrijsko kolektivno pogodbo za zaposlene v zasebnopravnih avtobusnih podjetjih predvidena letna bruto plača v višini [...] EUR (brez kakršnih koli dodatkov ali davkov), je Verkehrsverbund Tirol predvidel le [...] EUR. Stroški dela torej znašajo [...] EUR. |
| --- | --- |

(51)

Verkehrsverbund Tirol je kot osnovo za izračun stroškov za voznika upošteval 28 voznikov, kar je po mnenju Avstrije – ob upoštevanju dopusta, nedejavnih obdobij zaradi bolniške odsotnosti itd. – nizka osnova za 25 avtobusov. Čeprav je z avstrijsko kolektivno pogodbo za zaposlene v zasebnopravnih avtobusnih podjetjih predvidena letna bruto plača v višini [...] EUR (brez kakršnih koli dodatkov ali davkov), je Verkehrsverbund Tirol predvidel le [...] EUR. Stroški dela torej znašajo [...] EUR.

3.2.2.2   Stroški dela

| (52) | Kar zadeva druge stroške dela za upravno osebje ter razpolaganje in garažne storitve, je Verkehrsverbund Tirol prav tako predpostavil, da bo letna bruto plača znašala [...] EUR na zaposlenega. Predvideno je bilo, da bo zaposlenih osem oseb. Drugi stroški dela torej znašajo [...] EUR. |
| --- | --- |

(52)

Kar zadeva druge stroške dela za upravno osebje ter razpolaganje in garažne storitve, je Verkehrsverbund Tirol prav tako predpostavil, da bo letna bruto plača znašala [...] EUR na zaposlenega. Predvideno je bilo, da bo zaposlenih osem oseb. Drugi stroški dela torej znašajo [...] EUR.

3.2.2.3   Stroški vozil

| (53) | Stroški vozil temeljijo na predpostavki, ki je bila uporabljena že za preverjanje stroškov glede na posamezne stroškovne postavke. |
| --- | --- |

(53)

Stroški vozil temeljijo na predpostavki, ki je bila uporabljena že za preverjanje stroškov glede na posamezne stroškovne postavke.

3.2.2.4   Stroški goriva

| (54) | Kar zadeva stroške goriva, je Verkehrsverbund Tirol kot osnovo za izračun upošteval, da bo poraba goriva znašala 465 000 litrov. Kot povprečna cena goriva je bila upoštevana cena [...] EUR na liter. Stroški goriva torej skupaj znašajo [...] EUR (18). |
| --- | --- |

(54)

Kar zadeva stroške goriva, je Verkehrsverbund Tirol kot osnovo za izračun upošteval, da bo poraba goriva znašala 465 000 litrov. Kot povprečna cena goriva je bila upoštevana cena [...] EUR na liter. Stroški goriva torej skupaj znašajo [...] EUR (18).

3.2.2.5   Stroški pnevmatik

| (55) | Kar zadeva stroške pnevmatik, je Verkehrsverbund Tirol upošteval nakupno ceno v višini [...] EUR za dva para pnevmatik za 25 avtobusov na leto, kar skupaj znaša [...] EUR. Skupni stroški torej znašajo [...] EUR. |
| --- | --- |

(55)

Kar zadeva stroške pnevmatik, je Verkehrsverbund Tirol upošteval nakupno ceno v višini [...] EUR za dva para pnevmatik za 25 avtobusov na leto, kar skupaj znaša [...] EUR. Skupni stroški torej znašajo [...] EUR.

3.2.2.6   Drugi stroški

| (56) | Predvideno je, da bodo materialni stroški za vozila ter stroški za vzdrževanje, zavarovanje, davke itd. znašali približno [...] EUR na leto. Ta znesek vključuje letno zavarovanje v višini približno [...] EUR za posamezno vozilo in [...] EUR za vsak prevoženi kilometer. Vzdrževanje za 25 avtobusov stane [...] EUR na leto. Stroški najema garažnega prostora s površino 1 500 m2 znašajo [...] EUR na leto. |
| --- | --- |

(56)

Predvideno je, da bodo materialni stroški za vozila ter stroški za vzdrževanje, zavarovanje, davke itd. znašali približno [...] EUR na leto. Ta znesek vključuje letno zavarovanje v višini približno [...] EUR za posamezno vozilo in [...] EUR za vsak prevoženi kilometer. Vzdrževanje za 25 avtobusov stane [...] EUR na leto. Stroški najema garažnega prostora s površino 1 500 m2 znašajo [...] EUR na leto.

3.2.2.7   Upravni stroški

| (57) | Predvideno je, da bodo upravni stroški znašali [...] EUR na mesec, tj. [...] EUR na leto. |
| --- | --- |

(57)

Predvideno je, da bodo upravni stroški znašali [...] EUR na mesec, tj. [...] EUR na leto.

3.2.3   Sklep, ki ga je dala Avstrija glede tretjega in četrtega merila iz sodbe Altmark

| (58) | Avstrija meni, da je Verkehrsverbund Tirol ceno, ki jo je plačal družbi Postbus, določil na podlagi ustreznih, realističnih in konzervativnih ocen stroškov, ki bi jih imelo povprečno avtobusno podjetje za izvedbo primerljive pogodbe. Avstrija poudarja, da se cena, izplačana družbi Postbus, tj. 2 217 000 EUR, umešča v razpon med obema preverjanjema stroškov, katerih rezultat sta bila zneska 2 224 965 EUR oziroma 2 205 619 EUR. |
| --- | --- |

(58)

Avstrija meni, da je Verkehrsverbund Tirol ceno, ki jo je plačal družbi Postbus, določil na podlagi ustreznih, realističnih in konzervativnih ocen stroškov, ki bi jih imelo povprečno avtobusno podjetje za izvedbo primerljive pogodbe. Avstrija poudarja, da se cena, izplačana družbi Postbus, tj. 2 217 000 EUR, umešča v razpon med obema preverjanjema stroškov, katerih rezultat sta bila zneska 2 224 965 EUR oziroma 2 205 619 EUR.

| (59) | Zato Avstrija meni, da je mogoče prekomerno nadomestilo, ki naj bi bilo izplačano družbi Postbus, izključiti in da plačilo družbi Postbus ustreza ceni, ki bi jo za izvedbo obravnavanih prevoznih storitev zahtevalo povprečno, dobro vodeno podjetje, ki ima na voljo ustrezna prevozna sredstva. |
| --- | --- |

(59)

Zato Avstrija meni, da je mogoče prekomerno nadomestilo, ki naj bi bilo izplačano družbi Postbus, izključiti in da plačilo družbi Postbus ustreza ceni, ki bi jo za izvedbo obravnavanih prevoznih storitev zahtevalo povprečno, dobro vodeno podjetje, ki ima na voljo ustrezna prevozna sredstva.

3.3   Združljivost pogodbe o izvajanju javne službe z Uredbo (EGS) št. 1191/69

| (60) | Iz razlogov, navedenih v oddelku 3.3, Avstrija meni, da je pogodba o izvajanju javne službe tudi v celoti skladna s členom 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69. |
| --- | --- |

(60)

Iz razlogov, navedenih v oddelku 3.3, Avstrija meni, da je pogodba o izvajanju javne službe tudi v celoti skladna s členom 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69.

4.   PRAVNA OCENA

| (61) | Najprej je treba zavreči utemeljitev Avstrije, na podlagi katere naj se člen 87(1) Pogodbe ES ne bi uporabljal za pogodbo o izvajanju javne službe, ki spada na področje uporabe Uredbe (EGS) št. 1191/69. |
| --- | --- |

(61)

Najprej je treba zavreči utemeljitev Avstrije, na podlagi katere naj se člen 87(1) Pogodbe ES ne bi uporabljal za pogodbo o izvajanju javne službe, ki spada na področje uporabe Uredbe (EGS) št. 1191/69.

| (62) | Uredba (EGS) št. 1191/69 namreč med drugim omogoča, da se nekatere pomoči, ki jih dodelijo države članice kot nadomestilo za naloženo obveznost izvajanja javne službe, obravnavajo kot združljive s skupnim trgom in državam članicam zato ni treba izpolniti obveznosti iz člena 88(3) Pogodbe ES, na podlagi katerega je treba pomoči pred izvedbo priglasiti Komisiji. |
| --- | --- |

(62)

Uredba (EGS) št. 1191/69 namreč med drugim omogoča, da se nekatere pomoči, ki jih dodelijo države članice kot nadomestilo za naloženo obveznost izvajanja javne službe, obravnavajo kot združljive s skupnim trgom in državam članicam zato ni treba izpolniti obveznosti iz člena 88(3) Pogodbe ES, na podlagi katerega je treba pomoči pred izvedbo priglasiti Komisiji.

| (63) | Vendar se pravila, ki so za državne pomoči določena z Uredbo (EGS) št. 1191/69, uporabljajo le za ukrepe, ki jih je mogoče šteti za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Drugače povedano, Uredba (EGS) št. 1191/69 je uredba o združljivosti. |
| --- | --- |

(63)

Vendar se pravila, ki so za državne pomoči določena z Uredbo (EGS) št. 1191/69, uporabljajo le za ukrepe, ki jih je mogoče šteti za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Drugače povedano, Uredba (EGS) št. 1191/69 je uredba o združljivosti.

| (64) | Zato je treba najprej preučiti, ali so plačila, določena s pogodbo med družbo Postbus in Verkehrsverbund Tirol, državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Če je ta pogoj izpolnjen, je nato treba preučiti, ali so zadevna plačila združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(64)

Zato je treba najprej preučiti, ali so plačila, določena s pogodbo med družbo Postbus in Verkehrsverbund Tirol, državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Če je ta pogoj izpolnjen, je nato treba preučiti, ali so zadevna plačila združljiva s skupnim trgom.

4.1   Obstoj pomoči

| (65) | V členu 87(1) Pogodbe ES je določeno: „Razen če ta pogodba ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(65)

V členu 87(1) Pogodbe ES je določeno: „Razen če ta pogodba ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (66) | Avtobusni prevozniki, kakršen je družba Postbus, opravljajo gospodarsko dejavnost, tj. prevoz potnikov za plačilo; torej so podjetja v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(66)

Avtobusni prevozniki, kakršen je družba Postbus, opravljajo gospodarsko dejavnost, tj. prevoz potnikov za plačilo; torej so podjetja v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (67) | Družbi Postbus subvencije izplačuje Verkehrsverbund Tirol, ki ga financirata tirolska Land in zvezna vlada. Zadevni zneski se torej izplačajo iz državnih sredstev. |
| --- | --- |

(67)

Družbi Postbus subvencije izplačuje Verkehrsverbund Tirol, ki ga financirata tirolska Land in zvezna vlada. Zadevni zneski se torej izplačajo iz državnih sredstev.

| (68) | Nato se postavlja vprašanje, ali je družba Postbus prek pogodbe o izvajanju javne službe, na katero se nanaša ta odločba, pridobila selektivno gospodarsko prednost. Sodišče je merila, ki jih je treba uporabiti za presojo o tem, ali obstaja nadomestilo za izvajanje javne službe, opredelilo v sodbi v zadevi „Altmark Trans“ (19):
  „Javne subvencije, katerih namen je omogočiti uporabo rednih storitev mestnega, primestnega ali regionalnega prevoza, ne spadajo na področje uporabe te določbe, če je treba take subvencije obravnavati kot nadomestilo za storitve, ki so jih opravila podjetja, ki so prejemniki zadevnega nadomestila, za izvajanje obveznosti javne službe [...]“
  Po mnenju Sodišča je ta pogoj izpolnjen, če so izpolnjena naslednja štiri merila:






  „— | prvič, podjetje, ki je prejemnik nadomestila, mora dejansko opravljati obveznosti javne službe in te morajo biti jasno opredeljene; |
| --- | --- | --- |

(68)

Nato se postavlja vprašanje, ali je družba Postbus prek pogodbe o izvajanju javne službe, na katero se nanaša ta odločba, pridobila selektivno gospodarsko prednost. Sodišče je merila, ki jih je treba uporabiti za presojo o tem, ali obstaja nadomestilo za izvajanje javne službe, opredelilo v sodbi v zadevi „Altmark Trans“ (19):

„Javne subvencije, katerih namen je omogočiti uporabo rednih storitev mestnega, primestnega ali regionalnega prevoza, ne spadajo na področje uporabe te določbe, če je treba take subvencije obravnavati kot nadomestilo za storitve, ki so jih opravila podjetja, ki so prejemniki zadevnega nadomestila, za izvajanje obveznosti javne službe [...]“

Po mnenju Sodišča je ta pogoj izpolnjen, če so izpolnjena naslednja štiri merila:

„—

prvič, podjetje, ki je prejemnik nadomestila, mora dejansko opravljati obveznosti javne službe in te morajo biti jasno opredeljene;

| — | drugič, parametri, na podlagi katerih je izračunano nadomestilo, morajo biti določeni vnaprej na objektiven in pregleden način; |
| --- | --- |

—

drugič, parametri, na podlagi katerih je izračunano nadomestilo, morajo biti določeni vnaprej na objektiven in pregleden način;

| — | tretjič, nadomestilo ne sme presegati zneska, ki je potreben za kritje vseh stroškov ali dela stroškov, ki nastanejo pri izvajanju obveznosti javne službe, z upoštevanjem ustreznih prejemkov ter primernega dobička zaradi izvajanja teh obveznosti; |
| --- | --- |

—

tretjič, nadomestilo ne sme presegati zneska, ki je potreben za kritje vseh stroškov ali dela stroškov, ki nastanejo pri izvajanju obveznosti javne službe, z upoštevanjem ustreznih prejemkov ter primernega dobička zaradi izvajanja teh obveznosti;

| — | četrtič, če podjetje, ki naj bi izpolnjevalo obveznosti javnih storitev, v danem primeru ni izbrano v skladu s postopkom oddaje javnih naročil, [...] je treba stopnjo potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi nastali v običajnem podjetju, ki je dobro vodeno in ima zagotovljena ustrezna prevozna sredstva, pri izpolnjevanju navedenih obveznosti, pri čemer je treba upoštevati ustrezne prejemke in primeren dobiček pri izpolnjevanju obveznosti.“ |
| --- | --- |

—

četrtič, če podjetje, ki naj bi izpolnjevalo obveznosti javnih storitev, v danem primeru ni izbrano v skladu s postopkom oddaje javnih naročil, [...] je treba stopnjo potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi nastali v običajnem podjetju, ki je dobro vodeno in ima zagotovljena ustrezna prevozna sredstva, pri izpolnjevanju navedenih obveznosti, pri čemer je treba upoštevati ustrezne prejemke in primeren dobiček pri izpolnjevanju obveznosti.“

4.1.1   Podjetje, ki je prejemnik nadomestila, mora dejansko opravljati jasno opredeljene obveznosti javne službe

| (69) | V členu 2(1) Uredbe (EGS) št. 1191/69 so obveznosti javnih služb opredeljene: „Obveznosti javnih služb’ pomenijo obveznosti, ki jih zadevno prevozno podjetje, če bi upoštevalo lastne poslovne interese, ne bi prevzelo ali jih ne bi prevzelo v enakem obsegu ali pod enakimi pogoji.“ |
| --- | --- |

(69)

V členu 2(1) Uredbe (EGS) št. 1191/69 so obveznosti javnih služb opredeljene: „Obveznosti javnih služb’ pomenijo obveznosti, ki jih zadevno prevozno podjetje, če bi upoštevalo lastne poslovne interese, ne bi prevzelo ali jih ne bi prevzelo v enakem obsegu ali pod enakimi pogoji.“

| (70) | S pogodbo, ki sta jo sklenila podjetje Postbus in Verkehrsverbund Tirol, so formalizirane posebne zahteve, ki se naložijo izvajalcu storitev, da se zagotovi izvedba uravnoteženega prometnega omrežja ob upoštevanju podeželske značilnosti in redke poseljenosti ter geografskih značilnosti pokritih območij. Prav ti elementi lahko ponudnika takih storitev odvrnejo od tega, da bi jih sam ponujal kot izključno poslovne storitve. Podjetje Postbus je zavezano k zagotavljanju takih storitev, urniki, ki jih mora upoštevati, in proge, na katerih jih mora zagotavljati, pa so jasno določeni s pogodbo, kot je to navedeno v členu 2 pogodbe. |
| --- | --- |

(70)

S pogodbo, ki sta jo sklenila podjetje Postbus in Verkehrsverbund Tirol, so formalizirane posebne zahteve, ki se naložijo izvajalcu storitev, da se zagotovi izvedba uravnoteženega prometnega omrežja ob upoštevanju podeželske značilnosti in redke poseljenosti ter geografskih značilnosti pokritih območij. Prav ti elementi lahko ponudnika takih storitev odvrnejo od tega, da bi jih sam ponujal kot izključno poslovne storitve. Podjetje Postbus je zavezano k zagotavljanju takih storitev, urniki, ki jih mora upoštevati, in proge, na katerih jih mora zagotavljati, pa so jasno določeni s pogodbo, kot je to navedeno v členu 2 pogodbe.

| (71) | Iz pogodbe, ki sta jo sklenila Postbus in Verkehrsverbund Tirol, torej izhaja, da je družba Postbus dejansko zavezana za izvajanje javne prevozne službe v okrožju Lienz. Prvo merilo iz sodbe Altmark je torej izpolnjeno. |
| --- | --- |

(71)

Iz pogodbe, ki sta jo sklenila Postbus in Verkehrsverbund Tirol, torej izhaja, da je družba Postbus dejansko zavezana za izvajanje javne prevozne službe v okrožju Lienz. Prvo merilo iz sodbe Altmark je torej izpolnjeno.

4.1.2   Parametri, na podlagi katerih je izračunano nadomestilo in ki morajo biti določeni vnaprej na objektiven in pregleden način

| (72) | Drugič, treba je opredeliti, ali so bili parametri, na podlagi katerih je izračunano nadomestilo, določeni vnaprej na objektiven in pregleden način. |
| --- | --- |

(72)

Drugič, treba je opredeliti, ali so bili parametri, na podlagi katerih je izračunano nadomestilo, določeni vnaprej na objektiven in pregleden način.

| (73) | Pogodba ločuje med plačilom za Bestellleistungen in plačili za Bestandsleistungen. Kot je pojasnila Avstrija v odgovoru na odločitev o sprožitvi formalnega postopka preiskave, je s pogodbo za obe kategoriji prevoznih storitev določeno plačilo na prevoženi kilometer. Cena je 2,57 EUR/km za Bestellleistungen in 1,77 EUR/km za Bestandsleistungen. Bestandsleistungen se od Bestellleistungen razlikujejo le po tem, da je ena od komponent nadomestila prilagojena, da se sistematično upošteva znesek 1,77 EUR/km. |
| --- | --- |

(73)

Pogodba ločuje med plačilom za Bestellleistungen in plačili za Bestandsleistungen. Kot je pojasnila Avstrija v odgovoru na odločitev o sprožitvi formalnega postopka preiskave, je s pogodbo za obe kategoriji prevoznih storitev določeno plačilo na prevoženi kilometer. Cena je 2,57 EUR/km za Bestellleistungen in 1,77 EUR/km za Bestandsleistungen. Bestandsleistungen se od Bestellleistungen razlikujejo le po tem, da je ena od komponent nadomestila prilagojena, da se sistematično upošteva znesek 1,77 EUR/km.

| (74) | Navesti je treba, da je določitev nadomestila na podlagi cene na kilometer, ki ga je treba prevoziti, in skupnega števila kilometrov, ki jih je treba prevoziti, ustaljena praksa, kar zadeva pogodbe za zagotavljanje avtobusnega prevoza, zlasti če tveganje za dohodke iz prodaje vozovnic prevzame javni organ, ki zagotavlja organizacijo javnega prevoza. Komisija je po ponovnem pregledu vsebine pogodb na podlagi dodatnih pojasnil Avstrije ugotovila – v nasprotju z ugotovitvami, ki jih je na podlagi predhodne analize dala v točkah od 64 do 71 odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave –, da je pogodba, ki sta jo sklenila Postbus in Verkehrsverbund Tirol, taka pogodba. |
| --- | --- |

(74)

Navesti je treba, da je določitev nadomestila na podlagi cene na kilometer, ki ga je treba prevoziti, in skupnega števila kilometrov, ki jih je treba prevoziti, ustaljena praksa, kar zadeva pogodbe za zagotavljanje avtobusnega prevoza, zlasti če tveganje za dohodke iz prodaje vozovnic prevzame javni organ, ki zagotavlja organizacijo javnega prevoza. Komisija je po ponovnem pregledu vsebine pogodb na podlagi dodatnih pojasnil Avstrije ugotovila – v nasprotju z ugotovitvami, ki jih je na podlagi predhodne analize dala v točkah od 64 do 71 odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave –, da je pogodba, ki sta jo sklenila Postbus in Verkehrsverbund Tirol, taka pogodba.

| (75) | Z določitvijo nadomestila na podlagi cene na kilometer, ki ga je treba prevoziti, in skupnega števila kilometrov je izpolnjeno drugo merilo iz sodbe Altmark, saj sta cena na kilometer in skupno število kilometrov, ki jih je treba prevoziti, določena vnaprej na objektiven in pregleden način. |
| --- | --- |

(75)

Z določitvijo nadomestila na podlagi cene na kilometer, ki ga je treba prevoziti, in skupnega števila kilometrov je izpolnjeno drugo merilo iz sodbe Altmark, saj sta cena na kilometer in skupno število kilometrov, ki jih je treba prevoziti, določena vnaprej na objektiven in pregleden način.

| (76) | Drugo merilo iz sodbe Altmark je torej izpolnjeno. |
| --- | --- |

(76)

Drugo merilo iz sodbe Altmark je torej izpolnjeno.

4.1.3   Neobstoj prekomernih nadomestil

| (77) | Iz točk 96 do 102 odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave izhaja, da je po mnenju Komisije način, ki ga je uporabil Verkehrsverbund Tirol, da bi izključil plačilo prekomernega nadomestila – tj. preverjanje cene, ki jo je zahtevalo avtobusno podjetje, na podlagi treh načinov primerjanja povprečnih vrednosti, ugotovljenih v zadevnem sektorju –, mogoče sprejeti kot dokaz za neobstoj prekomernih nadomestil. |
| --- | --- |

(77)

Iz točk 96 do 102 odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave izhaja, da je po mnenju Komisije način, ki ga je uporabil Verkehrsverbund Tirol, da bi izključil plačilo prekomernega nadomestila – tj. preverjanje cene, ki jo je zahtevalo avtobusno podjetje, na podlagi treh načinov primerjanja povprečnih vrednosti, ugotovljenih v zadevnem sektorju –, mogoče sprejeti kot dokaz za neobstoj prekomernih nadomestil.

| (78) | Vendar je Komisija v obravnavanem primeru kljub temu menila, da je treba zaradi dejstva, da ni bilo javnega razpisa, in ker je neposredni konkurent družbe Postbus trdil, da Postbus prejema prekomerno nadomestilo, v tem primeru navedenemu konkurentu in vsem tretjim zainteresiranim stranem dati možnost, da se izrečejo o načinih, na katere Avstrija preverja stroške, preden lahko z gotovostjo presodi, da družba Postbus ne prejema prekomernega nadomestila. |
| --- | --- |

(78)

Vendar je Komisija v obravnavanem primeru kljub temu menila, da je treba zaradi dejstva, da ni bilo javnega razpisa, in ker je neposredni konkurent družbe Postbus trdil, da Postbus prejema prekomerno nadomestilo, v tem primeru navedenemu konkurentu in vsem tretjim zainteresiranim stranem dati možnost, da se izrečejo o načinih, na katere Avstrija preverja stroške, preden lahko z gotovostjo presodi, da družba Postbus ne prejema prekomernega nadomestila.

| (79) | Najprej je treba navesti, da je pritožnik obvestil Komisijo, da ni več zainteresiran za nadaljevanje zadevne pritožbe. Navesti je treba tudi, da neobstoja prekomernega nadomestila ni izpodbijala nobena tretja stran. |
| --- | --- |

(79)

Najprej je treba navesti, da je pritožnik obvestil Komisijo, da ni več zainteresiran za nadaljevanje zadevne pritožbe. Navesti je treba tudi, da neobstoja prekomernega nadomestila ni izpodbijala nobena tretja stran.

| (80) | Komisija poleg tega meni, da je Avstrija predložila dodatna pojasnila, ki dokazujejo, da je cena, ki jo je Verkehrsverbund Tirol plačal podjetju Postbus, sprejemljiva in primerna glede na povprečne stroške, ki so bili ugotovljeni v zadevnem industrijskem sektorju, in glede na izkušnje javne uprave. V oddelkih 3.3.1 do 3.3.3 so povzeti načini, uporabljeni pri izračunih, ter primerjave in sklepi, ki iz tega izhajajo. Ali splošneje, z metodo, kakršna je bila uporabljena v obravnavanem primeru, s katero se nadomestila sistematično, naknadno in na tri načine primerjajo s stroški v zadevnem sektorju, je mogoče preprečiti izplačevanje prekomernega nadomestila. Če bi bil na podlagi take primerjave ugotovljen obstoj prekomernega nadomestila, bi morala Avstrija zahtevati vračilo. |
| --- | --- |

(80)

Komisija poleg tega meni, da je Avstrija predložila dodatna pojasnila, ki dokazujejo, da je cena, ki jo je Verkehrsverbund Tirol plačal podjetju Postbus, sprejemljiva in primerna glede na povprečne stroške, ki so bili ugotovljeni v zadevnem industrijskem sektorju, in glede na izkušnje javne uprave. V oddelkih 3.3.1 do 3.3.3 so povzeti načini, uporabljeni pri izračunih, ter primerjave in sklepi, ki iz tega izhajajo. Ali splošneje, z metodo, kakršna je bila uporabljena v obravnavanem primeru, s katero se nadomestila sistematično, naknadno in na tri načine primerjajo s stroški v zadevnem sektorju, je mogoče preprečiti izplačevanje prekomernega nadomestila. Če bi bil na podlagi take primerjave ugotovljen obstoj prekomernega nadomestila, bi morala Avstrija zahtevati vračilo.

| (81) | Iz tega izhaja, da družba Postbus za izvajanje pogodbe o javni službi, na katero se nanaša ta odločba, ne prejema prekomernega nadomestila in je zato tretje merilo iz sodbe Altmark izpolnjeno. |
| --- | --- |

(81)

Iz tega izhaja, da družba Postbus za izvajanje pogodbe o javni službi, na katero se nanaša ta odločba, ne prejema prekomernega nadomestila in je zato tretje merilo iz sodbe Altmark izpolnjeno.

4.1.4   Cena, ki se ujema s stroški povprečnega, dobro vodenega podjetja, ki ima zagotovljena ustrezna prevozna sredstva

| (82) | Treba je še preveriti, ali se cena, ki jo Verkehrsverbund Tirol plačuje družbi Postbus, ujema s stroški povprečnega, dobro vodenega podjetja, ki ima zagotovljena ustrezna prevozna sredstva. Da bi preverili, ali je to merilo izpolnjeno, je treba ločeno analizirati njegove tri komponente. |
| --- | --- |

(82)

Treba je še preveriti, ali se cena, ki jo Verkehrsverbund Tirol plačuje družbi Postbus, ujema s stroški povprečnega, dobro vodenega podjetja, ki ima zagotovljena ustrezna prevozna sredstva. Da bi preverili, ali je to merilo izpolnjeno, je treba ločeno analizirati njegove tri komponente.

4.1.4.1   Stroški povprečnega podjetja

| (83) | Glede tega je treba najprej navesti, da je Avstrija pri kontrolnih izračunih kot izhodišče uporabila standardne parametre, za katere je bilo ugotovljeno, da so povprečne vrednosti za zadevni industrijski sektor. Te parametre je torej mogoče obravnavati kot povprečje zadevnega sektorja. |
| --- | --- |

(83)

Glede tega je treba najprej navesti, da je Avstrija pri kontrolnih izračunih kot izhodišče uporabila standardne parametre, za katere je bilo ugotovljeno, da so povprečne vrednosti za zadevni industrijski sektor. Te parametre je torej mogoče obravnavati kot povprečje zadevnega sektorja.

| (84) | Zato se stroški družbe Postbus ujemajo s stroški povprečne avstrijske družbe. |
| --- | --- |

(84)

Zato se stroški družbe Postbus ujemajo s stroški povprečne avstrijske družbe.

4.1.4.2   Stroški dobro vodenega podjetja

| (85) | Nato se postavlja vprašanje, ali se stroški družbe Postbus ujemajo tudi s stroški dobro vodenega podjetja. V sektorju avtobusnega prevoza, v katerem so dolgo prevladovali monopoli in so se naročila dodeljevala brez javnih razpisov, ni nujno, da je vsako podjetje, ki deluje na trgu, tudi dobro vodeno podjetje. |
| --- | --- |

(85)

Nato se postavlja vprašanje, ali se stroški družbe Postbus ujemajo tudi s stroški dobro vodenega podjetja. V sektorju avtobusnega prevoza, v katerem so dolgo prevladovali monopoli in so se naročila dodeljevala brez javnih razpisov, ni nujno, da je vsako podjetje, ki deluje na trgu, tudi dobro vodeno podjetje.

| (86) | Glede tega je treba navesti, da Avstrija ni predložila pojasnila, iz katerega bi izhajalo, da ti parametri odsevajo tudi povprečje dobro vodenega podjetja. Komisija meni, da bi se Avstrija lahko na primer sklicevala na povprečne stroške podjetij, ki so bila v zadnjih letih izbrana na več razpisih v obravnavanem sektorju. |
| --- | --- |

(86)

Glede tega je treba navesti, da Avstrija ni predložila pojasnila, iz katerega bi izhajalo, da ti parametri odsevajo tudi povprečje dobro vodenega podjetja. Komisija meni, da bi se Avstrija lahko na primer sklicevala na povprečne stroške podjetij, ki so bila v zadnjih letih izbrana na več razpisih v obravnavanem sektorju.

| (87) | Poleg tega je treba opozoriti, da se ceni za Bestellleistungen in za Bestandsleistungen razlikujeta za 0,80 EUR/km. Zdi se, da to pomeni, da ima družba Postbus na voljo določen manevrski prostor, znotraj katerega lahko izboljša učinkovitost, kar zadeva Bestellleistungen. |
| --- | --- |

(87)

Poleg tega je treba opozoriti, da se ceni za Bestellleistungen in za Bestandsleistungen razlikujeta za 0,80 EUR/km. Zdi se, da to pomeni, da ima družba Postbus na voljo določen manevrski prostor, znotraj katerega lahko izboljša učinkovitost, kar zadeva Bestellleistungen.

| (88) | Na podlagi tega je mogoče ugotoviti, da Avstrija ni dokazala, da se cena, ki jo Verkehrsverbund Tirol plačuje družbi Postbus, ujema s stroški dobro vodenega podjetja. Četrto merilo iz sodbe Altmark torej ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(88)

Na podlagi tega je mogoče ugotoviti, da Avstrija ni dokazala, da se cena, ki jo Verkehrsverbund Tirol plačuje družbi Postbus, ujema s stroški dobro vodenega podjetja. Četrto merilo iz sodbe Altmark torej ni izpolnjeno.

4.1.4.3   Sklep glede upoštevanja meril iz sodbe Altmark

| (89) | Ker so zadevna štiri merila kumulativna, mora Komisija na podlagi dejstva, da eno od njih ni izpolnjeno, samodejno skleniti, da je treba zadevna plačila obravnavati, kot da podjetju Postbus podeljujejo selektivno gospodarsko prednost. |
| --- | --- |

(89)

Ker so zadevna štiri merila kumulativna, mora Komisija na podlagi dejstva, da eno od njih ni izpolnjeno, samodejno skleniti, da je treba zadevna plačila obravnavati, kot da podjetju Postbus podeljujejo selektivno gospodarsko prednost.

4.1.5   Izkrivljanje konkurence in vplivi na trgovino

| (90) | Podjetje Postbus deluje na celotnem avstrijskem trgu avtobusnega prevoza in ima velik tržni delež. Podelitev ekonomske prednosti temu podjetju lahko torej povzroči izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(90)

Podjetje Postbus deluje na celotnem avstrijskem trgu avtobusnega prevoza in ima velik tržni delež. Podelitev ekonomske prednosti temu podjetju lahko torej povzroči izkrivljanje konkurence.

| (91) | V obravnavanem primeru lahko izkrivljanje konkurence izhaja zlasti iz dejstva, da je javno financiranje dodeljeno podjetju, ki ima licenco za avtobusni prevoz v zadevnem okrožju. S tem javnim financiranjem bi lahko torej drugim podjetjem preprečili, da bi pridobila licence za upravljanje prog javnega prevoza, saj se s tem okrepi položaj podjetij, ki so prejemniki plačila, in jim je tako omogočeno, da ob obnovitvi licenc ponudijo privlačnejše poslovne pogoje. |
| --- | --- |

(91)

V obravnavanem primeru lahko izkrivljanje konkurence izhaja zlasti iz dejstva, da je javno financiranje dodeljeno podjetju, ki ima licenco za avtobusni prevoz v zadevnem okrožju. S tem javnim financiranjem bi lahko torej drugim podjetjem preprečili, da bi pridobila licence za upravljanje prog javnega prevoza, saj se s tem okrepi položaj podjetij, ki so prejemniki plačila, in jim je tako omogočeno, da ob obnovitvi licenc ponudijo privlačnejše poslovne pogoje.

| (92) | Kar zadeva možnost, da bi obravnavani ukrep vplival na trgovino med državami članicami, je treba najprej navesti, da je lokalni ali regionalni trg javnega prevoza odprt za konkurenco v Avstriji in drugih državah članicah, kar pomeni, da na tem trgu eno ali več podjetij nima državnega monopola. |
| --- | --- |

(92)

Kar zadeva možnost, da bi obravnavani ukrep vplival na trgovino med državami članicami, je treba najprej navesti, da je lokalni ali regionalni trg javnega prevoza odprt za konkurenco v Avstriji in drugih državah članicah, kar pomeni, da na tem trgu eno ali več podjetij nima državnega monopola.

| (93) | V tem okviru je treba opozoriti na točko 77 in naslednje iz sodbe Altmark Trans, v katerih je Sodišče odločilo:
  „[...] Obstaja možnost, da javna subvencija, ki se dodeli podjetju, ki zagotavlja le lokalne in regionalne prevozne storitve, pri čemer ne zagotavlja prevoznih storitev zunaj države izvora, lahko vseeno vpliva na trgovino med državami članicami.
  Kadar država članica dodeli javno subvencijo podjetju, lahko obseg zagotavljanja prevoznih storitev tega podjetja iz tega razloga ostane enak ali se poveča, zaradi česar imajo podjetja, ki so ustanovljena v drugih državah članicah, manj možnosti za zagotavljanje svojih prevoznih storitev na trgu te države članice (glede tega glej sodbi z dne 13. julija 1988 v zadevi Francija proti Komisiji, 102/87, Recueil, str. 4067, točka 19, in z dne 21. marca 1991 v zadevi Italija proti Komisiji, C-305/89, Recueil, str. I-1603, točka 26, ter zgoraj navedeno sodbo Španija proti Komisiji, točka 40).
  [...]
  Drugi pogoj za uporabo člena 92(1) Pogodbe, tj. da lahko pomoč vpliva na trgovino med državami članicami, zato ni odvisen od lokalnega ali regionalnega značaja prevoznih storitev ali od obsega zadevnega področja dejavnosti.“ |
| --- | --- |

(93)

V tem okviru je treba opozoriti na točko 77 in naslednje iz sodbe Altmark Trans, v katerih je Sodišče odločilo:

„[...] Obstaja možnost, da javna subvencija, ki se dodeli podjetju, ki zagotavlja le lokalne in regionalne prevozne storitve, pri čemer ne zagotavlja prevoznih storitev zunaj države izvora, lahko vseeno vpliva na trgovino med državami članicami.

Kadar država članica dodeli javno subvencijo podjetju, lahko obseg zagotavljanja prevoznih storitev tega podjetja iz tega razloga ostane enak ali se poveča, zaradi česar imajo podjetja, ki so ustanovljena v drugih državah članicah, manj možnosti za zagotavljanje svojih prevoznih storitev na trgu te države članice (glede tega glej sodbi z dne 13. julija 1988 v zadevi Francija proti Komisiji, 102/87, Recueil, str. 4067, točka 19, in z dne 21. marca 1991 v zadevi Italija proti Komisiji, C-305/89, Recueil, str. I-1603, točka 26, ter zgoraj navedeno sodbo Španija proti Komisiji, točka 40).

[...]

Drugi pogoj za uporabo člena 92(1) Pogodbe, tj. da lahko pomoč vpliva na trgovino med državami članicami, zato ni odvisen od lokalnega ali regionalnega značaja prevoznih storitev ali od obsega zadevnega področja dejavnosti.“

| (94) | Torej ni mogoče izključiti možnosti, da so se zaradi obravnavanega ukrepa zmanjšale možnosti podjetij s sedežem v drugih državah članicah, kar zadeva zagotavljanje prevoznih storitev na avstrijskem trgu. |
| --- | --- |

(94)

Torej ni mogoče izključiti možnosti, da so se zaradi obravnavanega ukrepa zmanjšale možnosti podjetij s sedežem v drugih državah članicah, kar zadeva zagotavljanje prevoznih storitev na avstrijskem trgu.

| (95) | Torej bi lahko javno financiranje, ki ga je Verkehrsverbund Tirol zagotovil družbi Postbus, povzročilo izkrivljanje konkurence in vplivalo na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(95)

Torej bi lahko javno financiranje, ki ga je Verkehrsverbund Tirol zagotovil družbi Postbus, povzročilo izkrivljanje konkurence in vplivalo na trgovino med državami članicami.

4.1.6   Sklepna ugotovitev

| (96) | Ker ni izpolnjeno četrto merilo iz sodbe Altmark in so hkrati izpolnjeni drugi pogoji iz člena 87(1) Pogodbe ES, Komisija meni, da so obravnavana plačila državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(96)

Ker ni izpolnjeno četrto merilo iz sodbe Altmark in so hkrati izpolnjeni drugi pogoji iz člena 87(1) Pogodbe ES, Komisija meni, da so obravnavana plačila državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (97) | Zato je treba preučiti, ali je mogoče zadevne pomoči razglasiti za združljive s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(97)

Zato je treba preučiti, ali je mogoče zadevne pomoči razglasiti za združljive s skupnim trgom.

4.2   Združljivost pomoči

| (98) | V členu 73 Pogodbe ES je za kopenski promet določeno: „Pomoči so združljive s to pogodbo, če so potrebne za usklajevanje prevoza ali če so nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe“. |
| --- | --- |

(98)

V členu 73 Pogodbe ES je za kopenski promet določeno: „Pomoči so združljive s to pogodbo, če so potrebne za usklajevanje prevoza ali če so nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe“.

4.2.1   Sodna praksa iz sodbe Altmark glede uporabe člena 73

| (99) | Sodišče je menilo, da je „v členu 77 [postal člen 73 Pogodbe ES [...]] določeno, da so pomoči združljive s to pogodbo, če so potrebne za usklajevanje prevoza ali če so nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe. [...] Odkar je bila sprejeta Uredba (EGS) št. 1107/70 o dodeljevanju pomoči v železniškem in cestnem prevozu ter prevozu po celinskih plovnih poteh, se države članice – razen v primerih, na katere se nanaša sekundarno pravo Skupnosti – ne smejo več sklicevati na prednost iz člena 77 Pogodbe, v katerem je določeno, da so pomoči združljive s Pogodbo, če so potrebne za usklajevanje prevoza ali če so nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe. Če se torej v danem primeru Uredba (EGS) št. 1191/69 o ukrepanju držav članic glede obveznosti javne službe v železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh ne uporablja in spadajo zadevne subvencije z postopka v glavni stvari na področje uporabe člena 92(1) Pogodbe ES (po spremembi postal člen 87(1)), so v Uredbi (EGS) št. 1107/70 izčrpno navedeni pogoji, pod katerimi lahko organi držav članic dodelijo pomoči na podlagi člena 77 Pogodbe“ (20). |
| --- | --- |

(99)

Sodišče je menilo, da je „v členu 77 [postal člen 73 Pogodbe ES [...]] določeno, da so pomoči združljive s to pogodbo, če so potrebne za usklajevanje prevoza ali če so nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe. [...] Odkar je bila sprejeta Uredba (EGS) št. 1107/70 o dodeljevanju pomoči v železniškem in cestnem prevozu ter prevozu po celinskih plovnih poteh, se države članice – razen v primerih, na katere se nanaša sekundarno pravo Skupnosti – ne smejo več sklicevati na prednost iz člena 77 Pogodbe, v katerem je določeno, da so pomoči združljive s Pogodbo, če so potrebne za usklajevanje prevoza ali če so nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe. Če se torej v danem primeru Uredba (EGS) št. 1191/69 o ukrepanju držav članic glede obveznosti javne službe v železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh ne uporablja in spadajo zadevne subvencije z postopka v glavni stvari na področje uporabe člena 92(1) Pogodbe ES (po spremembi postal člen 87(1)), so v Uredbi (EGS) št. 1107/70 izčrpno navedeni pogoji, pod katerimi lahko organi držav članic dodelijo pomoči na podlagi člena 77 Pogodbe“ (20).

| (100) | Zato se postavlja vprašanje, ali Uredba (EGS) št. 1191/69 ali Uredba (EGS) št. 1107/70 vsebujeta pravila glede združljivosti za državne pomoči, ki jih je mogoče uporabiti v obravnavanem primeru. |
| --- | --- |

(100)

Zato se postavlja vprašanje, ali Uredba (EGS) št. 1191/69 ali Uredba (EGS) št. 1107/70 vsebujeta pravila glede združljivosti za državne pomoči, ki jih je mogoče uporabiti v obravnavanem primeru.

4.2.2   Združljivost na podlagi Uredbe (EGS) št. 1191/69

4.2.2.1   Področje uporabe Uredbe (EGS) št. 1191/69

| (101) | V členu 1(1) in (2) je področje uporabe Uredbe (EGS) št. 1191/69 opredeljeno:
  „1.   Ta uredba se uporablja za prevozna podjetja, ki opravljajo storitve v železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh. Države članice lahko s področja uporabe te uredbe izključijo vsa podjetja, katerih dejavnosti so omejene samo na izvajanje mestnih, primestnih ali regionalnih prevozov.
  2.   Za namene te uredbe:






  — | ‚mestni in primestni prevozi‘ pomenijo prevozne storitve za zadovoljevanje potreb mestnega središča ali mestnega območja ter potrebe po teh storitvah med mestom ali mestnim območjem in okoliškimi območji, |
| --- | --- | --- |

(101)

V členu 1(1) in (2) je področje uporabe Uredbe (EGS) št. 1191/69 opredeljeno:

„1.   Ta uredba se uporablja za prevozna podjetja, ki opravljajo storitve v železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh. Države članice lahko s področja uporabe te uredbe izključijo vsa podjetja, katerih dejavnosti so omejene samo na izvajanje mestnih, primestnih ali regionalnih prevozov.

2.   Za namene te uredbe:

—

‚mestni in primestni prevozi‘ pomenijo prevozne storitve za zadovoljevanje potreb mestnega središča ali mestnega območja ter potrebe po teh storitvah med mestom ali mestnim območjem in okoliškimi območji,

| — | ‚regionalni prevozi‘ pomenijo prevozne storitve za zadovoljevanje potreb regije po prevoznih storitvah.“ |
| --- | --- |

—

‚regionalni prevozi‘ pomenijo prevozne storitve za zadovoljevanje potreb regije po prevoznih storitvah.“

| (102) | Avstrija je uporabila možnost izključitve nekaterih podjetij s področja uporabe zadevne uredbe: na podlagi člena 2 Privatbahnunterstützungsgesetz 1998
   (21) so s področja uporabe Uredbe (EGS) št. 1191/69 izključena podjetja, katerih dejavnosti so omejene na izvajanje mestnih in primestnih prevozov. |
| --- | --- |

(102)

Avstrija je uporabila možnost izključitve nekaterih podjetij s področja uporabe zadevne uredbe: na podlagi člena 2 Privatbahnunterstützungsgesetz 1998
   (21) so s področja uporabe Uredbe (EGS) št. 1191/69 izključena podjetja, katerih dejavnosti so omejene na izvajanje mestnih in primestnih prevozov.

| (103) | Vendar so v zadevnem primeru obravnavane storitve regionalni prevozi. Zato se zanje uporablja Uredba (EGS) št. 1191/69. |
| --- | --- |

(103)

Vendar so v zadevnem primeru obravnavane storitve regionalni prevozi. Zato se zanje uporablja Uredba (EGS) št. 1191/69.

4.2.2.2   Sistem, ki ga je izbrala Avstrija

| (104) | V členu 1(3) do (5), Uredbe (EGS) št. 1191/69 sta opisana dva sistema, med katerima lahko države članice izbirajo, kar zadeva organizacijo in financiranje javnega prevoza, tj. sistem naložitve obveznosti javne službe in pogodbeni sistem:
  „3.   Pristojni organi držav članic prenehajo z vsemi obveznostmi javne službe, določenimi v tej uredbi, ki veljajo za železniški in cestni promet ter promet po celinskih plovnih poteh.
  4.   Da bi zagotovili ustrezne prevozne storitve, ki zlasti upoštevajo socialne in okoljske dejavnike ter načrtovanje mest in podeželja, ali da bi določenim skupinam potnikov ponudili posebne voznine, lahko pristojni organi držav članic s prevozniškim podjetjem sklenejo pogodbe o izvajanju javne službe. Pogoji in podrobnosti glede uresničevanja takih pogodb so določeni v oddelku V.
  5.   Vendar lahko pristojni organi držav članic ohranijo ali uvedejo obveznosti javne službe iz člena 2 za prevoze potnikov v mestnem, primestnem in regionalnem prometu. Pogoji in podrobnosti glede izvajanja, skupaj z načini nadomestila, so določeni v oddelkih II, III in IV. Kadar prevozno podjetje ne izvaja samo storitev javne službe, temveč opravlja tudi druge dejavnosti, mora izvajati javne službe kot ločene dejavnosti, pri tem pa izpolnjevati vsaj naslednje pogoje:






  (a) | poslovni računi so za vsako dejavnost ločeni, delež sredstev za vsako od teh dejavnosti pa se uporablja v skladu z veljavnimi računovodskimi pravili; |
| --- | --- | --- |

(104)

V členu 1(3) do (5), Uredbe (EGS) št. 1191/69 sta opisana dva sistema, med katerima lahko države članice izbirajo, kar zadeva organizacijo in financiranje javnega prevoza, tj. sistem naložitve obveznosti javne službe in pogodbeni sistem:

„3.   Pristojni organi držav članic prenehajo z vsemi obveznostmi javne službe, določenimi v tej uredbi, ki veljajo za železniški in cestni promet ter promet po celinskih plovnih poteh.

4.   Da bi zagotovili ustrezne prevozne storitve, ki zlasti upoštevajo socialne in okoljske dejavnike ter načrtovanje mest in podeželja, ali da bi določenim skupinam potnikov ponudili posebne voznine, lahko pristojni organi držav članic s prevozniškim podjetjem sklenejo pogodbe o izvajanju javne službe. Pogoji in podrobnosti glede uresničevanja takih pogodb so določeni v oddelku V.

5.   Vendar lahko pristojni organi držav članic ohranijo ali uvedejo obveznosti javne službe iz člena 2 za prevoze potnikov v mestnem, primestnem in regionalnem prometu. Pogoji in podrobnosti glede izvajanja, skupaj z načini nadomestila, so določeni v oddelkih II, III in IV. Kadar prevozno podjetje ne izvaja samo storitev javne službe, temveč opravlja tudi druge dejavnosti, mora izvajati javne službe kot ločene dejavnosti, pri tem pa izpolnjevati vsaj naslednje pogoje:

(a)

poslovni računi so za vsako dejavnost ločeni, delež sredstev za vsako od teh dejavnosti pa se uporablja v skladu z veljavnimi računovodskimi pravili;

| (b) | izdatki se izravnajo s prihodki iz poslovanja in s plačili javnih organov brez možnosti prenosa iz enega ali v drugi sektor dejavnosti podjetja.“ |
| --- | --- |

(b)

izdatki se izravnajo s prihodki iz poslovanja in s plačili javnih organov brez možnosti prenosa iz enega ali v drugi sektor dejavnosti podjetja.“

| (105) | Avstrija se je odločila za pogodbeni sistem (odstavek 19 ÖPNRV-G). Zato je treba za obravnavane ukrepe uporabiti predpise iz oddelka V Uredbe (EGS) št. 1191/69. |
| --- | --- |

(105)

Avstrija se je odločila za pogodbeni sistem (odstavek 19 ÖPNRV-G). Zato je treba za obravnavane ukrepe uporabiti predpise iz oddelka V Uredbe (EGS) št. 1191/69.

4.2.2.3   Uporaba oddelka V Uredbe (EGS) št. 1191/69

| (106) | Oddelek V Uredbe (EGS) št. 1191/69 je sestavljen iz enega samega člena (člena 14), v katerem je določeno:
  „1.   ‚Pogodba o izvajanju javne službe‘ pomeni pogodbo med pristojnimi organi države članice in prevoznim podjetjem, da se javnosti zagotovijo ustrezne prevozne storitve.
  Pogodba o izvajanju javne službe lahko obsega predvsem:






  — | prevozne storitve, ki zadovoljujejo določene standarde o stalnosti, rednosti, zmogljivosti in kakovosti, |
| --- | --- | --- |

(106)

Oddelek V Uredbe (EGS) št. 1191/69 je sestavljen iz enega samega člena (člena 14), v katerem je določeno:

„1.   ‚Pogodba o izvajanju javne službe‘ pomeni pogodbo med pristojnimi organi države članice in prevoznim podjetjem, da se javnosti zagotovijo ustrezne prevozne storitve.

Pogodba o izvajanju javne službe lahko obsega predvsem:

—

prevozne storitve, ki zadovoljujejo določene standarde o stalnosti, rednosti, zmogljivosti in kakovosti,

| — | dodatne prevozne storitve, |
| --- | --- |

—

dodatne prevozne storitve,

| — | prevozne storitve po določenih tarifah in ob upoštevanju določenih pogojev, zlasti za določene skupine potnikov ali na določenih progah, |
| --- | --- |

—

prevozne storitve po določenih tarifah in ob upoštevanju določenih pogojev, zlasti za določene skupine potnikov ali na določenih progah,

| — | prilagajanje storitev dejanskim potrebam. |
| --- | --- |

—

prilagajanje storitev dejanskim potrebam.

2.   Pogodba o izvajanju javne službe med drugim obsega naslednje:

| (a) | vrsto storitve, ki jo je treba zagotoviti, predvsem standarde o stalnosti, rednosti, zmogljivosti in kakovosti; |
| --- | --- |

(a)

vrsto storitve, ki jo je treba zagotoviti, predvsem standarde o stalnosti, rednosti, zmogljivosti in kakovosti;

| (b) | ceno storitev, ki jih obsega pogodba in ki se bodisi prišteje k prihodku od tarif ali vključuje prihodek ter podrobne finančne odnose med obema pogodbenicama; |
| --- | --- |

(b)

ceno storitev, ki jih obsega pogodba in ki se bodisi prišteje k prihodku od tarif ali vključuje prihodek ter podrobne finančne odnose med obema pogodbenicama;

| (c) | pravila o spreminjanju in dopolnjevanju pogodbe, zlasti ob upoštevanju nepredvidenih sprememb; |
| --- | --- |

(c)

pravila o spreminjanju in dopolnjevanju pogodbe, zlasti ob upoštevanju nepredvidenih sprememb;

| (d) | čas veljavnosti pogodbe; |
| --- | --- |

(d)

čas veljavnosti pogodbe;

| (e) | pogodbene kazni v primeru kršitve določil pogodbe. |
| --- | --- |

(e)

pogodbene kazni v primeru kršitve določil pogodbe.

3.   Sredstva v zvezi z zagotavljanjem prevoznih storitev, ki jih ureja pogodba o izvajanju javne službe, so lahko last podjetja ali so podjetju dana na voljo.

4.   Vsako podjetje, ki namerava ustaviti ali bistveno dopolniti prevozno storitev, ki jo izvaja za javnost neprekinjeno in redno ter ni vključena v pogodbeni sistem ali v obveznost javne službe, o tem obvesti pristojne organe države članice vsaj tri mesece vnaprej. Ta določba ne vpliva na druge nacionalne postopke, ki veljajo za ukinjanje ali spreminjanje prevoznih storitev.

5.   Po prejemu podatkov iz odstavka 4 lahko pristojni organi vztrajajo pri ohranitvi zadevne prevozne storitve še eno leto od datuma uradnega obvestila, podjetje pa o tem obvestijo vsaj en mesec pred potekom uradnega obvestila. Prav tako lahko dajo pobudo za pogajanja o uvedbi ali spremembi take prevozne storitve.

6.   Izdatki prevoznih podjetij, ki izhajajo iz obveznosti iz odstavka 5 se poravnajo v skladu z enotnimi postopki, določenimi v oddelkih II, III in IV.“

| (107) | Pogodba, ki sta jo sklenila družba Postbus in Verkehrsverbund Tirol, je pogodba med pristojnim organom države članice in prevoznim podjetjem, da se javnosti zagotovijo ustrezne prevozne storitve. |
| --- | --- |

(107)

Pogodba, ki sta jo sklenila družba Postbus in Verkehrsverbund Tirol, je pogodba med pristojnim organom države članice in prevoznim podjetjem, da se javnosti zagotovijo ustrezne prevozne storitve.

| (108) | Ta pogodba obsega zlasti: prevozne storitve, ki zadovoljujejo določene standarde o stalnosti, rednosti, zmogljivosti in kakovosti, prevozne storitve po določenih tarifah in ob upoštevanju določenih pogojev, zlasti za določene skupine potnikov ter prilagajanje storitev dejanskim potrebam. |
| --- | --- |

(108)

Ta pogodba obsega zlasti: prevozne storitve, ki zadovoljujejo določene standarde o stalnosti, rednosti, zmogljivosti in kakovosti, prevozne storitve po določenih tarifah in ob upoštevanju določenih pogojev, zlasti za določene skupine potnikov ter prilagajanje storitev dejanskim potrebam.

| (109) | To pogodbo je mogoče zato šteti za pogodbo o izvajanju javne službe v smislu člena 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69. |
| --- | --- |

(109)

To pogodbo je mogoče zato šteti za pogodbo o izvajanju javne službe v smislu člena 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69.

| (110) | Navesti je treba, da niti namen („da se javnosti zagotovijo ustrezne prevozne storitve“) niti vsebina pogodb o izvajanju javne službe („določeni standardi o stalnosti, rednosti, zmogljivosti in kakovosti“, opredelitev tarif in pogojev „za določene skupine potnikov ali na določenih progah“, „prilagajanje storitev dejanskim potrebam“) ne odstopata od namena in vsebine, na katera se lahko nanašajo obveznosti javne službe, ki jih naložijo država ali javni organi. Vendar je bilo že jasno navedeno, da je nadomestilo za take storitve pomoč v korist izvajalca storitev. |
| --- | --- |

(110)

Navesti je treba, da niti namen („da se javnosti zagotovijo ustrezne prevozne storitve“) niti vsebina pogodb o izvajanju javne službe („določeni standardi o stalnosti, rednosti, zmogljivosti in kakovosti“, opredelitev tarif in pogojev „za določene skupine potnikov ali na določenih progah“, „prilagajanje storitev dejanskim potrebam“) ne odstopata od namena in vsebine, na katera se lahko nanašajo obveznosti javne službe, ki jih naložijo država ali javni organi. Vendar je bilo že jasno navedeno, da je nadomestilo za take storitve pomoč v korist izvajalca storitev.

| (111) | Glede tega je najprej treba opozoriti, da je želel zakonodajalec s sprejetjem Uredbe (EGS) št. 1191/69 opredeliti, pod katerimi pogoji so pomoči v obliki „nadomestil[a] za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe“ iz člena 73 Pogodbe ES združljive s skupnim trgom. Zato se za uporabo člena 73 Pogodbe ES in torej tudi uporabo Uredbe (EGS) št. 1191/69 predpostavi, da obstaja državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Če lahko torej pojem „storitve, ki so del javne službe“, iz člena 73 zaobjema vsebino pogodb, ne bi smelo biti dopuščeno, da se samo zaradi oblike instrumenta (pogodba, in ne enostransko naložena obveznost) izključi možnost, da se razglasi združljivost pomoči, ki so lahko zajete v ceno. Odločilni dejavnik za opredelitev storitve (ne glede na to, ali jo naloži država ali se zanjo dogovorita pogodbenici) za obveznost javne službe je namreč vsebina zadevne storitve, in ne oblika, v kateri je določeno njeno opravljanje (22). Na podlagi tega je mogoče sklepati, da s pravnega vidika nič ne nasprotuje možnosti, da Komisija pomoč, zajeto v ceni storitev, ki je določena s pogodbo o izvajanju javne službe, razglasi za združljivo s skupnim trgom. Opozoriti je treba, da sta tako rešitev sprejela tudi sozakonodajalca v novi Uredbi (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza (23). Vendar je v členu 12 te uredbe določeno, da začne veljati šele 3. decembra 2009. Zato se ne uporablja za obravnavano pogodbo, ki je bila sklenjena pred začetkom veljavnosti navedene uredbe. |
| --- | --- |

(111)

Glede tega je najprej treba opozoriti, da je želel zakonodajalec s sprejetjem Uredbe (EGS) št. 1191/69 opredeliti, pod katerimi pogoji so pomoči v obliki „nadomestil[a] za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe“ iz člena 73 Pogodbe ES združljive s skupnim trgom. Zato se za uporabo člena 73 Pogodbe ES in torej tudi uporabo Uredbe (EGS) št. 1191/69 predpostavi, da obstaja državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Če lahko torej pojem „storitve, ki so del javne službe“, iz člena 73 zaobjema vsebino pogodb, ne bi smelo biti dopuščeno, da se samo zaradi oblike instrumenta (pogodba, in ne enostransko naložena obveznost) izključi možnost, da se razglasi združljivost pomoči, ki so lahko zajete v ceno. Odločilni dejavnik za opredelitev storitve (ne glede na to, ali jo naloži država ali se zanjo dogovorita pogodbenici) za obveznost javne službe je namreč vsebina zadevne storitve, in ne oblika, v kateri je določeno njeno opravljanje (22). Na podlagi tega je mogoče sklepati, da s pravnega vidika nič ne nasprotuje možnosti, da Komisija pomoč, zajeto v ceni storitev, ki je določena s pogodbo o izvajanju javne službe, razglasi za združljivo s skupnim trgom. Opozoriti je treba, da sta tako rešitev sprejela tudi sozakonodajalca v novi Uredbi (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza (23). Vendar je v členu 12 te uredbe določeno, da začne veljati šele 3. decembra 2009. Zato se ne uporablja za obravnavano pogodbo, ki je bila sklenjena pred začetkom veljavnosti navedene uredbe.

| (112) | Ker z Uredbo (EGS) št. 1191/69 niso določeni natančni pogoji glede združljivosti, Komisija meni, da bi se bilo treba pri odločanju o združljivosti takih pomoči ravnati po splošnih načelih, ki izhajajo iz Pogodbe, sodne prakse in prakse odločanja Komisije na drugih področjih. |
| --- | --- |

(112)

Ker z Uredbo (EGS) št. 1191/69 niso določeni natančni pogoji glede združljivosti, Komisija meni, da bi se bilo treba pri odločanju o združljivosti takih pomoči ravnati po splošnih načelih, ki izhajajo iz Pogodbe, sodne prakse in prakse odločanja Komisije na drugih področjih.

| (113) | Komisija je ta načela v splošnem povzela v delu 2.4 Okvira Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve (24). Kar zadeva združljivost pomoči, zajetih v ceno, ki jo izvajalcu javne službe plača javni organ, je v točki 14 tega okvira določeno:
  „Znesek nadomestila ne sme presegati zneska, potrebnega za pokrivanje stroškov, ki so nastali pri izpolnjevanju obveznosti javnih storitev, ob upoštevanju ustreznih prejemkov in zmernega dobička za izpolnjevanje navedenih obveznosti. Znesek nadomestila vključuje vse prednosti, ki jih dodeli država, ali kakršno koli vrsto prednosti iz državnih sredstev.“ |
| --- | --- |

(113)

Komisija je ta načela v splošnem povzela v delu 2.4 Okvira Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve (24). Kar zadeva združljivost pomoči, zajetih v ceno, ki jo izvajalcu javne službe plača javni organ, je v točki 14 tega okvira določeno:

„Znesek nadomestila ne sme presegati zneska, potrebnega za pokrivanje stroškov, ki so nastali pri izpolnjevanju obveznosti javnih storitev, ob upoštevanju ustreznih prejemkov in zmernega dobička za izpolnjevanje navedenih obveznosti. Znesek nadomestila vključuje vse prednosti, ki jih dodeli država, ali kakršno koli vrsto prednosti iz državnih sredstev.“

| (114) | Plačila Verkehrsverbund Tirol družbi Postbus je torej treba razglasiti za združljiva s skupnim trgom, če izpolnjujejo navedene pogoje. |
| --- | --- |

(114)

Plačila Verkehrsverbund Tirol družbi Postbus je torej treba razglasiti za združljiva s skupnim trgom, če izpolnjujejo navedene pogoje.

| (115) | Ti pogoji se zelo natančno ujemajo s tretjim merilom iz sodbe Altmark, glede katerega je bilo odločeno, da je v obravnavanem primeru izpolnjeno. |
| --- | --- |

(115)

Ti pogoji se zelo natančno ujemajo s tretjim merilom iz sodbe Altmark, glede katerega je bilo odločeno, da je v obravnavanem primeru izpolnjeno.

| (116) | Na podlagi tega je torej mogoče ugotoviti, da je državna pomoč, ki jo je Verkehrsverbund Tirol dodelil družbi Postbus na podlagi pogodbe o izvajanju javne službe, združljiva s skupnim trgom na podlagi člena 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69. |
| --- | --- |

(116)

Na podlagi tega je torej mogoče ugotoviti, da je državna pomoč, ki jo je Verkehrsverbund Tirol dodelil družbi Postbus na podlagi pogodbe o izvajanju javne službe, združljiva s skupnim trgom na podlagi člena 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69.

4.3   Neobstoj izvzetja iz obveznosti priglasitve

| (117) | Avstrija meni, da iz člena 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 izhaja, da je pogodba o izvajanju javne službe, ki sta jo sklenila Verkehrsverbund Tirol in družba Postbus, izvzeta iz priglasitve na podlagi člena 88(3) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(117)

Avstrija meni, da iz člena 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 izhaja, da je pogodba o izvajanju javne službe, ki sta jo sklenila Verkehrsverbund Tirol in družba Postbus, izvzeta iz priglasitve na podlagi člena 88(3) Pogodbe ES.

| (118) | Člen 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 se glasi: „Nadomestilo, ki se izplača po tej uredbi, je izvzeto iz predhodnega postopka obveščanja, določenega v členu 93(3) Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti.“ |
| --- | --- |

(118)

Člen 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 se glasi: „Nadomestilo, ki se izplača po tej uredbi, je izvzeto iz predhodnega postopka obveščanja, določenega v členu 93(3) Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti.“

| (119) | Torej se postavlja vprašanje, ali so plačila, ki jih Verkehrsverbund Tirol zagotavlja na podlagi pogodbe o izvajanju javne službe, sklenjene s podjetjem Postbus, nadomestila v smislu člena 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69.
  V navedeni sodbi Danske Busvognmænd je Sodišče prve stopnje Evropskih skupnosti menilo, da „...pogodbeni odnosi, ki nastanejo ob koncu postopka javnega razpisa med prevoznim podjetjem in pristojnim organom, na podlagi člena 14(1) in (2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 vključujejo poseben sistem financiranja, ki ne dopušča nobenih nadomestil po metodah iz oddelkov II, III in IV te uredbe“ (25). |
| --- | --- |

(119)

Torej se postavlja vprašanje, ali so plačila, ki jih Verkehrsverbund Tirol zagotavlja na podlagi pogodbe o izvajanju javne službe, sklenjene s podjetjem Postbus, nadomestila v smislu člena 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69.

V navedeni sodbi Danske Busvognmænd je Sodišče prve stopnje Evropskih skupnosti menilo, da „...pogodbeni odnosi, ki nastanejo ob koncu postopka javnega razpisa med prevoznim podjetjem in pristojnim organom, na podlagi člena 14(1) in (2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 vključujejo poseben sistem financiranja, ki ne dopušča nobenih nadomestil po metodah iz oddelkov II, III in IV te uredbe“ (25).

| (120) | Iz te sodbe izhaja, da je treba pojem „nadomestilo za opravljanje javne službe“ v smislu člena 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 razlagati zelo ozko. Ta pojem vključuje le obveznosti javnih služb, ki se podjetju naložijo enostransko na podlagi člena 2 Uredbe in se izračunajo na podlagi metode, opisane v členih od 10 do 13 Uredbe, ter jih ni treba priglasiti Komisiji v skladu s postopkom iz člena 88(3) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(120)

Iz te sodbe izhaja, da je treba pojem „nadomestilo za opravljanje javne službe“ v smislu člena 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 razlagati zelo ozko. Ta pojem vključuje le obveznosti javnih služb, ki se podjetju naložijo enostransko na podlagi člena 2 Uredbe in se izračunajo na podlagi metode, opisane v členih od 10 do 13 Uredbe, ter jih ni treba priglasiti Komisiji v skladu s postopkom iz člena 88(3) Pogodbe ES.

| (121) | Nasprotno pa plačila, določena s pogodbo o izvajanju javne službe v smislu člena 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69, niso nadomestila v smislu člena 17(2) te uredbe. |
| --- | --- |

(121)

Nasprotno pa plačila, določena s pogodbo o izvajanju javne službe v smislu člena 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69, niso nadomestila v smislu člena 17(2) te uredbe.

| (122) | Zato plačila, določena s pogodbo o izvajanju javne službe v smislu člena 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69, kakršna je pogodba, ki sta jo sklenila Verkehrsverbund Tirol in družba Postbus, niso izvzeta iz obveznosti priglasitve, določene s členom 88(3) Pogodbe ES. Zato mora Komisija oceniti združljivost. |
| --- | --- |

(122)

Zato plačila, določena s pogodbo o izvajanju javne službe v smislu člena 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69, kakršna je pogodba, ki sta jo sklenila Verkehrsverbund Tirol in družba Postbus, niso izvzeta iz obveznosti priglasitve, določene s členom 88(3) Pogodbe ES. Zato mora Komisija oceniti združljivost.

5.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (123) | Ugotoviti je treba, da je Avstrija nezakonito izvedla pogodbo o izvajanju javne službe med Verkehrsverbund Tirol in družbo Postbus, na katero se nanaša ta odločba, in je zato kršila člen 88(3) Pogodbe. Vendar je mogoče državno pomoč, določeno z navedeno pogodbo, razglasiti za združljivo na podlagi člena 73 Pogodbe ES – |
| --- | --- |

(123)

Ugotoviti je treba, da je Avstrija nezakonito izvedla pogodbo o izvajanju javne službe med Verkehrsverbund Tirol in družbo Postbus, na katero se nanaša ta odločba, in je zato kršila člen 88(3) Pogodbe. Vendar je mogoče državno pomoč, določeno z navedeno pogodbo, razglasiti za združljivo na podlagi člena 73 Pogodbe ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo Avstrija izvaja v korist družbe Postbus na podlagi pogodbe, ki je bila 12. julija 2002 sklenjena z Verkehrsverbund Tirol, je ob upoštevanju pogojev iz člena 2 združljiva s skupnim trgom.

Člen 2

Avstrija vsako leto na podlagi metod iz oddelka 3.3 te odločbe primerja nadomestila s povprečnimi stroški, ugotovljenimi v zadevnem sektorju, in zahteva vračilo kakršnega koli prekomernega nadomestila, ki bi bilo lahko ugotovljeno.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Republiko Avstrijo.

V Bruslju, 26. novembra 2008

Za Komisijo

Antonio TAJANI

Podpredsednik

---

(1)  UL C 162, 14.7.2007, str. 19.

1

(2)  Registriran je pod referenčno oznako TREN (2002) A/63803.

2

(3)  Registriran je pod referenčno oznako TREN (2002) A/68846.

3

(4)  Registriran je pod referenčno oznako TREN (2005) D/113701.

4

(5)  Registriran je pod referenčno oznako TREN (2006) A/15295.

5

(6)  Registriran je pod referenčno oznako C(2007) 2209 konč.

6

(7)  Glej opombo 1.

7

(8)  Registriran je pod referenčno oznako TREN (2007) A/38864.

8

(9)  Registriran je pod referenčno oznako TREN (2007) A/39395.

9

(10)  Ta merila je Sodišče Evropskih skupnosti opredelilo v sodbi z dne 24. julija 2003 v zadevi Altmark (C-280/00, Recueil, str. I-7747), v kateri je odločalo, ali je nadomestilo za izvajanje javne službe državna pomoč ali ne.

10

Altmark

(11)  UL L 156, 28.6.1969, str. 1.

11

(12)  527 000 EUR: 204 807 km = 2,57 EUR/km.

12

(13)  Za pojasnila, ki jih je dala Avstrija glede tega na stopnji predhodne ocene, glej točki 98 in 99 odločitve o sprožitvi postopka.

13

(14)  Zaupni podatki.

14

(15)  Številko 21 km dobimo, če delimo skupno število kilometrov s številom ur vožnje: 1 157 568 km: 54 290 ur = 21,32 km/h.

15

(16)  54 290 ur × [...] EUR/h = [...] EUR.

16

(17)  [...] EUR.

17

(18)  [...] EUR (stroški na enoto) × [...] % = [...] EUR.

18

(19)  Sodba Sodišča v zadevi „Altmark Trans“ (C-280/00, Recueil I-7747).

19

Altmark Trans

(20)  Sodba Sodišča v zadevi „Altmark Trans“ (C-280/00, Recueil I-7747), točke 101, 106 in 107. Uredba Sveta (EGS) št. 1107/70 (UL L 130, 15.6.1970, str. 1).

20

Altmark Trans

(21)  Bundesgesetzblatt I 1994/519.

21

(22)  Glede tega glej sodbo Sodišča v zadevi Altmark Trans (C-280/00, Recueil I-7747), ki je zadevala nemško pogodbo o izvajanju javne službe, vendar se Sodišče zaradi tega ni odpovedalo analizi vprašanja, ali gre za pomoč ali ne, na podlagi vsebine pogodbe, in ne oblike zadevnega instrumenta; glej člen 4 Odločbe Komisije 2005/842/ES z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 312, 29.11.2005, str. 67), ki prav tako zaobide obliko instrumenta.

22

Altmark Trans

(23)  UL L 315, 3.12.2007, str. 1.

23

(24)  UL C 297, 29.11.2005, str. 4.

24

(25)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 16. marca 2004 v zadevi Danske Busvognmænd (T-157/01, Recueil II-917, točke 77–79).

25

Danske Busvognmænd

---

| 20.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 306/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 306/39

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 20. oktobra 2009

o sklenitvi upravnega sporazuma med Evropsko komisijo in Nadzornim organom za evropski GNSS o varnosti in izmenjavi tajnih podatkov

(2009/846/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o nadaljevanju izvajanja evropskih satelitskih navigacijskih programov (EGNOS in Galileo) (1) in zlasti člena 13 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 683/2008 javno upravljanje obeh programov temelji na načelu stroge razdelitve pristojnosti med Evropsko skupnostjo, ki jo zastopa Komisija, Nadzornim organom za evropski GNSS, ustanovljenim z Uredbo Sveta (ES) št. 1321/2004 (2), in Evropsko vesoljsko agencijo, pri čemer je Komisija odgovorna za upravljanje programov. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 683/2008 javno upravljanje obeh programov temelji na načelu stroge razdelitve pristojnosti med Evropsko skupnostjo, ki jo zastopa Komisija, Nadzornim organom za evropski GNSS, ustanovljenim z Uredbo Sveta (ES) št. 1321/2004 (2), in Evropsko vesoljsko agencijo, pri čemer je Komisija odgovorna za upravljanje programov.

| (2) | V členu 13 Uredbe (ES) št. 683/2008 o vodenju varnostnih zadev evropskih satelitskih navigacijskih programov je posebej določeno, da Komisija vodi vse zadeve, povezane z varnostjo obeh sistemov, ki bodo izšle iz teh programov. |
| --- | --- |

(2)

V členu 13 Uredbe (ES) št. 683/2008 o vodenju varnostnih zadev evropskih satelitskih navigacijskih programov je posebej določeno, da Komisija vodi vse zadeve, povezane z varnostjo obeh sistemov, ki bodo izšle iz teh programov.

| (3) | V členu 16 te uredbe je predvsem določeno, da Nadzorni organ za evropski GNSS v zvezi z varnostjo programov in v skladu s smernicami, ki jih je pripravila Komisija, zagotavlja varnostno akreditacijo in obratovanje centra za varnost Galileo. |
| --- | --- |

(3)

V členu 16 te uredbe je predvsem določeno, da Nadzorni organ za evropski GNSS v zvezi z varnostjo programov in v skladu s smernicami, ki jih je pripravila Komisija, zagotavlja varnostno akreditacijo in obratovanje centra za varnost Galileo.

| (4) | Naloge, ki so v zgoraj navedenih določbah naložene Komisiji in Nadzornemu organu za evropski GNSS v okviru programov Galileo in EGNOS, zajemajo izmenjavo tajnih podatkov med tema organoma. Zajemajo tudi izmenjavo tajnih podatkov prek Komisije med Nadzornim organom za evropski GNSS na eni strani ter Evropsko vesoljsko agencijo, Svetom in državami članicami na drugi strani. |
| --- | --- |

(4)

Naloge, ki so v zgoraj navedenih določbah naložene Komisiji in Nadzornemu organu za evropski GNSS v okviru programov Galileo in EGNOS, zajemajo izmenjavo tajnih podatkov med tema organoma. Zajemajo tudi izmenjavo tajnih podatkov prek Komisije med Nadzornim organom za evropski GNSS na eni strani ter Evropsko vesoljsko agencijo, Svetom in državami članicami na drugi strani.

| (5) | Komisija je s Sklepom 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (3) spremenila svoj poslovnik, ki mu je dodala pravila, ki opredeljujejo temeljna načela in minimalna varnostna načela, ki jih je treba upoštevati, zlasti v zvezi s tajnimi podatki Evropske unije. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je s Sklepom 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (3) spremenila svoj poslovnik, ki mu je dodala pravila, ki opredeljujejo temeljna načela in minimalna varnostna načela, ki jih je treba upoštevati, zlasti v zvezi s tajnimi podatki Evropske unije.

| (6) | V členu 20 Uredbe (ES) št. 1321/2004 je določeno, da Nadzorni organ za evropski GNSS uporablja varnostne predpise iz Sklepa 2001/844/ES, ESPJ, Euratom. Med drugim to zajema določbe za izmenjavo zaupnih informacij, ravnanje z njimi ter njihovo hrambo. |
| --- | --- |

(6)

V členu 20 Uredbe (ES) št. 1321/2004 je določeno, da Nadzorni organ za evropski GNSS uporablja varnostne predpise iz Sklepa 2001/844/ES, ESPJ, Euratom. Med drugim to zajema določbe za izmenjavo zaupnih informacij, ravnanje z njimi ter njihovo hrambo.

| (7) | Zdaj ne obstaja noben okvir, ki bi omogočal izmenjavo tajnih podatkov med Komisijo in Nadzornim organom za evropski GNSS ali tako izmenjavo prek Komisije med Nadzornim organom za evropski GNSS na eni strani ter Evropsko vesoljsko agencijo, Svetom in državami članicami na drugi strani. |
| --- | --- |

(7)

Zdaj ne obstaja noben okvir, ki bi omogočal izmenjavo tajnih podatkov med Komisijo in Nadzornim organom za evropski GNSS ali tako izmenjavo prek Komisije med Nadzornim organom za evropski GNSS na eni strani ter Evropsko vesoljsko agencijo, Svetom in državami članicami na drugi strani.

| (8) | Zato je treba skleniti sporazum med Komisijo in Nadzornim organom za evropski GNSS o varnosti in izmenjavi tajnih podatkov. Komisija in Nadzorni organ za evropski GNSS sta se dogovorila o takem sporazumu, ki ga je treba torej odobriti in podpisati – |
| --- | --- |

(8)

Zato je treba skleniti sporazum med Komisijo in Nadzornim organom za evropski GNSS o varnosti in izmenjavi tajnih podatkov. Komisija in Nadzorni organ za evropski GNSS sta se dogovorila o takem sporazumu, ki ga je treba torej odobriti in podpisati –

SKLENILA:

Člen 1

Sporazum med Evropsko komisijo in Nadzornim organom za evropski GNSS o varnosti in izmenjavi tajnih podatkov se odobri.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Generalni direktor Generalnega direktorata za energetiko in promet Evropske komisije se pooblasti za podpis sporazuma v imenu Komisije.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 20. oktobra 2009

Za Komisijo

Antonio TAJANI

Podpredsednik

---

(1)  UL L 196, 24.7.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 246, 20.7.2004, str. 1.

2

(3)  UL L 317, 3.12.2001, str. 1.

3

---

PRILOGA

Sporazum med Evropsko komisijo in Nadzornim organom za evropski GNSS o varnosti in izmenjavi tajnih podatkov

EVROPSKA KOMISIJA,

v nadaljnjem besedilu: Komisija, ki jo zastopa generalni direktor Generalnega direktorata za energetiko in promet,

na eni strani in

NADZORNI ORGAN ZA EVROPSKI GNSS,

v nadaljnjem besedilu: GSA, ki ga zastopa izvršni direktor,

na drugi strani,

v nadaljnjem besedilu: pogodbenici ali pogodbenica,

OB UPOŠTEVANJU Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

OB UPOŠTEVANJU Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o nadaljevanju izvajanja evropskih satelitskih navigacijskih programov (EGNOS in Galileo),

OB UPOŠTEVANJU Uredbe Sveta (ES) št. 1321/2004 z dne 12. julija 2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema,

OB UPOŠTEVANJU Sklepa Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom z dne 29. novembra 2001 o spremembah njenega Poslovnika,

OB UPOŠTEVANJU, da v okviru evropskih satelitskih navigacijskih programov EGNOS in Galileo obstaja stalna potreba po izmenjavi tajnih podatkov med pogodbenicama,

OB PRIZNAVANJU, da bi bil zaradi celovitega in učinkovitega posvetovanja ter sodelovanja lahko potreben dostop do tajnih podatkov pogodbenic, kakor tudi izmenjava tajnih podatkov med pogodbenicama,

OB ZAVEDANJU dejstva, da takšen dostop do tajnih podatkov in njihova izmenjava zahtevata primerne varnostne ukrepe –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Za namene tega sporazuma:

| (a) | „tajni podatki“ pomenijo vse podatke (torej vsako védenje, ki se lahko sporoča v kateri koli obliki) ali gradivo, vključno z dokumenti, za katere je katera koli od pogodbenic določila, da se morajo zaščititi pred nedovoljenim razkritjem, in ki so bili kot taki označeni v varnostni razvrstitvi; |
| --- | --- |

(a)

„tajni podatki“ pomenijo vse podatke (torej vsako védenje, ki se lahko sporoča v kateri koli obliki) ali gradivo, vključno z dokumenti, za katere je katera koli od pogodbenic določila, da se morajo zaščititi pred nedovoljenim razkritjem, in ki so bili kot taki označeni v varnostni razvrstitvi;

| (b) | „pogodbenica pošiljateljica“ pomeni pogodbenico, ki je vir tajnih podatkov, ki se posredujejo ali razkrijejo drugi pogodbenici, tj. pogodbenici prejemnici; |
| --- | --- |

(b)

„pogodbenica pošiljateljica“ pomeni pogodbenico, ki je vir tajnih podatkov, ki se posredujejo ali razkrijejo drugi pogodbenici, tj. pogodbenici prejemnici;

| (c) | „pogodbenica prejemnica“ pomeni pogodbenico, ki prejme tajne podatke od druge pogodbenice, tj. pogodbenice pošiljateljice; |
| --- | --- |

(c)

„pogodbenica prejemnica“ pomeni pogodbenico, ki prejme tajne podatke od druge pogodbenice, tj. pogodbenice pošiljateljice;

| (d) | „varnostni predpisi“ pomenijo Sklep Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom z dne 29. novembra 2001, kakor se uporablja za vsako pogodbenico, ter notranje postopke in poslovnike vsake pogodbenice. |
| --- | --- |

(d)

„varnostni predpisi“ pomenijo Sklep Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom z dne 29. novembra 2001, kakor se uporablja za vsako pogodbenico, ter notranje postopke in poslovnike vsake pogodbenice.

Člen 2

Ta sporazum se uporablja za tajne podatke, ki jih ena pogodbenica posreduje drugi ali si jih izmenjata v skladu s svojimi varnostnimi predpisi za potrebe evropskih satelitskih navigacijskih programov (Galileo in EGNOS).

Člen 3

Vsaka pogodbenica:

| (a) | ščiti in varuje tajne podatke, za katere se uporablja ta sporazum in jih posreduje druga pogodbenica ali ki sta si jih pogodbenici izmenjali; |
| --- | --- |

(a)

ščiti in varuje tajne podatke, za katere se uporablja ta sporazum in jih posreduje druga pogodbenica ali ki sta si jih pogodbenici izmenjali;

| (b) | zagotavlja, da tajni podatki, ki so bili posredovani ali izmenjani v skladu s tem sporazumom, obdržijo varnostno razvrstitev, kakor jo je določila pogodbenica pošiljateljica. Pogodbenica prejemnica tajne podatke ščiti in varuje v skladu z lastnimi varnostnimi predpisi o tajnih podatkih z enakovredno varnostno razvrstitvijo, kakor je to določeno v varnostnih dogovorih, ki se oblikujejo v skladu s členom 9; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja, da tajni podatki, ki so bili posredovani ali izmenjani v skladu s tem sporazumom, obdržijo varnostno razvrstitev, kakor jo je določila pogodbenica pošiljateljica. Pogodbenica prejemnica tajne podatke ščiti in varuje v skladu z lastnimi varnostnimi predpisi o tajnih podatkih z enakovredno varnostno razvrstitvijo, kakor je to določeno v varnostnih dogovorih, ki se oblikujejo v skladu s členom 9;

| (c) | tajnih podatkov, ki jih zajema ta sporazum, ne uporablja za namene, ki jih ni določila pogodbenica pošiljateljica; |
| --- | --- |

(c)

tajnih podatkov, ki jih zajema ta sporazum, ne uporablja za namene, ki jih ni določila pogodbenica pošiljateljica;

| (d) | brez privolitve pogodbenice pošiljateljice tajnih podatkov, ki jih zajema ta sporazum, ne razkrije tretjim stranem ali subjektom, ki niso navedeni v členu 4(4) in (5); |
| --- | --- |

(d)

brez privolitve pogodbenice pošiljateljice tajnih podatkov, ki jih zajema ta sporazum, ne razkrije tretjim stranem ali subjektom, ki niso navedeni v členu 4(4) in (5);

| (e) | ne dovoli dostopa do takih tajnih podatkov posameznikom, razen če jih ti morajo imeti in za katere je bilo po potrebi opravljeno varnostno preverjanje ustrezne stopnje. |
| --- | --- |

(e)

ne dovoli dostopa do takih tajnih podatkov posameznikom, razen če jih ti morajo imeti in za katere je bilo po potrebi opravljeno varnostno preverjanje ustrezne stopnje.

Člen 4

1.   Tajne podatke lahko pogodbenica pošiljateljica razkrije ali posreduje pogodbenici prejemnici v skladu z načelom nadzora organa izvora.

2.   Za posredovanje ali razkritje tajnih podatkov prejemnikom, razen tistih, ki so navedeni v odstavkih 4 in 5, je potrebna odločitev pogodbenice prejemnice po pridobitvi pisnega soglasja pogodbenice pošiljateljice v skladu z načelom nadzora organa izvora, kakor je opredeljeno v njenih predpisih o varovanju tajnosti.

3.   Pri izvajanju odstavkov 1 in 2 ni mogoče samodejno posredovanje podatkov tretjim osebam, ki niso omenjene v odstavkih 4 in 5, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače in določita ustrezne postopke v zvezi z nekaterimi kategorijami podatkov, ki so pomembne za potrebe njunega delovanja.

4.   Tajni podatki, ki izvirajo od GSA, lahko Komisija samodejno posreduje Evropski vesoljski agenciji (v nadaljevanju: ESA), Svetu in državam članicam.

5.   Komisija si prizadeva za sklenitev sporazumov in dogovorov z ESA, Svetom in državami članicami, da omogoči samodejno posredovanje tajnih podatkov, ki izvirajo od ESA, Sveta in držav članic, Nadzornemu organu za evropski GNSS.

Člen 5

1.   Obe pogodbenici zagotovita, da imata vzpostavljen varnostni sistem in varnostne ukrepe na podlagi osnovnih načel in minimalnih varnostnih standardov, določenih v njunih varnostnih predpisih ter izraženih v dogovorih, ki jih je treba vzpostaviti na podlagi člena 9, da se zagotovi uporaba enakovredne ravni varnostne zaščite za tajne podatke, za katere se uporablja ta sporazum.

2.   Pogodbenici si v zvezi z varnostjo tajnih podatkov, za katere se uporablja ta sporazum, in varnostnimi zadevami skupnega interesa nudita vzajemno pomoč. Organi iz člena 9 izvajajo varnostna posvetovanja in vzajemni nadzor, da bi ocenili učinkovitost varnostnih dogovorov, za katere so odgovorni in ki se oblikujejo v skladu z navedenim členom.

3.   Pred posredovanjem ali izmenjavo tajnih podatkov, za katere se uporablja ta sporazum, med pogodbenicama, morajo odgovorni varnostni organi iz člena 9 soglašati, da je pogodbenica prejemnica sposobna ščititi in varovati podatke, za katere se uporablja ta sporazum, na način, ki je skladen z dogovori, oblikovanimi v skladu z navedenim členom.

Člen 6

Pogodbenici zagotovita, da se vse osebe, ki pri opravljanju svojih uradnih dolžnosti potrebujejo dostop ali katerih dolžnosti oziroma funkcije jim lahko omogočijo dostop do tajnih podatkov, ki so bili dani na voljo ali izmenjani v skladu z določbami tega sporazuma, po potrebi ustrezno varnostno preverijo, preden dobijo dostop do takih tajnih podatkov.

Postopki varnostnega preverjanja se določijo z namenom, da se ugotovi, ali se neki osebi ob upoštevanju njene lojalnosti in zanesljivosti lahko dovoli dostop do tajnih podatkov.

Člen 7

1.   Za namene tega sporazuma se:

| (a) | za Komisijo vsa pošta pošlje centralnemu registrskemu uradu Generalnega sekretariata Komisije na naslednji naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Secretariat-General |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

(a)

za Komisijo vsa pošta pošlje centralnemu registrskemu uradu Generalnega sekretariata Komisije na naslednji naslov:

European Commission

Secretariat-General

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| (b) | za GSA se vsa pošta pošlje na naslednji naslov:





  GSA |
| --- | --- |
| Local Security Officer |
| Rue de la Loi/Wetstraat 56 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

(b)

za GSA se vsa pošta pošlje na naslednji naslov:

GSA

Local Security Officer

Rue de la Loi/Wetstraat 56

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se pošta pogodbenice, ki je dostopna le nekaterim pristojnim uradnikom, organom ali službam te pogodbenice, iz operativnih razlogov lahko naslovi le na nekatere pristojne uradnike, organe ali službe druge pogodbenice, ki so posebej določeni kot prejemniki, in je dostopna samo njim, ob upoštevanju njihovih pristojnosti in v skladu z načelom potrebe po seznanitvi s podatki. Če je tako:

| (a) | za Komisijo GSA to pošto posreduje neposredno centralnemu registrskemu uradu, ki skrbi za pošto pristojnih uradnikov, organov ali služb Komisije, ali pa se ta pošta neposredno posreduje prek [centralnega registrskega urada Generalnega sekretariata] Komisije, če uradniki, organi ali službe prejemnice ne bi imele svojega centralnega registrskega urada; |
| --- | --- |

(a)

za Komisijo GSA to pošto posreduje neposredno centralnemu registrskemu uradu, ki skrbi za pošto pristojnih uradnikov, organov ali služb Komisije, ali pa se ta pošta neposredno posreduje prek [centralnega registrskega urada Generalnega sekretariata] Komisije, če uradniki, organi ali službe prejemnice ne bi imele svojega centralnega registrskega urada;

| (b) | za GSA se ta pošta pošlje prek varnostnega oddelka GSA. |
| --- | --- |

(b)

za GSA se ta pošta pošlje prek varnostnega oddelka GSA.

Člen 8

Izvršni direktor GSA in direktor Varnostnega direktorata Komisije nadzirata izvajanje tega sporazuma.

Člen 9

1.   Za izvajanje tega sporazuma se med organi, imenovanimi v odstavkih 2 in 3, vzpostavi varnostni dogovor, da se določijo standardi vzajemnega varnostnega varovanja in zaščite tajnih podatkov, ki se v skladu s tem sporazumom posredujejo ali izmenjujejo med pogodbenicama.

2.   Varnostni oddelek GSA, ki je podrejen izvršnemu direktorju GSA, oblikuje varnostne dogovore za varovanje in zaščito tajnih podatkov, ki so bili v skladu s tem sporazumom poslani GSA ali izmenjani z njim.

3.   Varnostni direktorat Komisije, ki deluje pod nadzorom člana Komisije, pristojnega za varnostne zadeve, oblikuje varnostne dogovore za varovanje in zaščito tajnih podatkov, ki so bili v skladu s tem sporazumom posredovani ali izmenjani znotraj Komisije in njenih prostorov.

4.   Za GSA mora varnostne dogovore iz odstavka 1 odobriti njegov upravni svet.

Člen 10

Organi iz člena 9 določijo postopke, ki se uporabijo v primerih dokazanega ali domnevnega ogrožanja statusa tajnih podatkov, za katere se uporablja ta sporazum, vključno z uradnim obveščanjem druge pogodbenice o okoliščinah in sprejetih ukrepih.

Člen 11

Vsaka pogodbenica je odgovorna za poravnavo lastnih stroškov, ki nastanejo zaradi izvajanja tega sporazuma.

Člen 12

Vsa razhajanja med Komisijo in GSA, ki izhajajo iz razlage ali izvajanja tega sporazuma, se urejajo s pogajanji med pogodbenicama.

Člen 13

1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan prvega meseca po tem, ko sta se pogodbenici uradno obvestili o zaključku za to potrebnih notranjih postopkov.

2.   Vsaka pogodbenica obvesti drugo pogodbenico o spremembah svojih zakonov in predpisov, ki bi lahko vplivale na varovanje tajnih podatkov iz tega sporazuma.

3.   Ta sporazum se lahko zaradi sprejetja morebitnih sprememb na predlog ene ali druge pogodbenice ponovno preuči.

4.   Spremembe tega sporazuma se sestavijo le v pisni obliki in sprejmejo z medsebojnim soglasjem pogodbenic. Veljati začnejo po medsebojnem uradnem obvestilu iz odstavka 1.

5.   Ta sporazum se sklene za nedoločen čas. Pogodbenica lahko ta sporazum kadar koli odpove, tako da drugo pogodbenico o odpovedi pisno obvesti. Odpoved začne veljati šest mesecev po tem, ko je druga pogodbenica prejela uradno obvestilo o odpovedi, vendar ne vpliva na obveznosti, že sklenjene v skladu z določbami tega sporazuma. Zlasti vse tajne podatke, ki so bili posredovani ali izmenjani v skladu s tem sporazumom, ostajajo še naprej zaščitene v skladu z določbami, navedenimi v Sporazumu, dokler jih pogodbenica prejemnica na zahtevo pogodbenice pošiljateljice tej ne vrne.

6.   Ta sporazum se sestavi v dveh izvodih v angleškem jeziku.

V potrditev tega sta spodaj podpisana pooblaščenca, ki sta bila v ta namen ustrezno pooblaščena.

V Bruslju, 11. novembra 2009

Za Komisijo

Generalni direktor

Matthias RUETE

Za Nadzorni organ za evropski GNSS

Izvršni direktor

Pedro PEDREIRA

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

| 20.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 306/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 306/45

---

SKLEP KOLEGIJA 2009–8

o sprejetju Finančne uredbe, ki se uporablja za Eurojust

KOLEGIJ EUROJUSTA JE –

ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (2002/187/PNZ) (1), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (2003/659/PNZ) (2), in zlasti člena 37 Sklepa,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2003 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o Finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 652/2008 (4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Upoštevajoč spremembo okvirne finančne uredbe z Uredbo (ES, Euratom) št. 652/2008, je treba prilagoditi finančna pravila Eurojusta ter tako njene določbe uskladiti s spremenjeno okvirno finančno uredbo. |
| --- | --- |

(1)

Upoštevajoč spremembo okvirne finančne uredbe z Uredbo (ES, Euratom) št. 652/2008, je treba prilagoditi finančna pravila Eurojusta ter tako njene določbe uskladiti s spremenjeno okvirno finančno uredbo.

| (2) | Eurojust je pravna oseba in ima polno odgovornost za pripravo in izvrševanje svojega proračuna. |
| --- | --- |

(2)

Eurojust je pravna oseba in ima polno odgovornost za pripravo in izvrševanje svojega proračuna.

| (3) | Treba je določiti pravila za pripravo in izvrševanje proračuna Eurojusta kot tudi pravila, ki urejajo predložitev in revizijo poročil. |
| --- | --- |

(3)

Treba je določiti pravila za pripravo in izvrševanje proračuna Eurojusta kot tudi pravila, ki urejajo predložitev in revizijo poročil.

| (4) | Treba je opredeliti tudi pristojnosti in odgovornosti kolegija Eurojusta, odredbodajalca, računovodje, vodje blagajne predplačil in notranjega revizorja. |
| --- | --- |

(4)

Treba je opredeliti tudi pristojnosti in odgovornosti kolegija Eurojusta, odredbodajalca, računovodje, vodje blagajne predplačil in notranjega revizorja.

| (5) | Treba je vzpostaviti učinkovite nadzorne sisteme za zaščito finančnega interesa Evropske skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Treba je vzpostaviti učinkovite nadzorne sisteme za zaščito finančnega interesa Evropske skupnosti.

| (6) | Ker se Eurojust financira z letno subvencijo iz proračuna Skupnosti, je treba roke za določitev proračuna, predložitev poročil in podelitev razrešnice uskladiti z ustreznimi določbami splošne finančne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Ker se Eurojust financira z letno subvencijo iz proračuna Skupnosti, je treba roke za določitev proračuna, predložitev poročil in podelitev razrešnice uskladiti z ustreznimi določbami splošne finančne uredbe.

| (7) | Iz istega razloga mora Eurojust pri oddaji javnih naročil in dodeljevanju donacij izpolnjevati iste zahteve kot institucije Skupnosti; v tej zvezi bo zadostovalo sklicevanje na ustrezne določbe splošne finančne uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Iz istega razloga mora Eurojust pri oddaji javnih naročil in dodeljevanju donacij izpolnjevati iste zahteve kot institucije Skupnosti; v tej zvezi bo zadostovalo sklicevanje na ustrezne določbe splošne finančne uredbe.

| (8) | Finančna uredba mora odražati posebne zahteve Eurojusta kot enote za pravosodno sodelovanje. V celoti mora upoštevati občutljive dejavnosti, ki jih izvaja Eurojust, zlasti v zvezi s preiskavami in pregoni. |
| --- | --- |

(8)

Finančna uredba mora odražati posebne zahteve Eurojusta kot enote za pravosodno sodelovanje. V celoti mora upoštevati občutljive dejavnosti, ki jih izvaja Eurojust, zlasti v zvezi s preiskavami in pregoni.

| (9) | Spremenjeno finančno uredbo, ki se uporablja za proračun Eurojusta, mora soglasno sprejeti kolegij, potem ko Komisija pristane na spremembe. |
| --- | --- |

(9)

Spremenjeno finančno uredbo, ki se uporablja za proračun Eurojusta, mora soglasno sprejeti kolegij, potem ko Komisija pristane na spremembe.

| (10) | Komisija soglaša s to uredbo, vključno z odmikom od okvirne finančne uredbe – |
| --- | --- |

(10)

Komisija soglaša s to uredbo, vključno z odmikom od okvirne finančne uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

PREDMET UREDBE

Člen 1

Ta uredba določa glavno načelo in pravila, ki urejajo pripravo in izvrševanje proračuna Eurojusta.

Člen 2

V tej uredbi:

| 1. | „Sklep Eurojusta“ pomeni Sklep Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (2002/187/PNZ), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta z dne 18. junija 2003 (2003/659/PNZ); |
| --- | --- |

1.

„Sklep Eurojusta“ pomeni Sklep Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (2002/187/PNZ), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta z dne 18. junija 2003 (2003/659/PNZ);

| 2. | „Eurojust“ pomeni enoto za pravosodno sodelovanje, ustanovljeno s Sklepom Eurojusta kot organa Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

„Eurojust“ pomeni enoto za pravosodno sodelovanje, ustanovljeno s Sklepom Eurojusta kot organa Evropske unije;

| 3. | „kolegij“ pomeni enoto iz člena 10(1) Sklepa Eurojusta; |
| --- | --- |

3.

„kolegij“ pomeni enoto iz člena 10(1) Sklepa Eurojusta;

| 4. | „upravni direktor“ pomeni osebo iz členov 29 in 36(1) Sklepa Eurojusta; |
| --- | --- |

4.

„upravni direktor“ pomeni osebo iz členov 29 in 36(1) Sklepa Eurojusta;

| 5. | „osebje“ pomeni upravnega direktorja in osebje iz člena 30 Sklepa Eurojusta; |
| --- | --- |

5.

„osebje“ pomeni upravnega direktorja in osebje iz člena 30 Sklepa Eurojusta;

| 6. | „proračun“ pomeni proračun Eurojusta iz člena 34 Sklepa Eurojusta; |
| --- | --- |

6.

„proračun“ pomeni proračun Eurojusta iz člena 34 Sklepa Eurojusta;

| 7. | „organ za izvrševanje proračuna“ pomeni Evropski parlament in Svet Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

„organ za izvrševanje proračuna“ pomeni Evropski parlament in Svet Evropske unije;

| 8. | „splošna finančna uredba“ pomeni Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o Finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti; |
| --- | --- |

8.

„splošna finančna uredba“ pomeni Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o Finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti;

| 9. | „okvirna finančna uredba“ pomeni Uredbo (ES, Euratom) št. 2343/2002; |
| --- | --- |

9.

„okvirna finančna uredba“ pomeni Uredbo (ES, Euratom) št. 2343/2002;

| 10. | „pravila za izvajanje splošne finančne uredbe“ pomeni Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o Finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5); |
| --- | --- |

10.

„pravila za izvajanje splošne finančne uredbe“ pomeni Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o Finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5);

| 11. | „finančna izvedbena pravila Eurojusta“ pomeni pravila za izvajanje te finančne uredbe; |
| --- | --- |

11.

„finančna izvedbena pravila Eurojusta“ pomeni pravila za izvajanje te finančne uredbe;

| 12. | „finančna pravila Eurojusta“ pomeni Sklep Eurojusta, to finančno uredbo in finančna izvedbena pravila Eurojusta; |
| --- | --- |

12.

„finančna pravila Eurojusta“ pomeni Sklep Eurojusta, to finančno uredbo in finančna izvedbena pravila Eurojusta;

| 13. | „Kadrovski predpisi“ pomeni predpise in pravila, ki se uporabljajo za uradnike in druge uslužbence Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

13.

„Kadrovski predpisi“ pomeni predpise in pravila, ki se uporabljajo za uradnike in druge uslužbence Evropskih skupnosti.

NASLOV II

PRORAČUNSKA NAČELA

Člen 3

Proračun se pripravi in izvršuje v skladu z načeli enotnosti in točnosti proračuna, enoletnosti, ravnotežja, obračunske enote, univerzalnosti, specifikacije in dobrega finančnega poslovodenja, kar zahteva učinkovit in smotrn notranji nadzor ter preglednost, kakor je določeno v tej uredbi.

POGLAVJE 1

Načelo enotnosti in točnosti proračuna

Člen 4

Proračun je instrument, s katerim se za vsako proračunsko leto načrtujejo in odobravajo vsi prihodki in odhodki, ki se štejejo za potrebne za izvajanje Sklepa Eurojusta.

Člen 5

Proračun zajema:

| (a) | lasten prihodek, ki ga sestavljajo vse pristojbine, stroški in, brez poseganja v člen 51, obresti, ki jih utegne Eurojust prejeti za storitve, s katerimi dopolnjuje naloge, ki so mu zaupane, ter kakršen koli drug prihodek; |
| --- | --- |

(a)

lasten prihodek, ki ga sestavljajo vse pristojbine, stroški in, brez poseganja v člen 51, obresti, ki jih utegne Eurojust prejeti za storitve, s katerimi dopolnjuje naloge, ki so mu zaupane, ter kakršen koli drug prihodek;

| (b) | prihodek, ki ga sestavljajo morebitni finančni prispevki države članice gostiteljice; |
| --- | --- |

(b)

prihodek, ki ga sestavljajo morebitni finančni prispevki države članice gostiteljice;

| (c) | subvencijo, ki jo odobrijo Evropske skupnosti; |
| --- | --- |

(c)

subvencijo, ki jo odobrijo Evropske skupnosti;

| (d) | prejemke, dodeljene za posebne postavke odhodkov v skladu s členom 19(1); |
| --- | --- |

(d)

prejemke, dodeljene za posebne postavke odhodkov v skladu s členom 19(1);

| (e) | odhodke Eurojusta, vključno z upravnimi izdatki. |
| --- | --- |

(e)

odhodke Eurojusta, vključno z upravnimi izdatki.

Člen 6

1.   Noben prihodek se ne sme pobrati in noben odhodek izvesti, če ni evidentiran na postavki v proračunu.

2.   Proračunskih sredstev ni mogoče vključiti v proračun, če niso namenjena za odhodkovno postavko, ki se šteje za potrebno.

3.   Nobenega odhodka ni mogoče prevzeti kot obveznost ali odobriti izven okvira v proračunu odobrenih proračunskih sredstev.

POGLAVJE 2

Načelo enoletnosti

Člen 7

V proračunu upoštevana sredstva se odobrijo za eno proračunsko leto, ki traja od 1. januarja do 31. decembra.

Člen 8

1.   Proračun vsebuje nediferencirana sredstva in, kadar to upravičujejo operativne potrebe, diferencirana sredstva. Slednja sestavljajo odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil.

2.   Odobritve za prevzem obveznosti zajemajo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu.

3.   Odobritve plačil zajemajo plačila za poravnavanje pravnih obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali v preteklih proračunskih letih.

4.   Proračunska sredstva za upravo so nediferencirana. Upravni izdatki na podlagi pogodb, ki zajemajo daljše obdobje od proračunskega leta, bodisi v skladu z lokalno prakso ali v zvezi z dobavo opreme, se plačajo v breme proračuna za proračunsko leto, v katerem nastanejo.

Člen 9

1.   Prihodki Eurojusta iz člena 5 se knjižijo v poslovne knjige za proračunsko leto v dejanskih zneskih, pobranih v proračunskem letu.

2.   Prihodki Eurojusta pomenijo enak znesek odobritev plačil.

3.   Proračunska sredstva, ki so odobrena v proračunu za določeno leto, se lahko uporabljajo izključno za poravnavanje odhodkov, odobrenih in plačanih v navedenem proračunskem letu, ter za pokrivanje dolgovanih zneskov za prevzete obveznosti iz preteklih proračunskih let.

4.   Obveznosti se knjižijo v poslovne knjige na podlagi pravnih obveznosti, prevzetih do 31. decembra.

5.   Plačila se knjižijo v poslovne knjige za proračunsko leto na podlagi plačil, ki jih je računovodja izvedel najpozneje do 31. decembra navedenega leta.

Člen 10

1.   Proračunska sredstva, ki ostanejo neporabljena na koncu proračunskega leta, za katerega so bila odobrena, zapadejo.

Lahko pa se z odločitvijo kolegija, ki jo ta sprejme najpozneje do 15. februarja, prenesejo v naslednje proračunsko leto v skladu z odstavki 2 do 7.

2.   Proračunska sredstva za odhodke za zaposlene se ne morejo prenesti.

3.   Odobritve za prevzem obveznosti in nediferencirana sredstva, za katere obveznosti ob koncu proračunskega leta še niso bile prevzete, se lahko prenesejo v višini odobritev za prevzem obveznosti, za katere je bila večina pripravljalnih faz v postopku prevzemanja obveznosti, ki se opredeli v finančnih izvedbenih pravilih Eurojusta, do 31. decembra že končana; za te zneske se nato lahko prevzamejo obveznosti do 31. marca naslednjega leta.

4.   Odobritve plačil se lahko prenesejo v višini, ki je potrebna za pokrivanje obstoječih obveznosti ali obveznosti za prenesene odobritve za prevzem obveznosti, kadar sredstva proračuna, ki so predvidena na ustreznih postavkah v proračunu za naslednje proračunsko leto, niso zadostna glede na zahteve. Eurojust najprej porabi sredstva, ki so odobrena za tekoče proračunsko leto, in dokler niso porabljena tekoča sredstva, ne uporablja prenesenih sredstev.

5.   Nediferencirana sredstva v višini obveznosti, za katere so bile pravilno sklenjene pogodbe ob koncu proračunskega leta, se avtomatično prenesejo samo v naslednje proračunsko leto.

6.   Prenesena proračunska sredstva, za katera ni prevzeta obveznost do 31. marca leta N + 1, avtomatično zapadejo.

Tako prenesena proračunska sredstva se posebej izkazujejo v finančnih poročilih.

7.   Proračunska sredstva iz namenskih prejemkov iz člena 19, ki do 31. decembra ostanejo neporabljena, se avtomatično prenesejo. Eurojust najpozneje do 1. junija leta N + 1 Komisijo obvesti o uporabi prenesenih namenskih prejemkov.

Razpoložljiva proračunska sredstva iz prenesenih namenskih prejemkov je treba porabiti najprej.

Člen 11

Kadar zneski zapadejo, ker ukrepi, za katere so bili namenjeni, bodisi v celoti ali delno niso bili izvedeni, se zadevna proračunska sredstva črtajo v katerem koli proračunskem letu po letu, v katerem so bila odobrena.

Člen 12

Ko je proračun dokončen, se lahko sredstva, vključena v proračun, začnejo namensko dodeljevati s 1. januarjem.

Člen 13

1.   Vsako leto od 15. novembra dalje se lahko vnaprej prevzemajo obveznosti za rutinske upravne izdatke v breme proračunskih sredstev za naslednje proračunsko leto. Takšen prevzem obveznosti pa ne sme presegati ene četrtine proračunskih sredstev, ki jih določi kolegij, na ustrezni proračunski postavki za tekoče proračunsko leto. Ne smejo se uporabljati za nove odhodke, ki niso bili načelno odobreni v zadnjem pravilno sprejetem proračunu.

2.   Odhodki, ki jih je treba plačati vnaprej, na primer najemnine, se lahko od 1. decembra dalje plačujejo v breme proračunskih sredstev za naslednje proračunsko leto. V tem primeru se omejitev iz odstavka 1 ne uporablja.

Člen 14

1.   Če proračun na začetku proračunskega leta še ni dokončno sprejet, se za prevzem obveznosti za odhodke in za plačilo odhodkov, ki jih je mogoče knjižiti na posebno postavko v proračunu kot del izvrševanja zadnjega pravilno sprejetega proračuna, uporabljajo naslednja pravila.

2.   Obveznosti se lahko prevzemajo po programih do največ ene četrtine skupnih dodeljenih sredstev za zadevni program v preteklem proračunskem letu, ki se za vsak pretečeni mesec povečajo za eno dvanajstino.

Plačila se lahko izvršujejo mesečno po programih do največ ene dvanajstine dodeljenih sredstev za zadevni program v preteklem proračunskem letu.

Ne smejo prekoračiti omejitve proračunskih sredstev, predvidene v oceni proračunskih prihodkov in odhodkov.

3.   Če je to potrebno zaradi kontinuitete delovanja Eurojusta in za potrebe upravljanja, lahko kolegij na zahtevo upravnega direktorja poleg zneskov, ki so avtomatsko na voljo na podlagi določb odstavkov 1 in 2, hkrati odobri dve ali več začasnih dvanajstin za obveznosti in za plačila.

Dodatne dvanajstine se odobrijo v celoti in niso deljive.

POGLAVJE 3

Načelo ravnotežja

Člen 15

1.   Proračunski prihodki in odobritve plačil morajo biti uravnoteženi.

2.   Odobritve za prevzem obveznosti ne smejo presegati zneska subvencije Skupnosti, skupaj z lastnim prihodkom in drugimi prihodki iz člena 5.

3.   Eurojust ne sme najemati posojil.

4.   Sredstva Skupnosti, plačana Eurojustu, za njegov proračun predstavljajo izravnalno subvencijo in štejejo kot predfinanciranje v smislu člena 81(1)(b)(i) splošne finančne uredbe.

5.   Eurojust izvaja strogo upravljanje denarnih sredstev ob ustreznem upoštevanju namenskih prejemkov in tako zagotavlja, da je njegovo stanje denarnih sredstev omejeno na ustrezno utemeljene potrebe. S svojimi zahtevki za plačilo predloži podrobne in dopolnjene napovedi svojih dejanskih potreb po gotovini čez leto, vključno s podatki o namenskih prejemkih.

Člen 16

1.   Če je izkaz realizacije proračuna v smislu člena 81 pozitiven, se razlika do zneska subvencije Skupnosti, plačane med letom, vrne Komisiji. Del presežka, ki presega znesek subvencije Skupnosti, plačane med letom, se upošteva v proračunu za naslednje proračunsko leto kot prihodek. Eurojust najpozneje do 31. marca leta N predloži oceno poslovnega presežka iz leta N – 1, ki ga je treba pozneje v letu N vrniti v proračun Skupnosti, in tako dopolni že razpoložljive informacije v zvezi s presežkom iz leta N – 2. Te informacije Komisija ustrezno upošteva pri oceni finančnih potreb Eurojusta za leto N + 1.

Razlika med subvencijo Skupnosti, vključeno v splošni proračun, in subvencijo, dejansko plačano organu, zapade.

2.   Če je izkaz realizacije proračuna iz člena 81 negativen, se primanjkljaj upošteva v proračunu za naslednje proračunsko leto.

3.   Prihodki ali odobritve plačil se vključijo v proračun v proračunskem postopku na podlagi postopka pisnega predloga spremembe ali s spremembo proračuna med izvrševanjem proračuna.

POGLAVJE 4

Načelo obračunske enote

Člen 17

Proračun se pripravi in izvršuje v eurih, prav tako se v eurih predložijo poročila.

Za namene denarnega toka pa lahko računovodja in, v primeru blagajniške knjige predplačil, vodje blagajn predplačil izvajajo posle v nacionalnih valutah, kakor je določeno v finančnih izvedbenih pravilih Eurojusta.

POGLAVJE 5

Načelo univerzalnosti

Člen 18

Skupni prihodki pokrivajo skupna odobrena plačila, ob upoštevanju člena 19. Vsi prihodki in odhodki se izkazujejo v celoti brez vsakršne medsebojne prilagoditve, ob upoštevanju člena 21.

Člen 19

1.   Za financiranje posebnih postavk odhodkov se uporabljajo naslednje postavke prihodkov:

| (a) | prihodki, rezervirani za poseben namen, kot so prihodki od fundacij, subvencij, daril in volil; |
| --- | --- |

(a)

prihodki, rezervirani za poseben namen, kot so prihodki od fundacij, subvencij, daril in volil;

| (b) | prispevki za dejavnosti Eurojusta iz držav članic, držav nečlanic ali različnih organov, če je tako predvideno v sporazumu, sklenjenem med Eurojustom in državami članicami, državami nečlanicami ali zadevnimi organi; |
| --- | --- |

(b)

prispevki za dejavnosti Eurojusta iz držav članic, držav nečlanic ali različnih organov, če je tako predvideno v sporazumu, sklenjenem med Eurojustom in državami članicami, državami nečlanicami ali zadevnimi organi;

| (c) | prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali dela, dobavljena na njihovo zahtevo, z izjemo pristojbin in stroškov iz člena 5(a); |
| --- | --- |

(c)

prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali dela, dobavljena na njihovo zahtevo, z izjemo pristojbin in stroškov iz člena 5(a);

| (d) | prihodek od dobave blaga, storitev in del za institucije Skupnosti ali druge organe Skupnosti; |
| --- | --- |

(d)

prihodek od dobave blaga, storitev in del za institucije Skupnosti ali druge organe Skupnosti;

| (e) | prihodki iz vračil nepravilno plačanih zneskov; |
| --- | --- |

(e)

prihodki iz vračil nepravilno plačanih zneskov;

| (f) | prihodek od prodaje vozil, opreme, inštalacij, materialov ter znanstvenih in tehničnih aparatov, ki se nadomestijo ali zavržejo, ko je knjigovodska vrednost dokončno amortizirana; |
| --- | --- |

(f)

prihodek od prodaje vozil, opreme, inštalacij, materialov ter znanstvenih in tehničnih aparatov, ki se nadomestijo ali zavržejo, ko je knjigovodska vrednost dokončno amortizirana;

| (g) | prejeta plačila zavarovalnine; |
| --- | --- |

(g)

prejeta plačila zavarovalnine;

| (h) | prihodki od plačil, povezanih z dajanjem v najem; |
| --- | --- |

(h)

prihodki od plačil, povezanih z dajanjem v najem;

| (i) | prihodki od prodaje publikacij in filmov, tudi tistih na elektronskem mediju. |
| --- | --- |

(i)

prihodki od prodaje publikacij in filmov, tudi tistih na elektronskem mediju.

1a.   Ustrezni temeljni akt lahko prejemke, katerih podlaga je, namensko dodeli tudi za posebne postavke odhodkov.

2.   Vse postavke prihodkov v smislu točk (a) do (d) odstavka 1 zajemajo vse neposredne ali posredne izdatke za zadevno dejavnost ali namen.

3.   Proračun vsebuje postavke, na katere se uvrščajo kategorije namenskih prejemkov iz odstavkov 1 in 1a, po možnosti pa se navede tudi znesek.

Člen 20

1.   Upravni direktor lahko sprejme kakršno koli donacijo, namenjeno Eurojustu, kot so fundacije, subvencije, darila in volila.

2.   Donacije, ki lahko pomenijo tudi določen finančni strošek, lahko sprejme s predhodno odobritvijo kolegija, ki sprejme odločitev v dveh mesecih od datuma, ko mu je bila zahteva predložena. Če kolegij odločitve v tem roku ne sprejme, donacija šteje za sprejeto.

Člen 21

1.   Naslednji zneski se lahko odštejejo od zahtevkov za plačilo, faktur ali izkazov, ki se nato odobrijo za plačilo v neto znesku:

| (a) | kazni, ki se izrečejo strankam pogodb javnih naročil ali upravičencem donacije; |
| --- | --- |

(a)

kazni, ki se izrečejo strankam pogodb javnih naročil ali upravičencem donacije;

| (b) | popusti, povračila in znižanja na fakturah in zahtevkih za plačilo; |
| --- | --- |

(b)

popusti, povračila in znižanja na fakturah in zahtevkih za plačilo;

| (c) | obresti, nastale s plačili predfinanciranja. |
| --- | --- |

(c)

obresti, nastale s plačili predfinanciranja.

2.   Stroški blaga ter drugih izdelkov ali storitev za Eurojust bremenijo proračun za celotni znesek brez davka, kadar vključujejo davke, ki jih vrnejo:

| (a) | bodisi države članice v skladu s Protokolom o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti, država gostiteljica na podlagi sporazuma o sedežu ali na podlagi drugih ustreznih sporazumov; |
| --- | --- |

(a)

bodisi države članice v skladu s Protokolom o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti, država gostiteljica na podlagi sporazuma o sedežu ali na podlagi drugih ustreznih sporazumov;

| (b) | bodisi država članica ali država nečlanica na podlagi drugih ustreznih sporazumov. |
| --- | --- |

(b)

bodisi država članica ali država nečlanica na podlagi drugih ustreznih sporazumov.

Vsi nacionalni davki, ki jih začasno plačuje Eurojust po prvem pododstavku, se evidentirajo na začasnem kontu, dokler jih zadevna država ne povrne.

3.   Vsako negativno stanje se upošteva v proračunu kot odhodek.

4.   Prilagoditve so dovoljene za tečajne razlike, ki nastanejo pri izvrševanju proračuna. Končni dobiček ali izguba se vključi v bilanco za tekoče leto.

POGLAVJE 6

Načelo specifikacije

Člen 22

Proračunska sredstva se v celoti rezervirajo za posebne namene po naslovih in programih; programi se naprej delijo na člene in postavke.

Člen 23

1.   Upravni direktor lahko sredstva prenese z enega programa na drugega in z enega člena na drugega brez omejitve ter z enega naslova na drugega do višine 10 % sredstev za proračunsko leto, prikazanih na postavki, s katere je prenos izveden.

2.   Nad mejo iz odstavka 1 lahko upravni direktor prenose sredstev z enega naslova na drugega predlaga kolegiju. Kolegij ima na voljo tri tedne, v katerih lahko nasprotuje takim prenosom. Po tem roku se šteje, da je prenose sprejel.

3.   Predlogom za prenose in prenosom, izvedenim v skladu z odstavkoma 1 in 2, so priložena ustrezna in podrobna dokazila, ki prikazujejo porabo proračunskih sredstev in ocene potreb do konca proračunskega leta tako za postavke, v dobro katerih naj bi se sredstva knjižila, kot za postavke, iz katerih se sredstva črpajo.

4.   Upravni direktor o vseh prenosih čim prej obvesti kolegij. O vseh prenosih, izvedenih v skladu z odstavkom 2, obvesti organ za izvrševanje proračuna.

Člen 24

1.   Proračunska sredstva se lahko prenesejo samo na proračunske postavke, za katere so v proračunu odobrena sredstva ali je na njih zaznamek (p.m.).

2.   Proračunska sredstva v višini namenskih prejemkov se lahko prenesejo samo, če se takšni prejemki porabijo za namene, za katere so namenjeni.

POGLAVJE 7

Načelo dobrega finančnega poslovodenja

Člen 25

1.   Dodeljena proračunska sredstva se uporabijo v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja, to je z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti.

2.   Načelo gospodarnosti zahteva, da morajo biti viri, ki jih Eurojust uporablja za opravljanje svojih dejavnosti, na voljo pravočasno, v primerni količini in kakovosti ter po najboljši ceni.

Načelo učinkovitosti zadeva najboljše razmerje med uporabljenimi viri in doseženimi rezultati.

Načelo uspešnosti zadeva doseganje specifičnih zastavljenih ciljev in predvidenih rezultatov.

3.   Za vsa področja dejavnosti, ki jih zajema proračun, se določijo specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni cilji. Doseganje teh ciljev se za vsako dejavnost spremlja s kazalci uspešnosti, upravni direktor pa mora kolegiju zagotoviti ustrezne informacije. Te informacije se predložijo letno in najpozneje v dokumentih, priloženih k predhodnemu predlogu proračuna.

4.   Za boljše odločanje Eurojust redno izvaja predhodne, pa tudi naknadne ocene programov ali dejavnosti. Takšne ocene se uporabljajo za vse programe in dejavnosti, ki imajo za posledico večjo porabo, rezultati ocen pa se pošljejo kolegiju.

5.   Cilji in ukrepi, določeni v odstavkih 3 in 4, ne veljajo za delo, povezano z zadevami.

Člen 25a

1.   Proračun se izvršuje skladno z učinkovitim in smotrnim notranjim nadzorom.

2.   Za potrebe izvrševanja proračuna je notranji nadzor opredeljen kot postopek, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in katerega namen je nuditi zadostno zagotovilo za doseganje naslednjih ciljev:

| (a) | uspešnost, učinkovitost in gospodarnost postopkov; |
| --- | --- |

(a)

uspešnost, učinkovitost in gospodarnost postopkov;

| (b) | zanesljivost poročanja; |
| --- | --- |

(b)

zanesljivost poročanja;

| (c) | varovanje sredstev in informacij; |
| --- | --- |

(c)

varovanje sredstev in informacij;

| (d) | preprečevanje in odkrivanje goljufij in nepravilnosti; |
| --- | --- |

(d)

preprečevanje in odkrivanje goljufij in nepravilnosti;

| (e) | ustrezno obvladovanje tveganj v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo poslovnih dogodkov, ob upoštevanju večletnega značaja programov ter narave zadevnih plačil. |
| --- | --- |

(e)

ustrezno obvladovanje tveganj v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo poslovnih dogodkov, ob upoštevanju večletnega značaja programov ter narave zadevnih plačil.

POGLAVJE 8

Načelo preglednosti

Člen 26

1.   Proračun se pripravi in izvršuje ter poročila predložijo v skladu z načelom preglednosti.

2.   Povzetek dokončno sprejetega proračuna in sprememb proračuna se objavi v Uradnem listu Evropske unije v dveh mesecih po njihovem sprejetju.

Povzetek prikazuje pet glavnih proračunskih postavk prihodkov, pet glavnih proračunskih postavk odhodkov za administrativni in operativni proračun, načrt delovnih mest ter oceno števila pogodbenih uslužbencev, izraženega v ekvivalentih polnega delovnega časa, za katerega so proračunska sredstva predvidena, in odposlanih nacionalnih strokovnjakov. Poleg tega navaja številke za preteklo leto.

3.   Dokončno sprejet proračun, vključno z načrtom delovnih mest in spremembami proračuna, ter navedba števila pogodbenih uslužbencev, izraženega v ekvivalentih polnega delovnega časa, za katerega so proračunska sredstva predvidena, in odposlanih nacionalnih strokovnjakov se pošljejo v vednost organu za izvrševanje proračuna, Računskemu sodišču in Komisiji ter objavijo na spletni strani Eurojusta v štirih tednih od sprejetja.

4.   Eurojust na svoji spletni strani objavi informacije o upravičencih do sredstev, ki izhajajo iz njegovega proračuna, vključno s strokovnjaki, pogodbeno zaposlenimi na podlagi člena 74b. Objavljene informacije so lahko dostopne, pregledne in celostne. Te informacije se objavijo ob ustreznem upoštevanju zahtev po zaupnosti in varnosti, zlasti po varstvu osebnih podatkov iz Sklepa Eurojusta ter poslovnika o obdelavi in varstvu osebnih podatkov.

Kadar so informacije objavljene samo v anonimni obliki, Eurojust na zahtevo informacije o zadevnih upravičencih na ustrezen način posreduje Evropskemu parlamentu.

NASLOV III

DOLOČITEV IN SESTAVA PRORAČUNA

POGLAVJE 1

Določitev proračuna

Člen 27

1.   Proračun se določi v skladu s Sklepom Eurojusta.

2.   Upravni direktor vsako leto pripravi začasni osnutek načrta prihodkov in odhodkov Eurojusta za naslednje proračunsko leto in ga predloži kolegiju v odobritev.

3.   Na podlagi začasnega osnutka, ki ga pripravi upravni direktor, kolegij do 10. februarja vsako leto Komisiji pošlje začasni osnutek načrta prihodkov in odhodkov Eurojusta, vključno s splošnimi smernicami, ki so podlaga za tak načrt. Kolegij končni osnutek načrta najpozneje do 31. marca posreduje Komisiji.

4.   Načrt prihodkov in odhodkov Eurojusta obsega:

| (a) | načrt delovnih mest, ki prikazuje število odobrenih rednih in začasnih delovnih mest po plačilnih razredih in kategorijah v okviru dodeljenih proračunskih sredstev; |
| --- | --- |

(a)

načrt delovnih mest, ki prikazuje število odobrenih rednih in začasnih delovnih mest po plačilnih razredih in kategorijah v okviru dodeljenih proračunskih sredstev;

| (b) | kadar se spremeni število delovnih mest, izjavo, ki utemeljuje prošnjo za nova delovna mesta; |
| --- | --- |

(b)

kadar se spremeni število delovnih mest, izjavo, ki utemeljuje prošnjo za nova delovna mesta;

| (c) | četrtletno oceno gotovinskih plačil in prejemkov; |
| --- | --- |

(c)

četrtletno oceno gotovinskih plačil in prejemkov;

| (d) | informacije o doseganju vseh predhodno določenih ciljev za različne dejavnosti ter novih ciljev, merjenih s kazalci. |
| --- | --- |

(d)

informacije o doseganju vseh predhodno določenih ciljev za različne dejavnosti ter novih ciljev, merjenih s kazalci.

Rezultati ocen se upoštevajo in navajajo kot dokaz o verjetnih koristih povečanja ali zmanjšanja predlaganega proračuna Eurojusta v primerjavi s proračunom za leto N.

5.   Eurojust najpozneje do 31. marca vsako leto Komisiji in organu za izvrševanje proračuna pošlje naslednje:

| (a) | svoj osnutek programa dela; |
| --- | --- |

(a)

svoj osnutek programa dela;

| (b) | svoj dopolnjeni večletni načrt kadrovske politike, izdelan v skladu s smernicami, ki jih določi Komisija; |
| --- | --- |

(b)

svoj dopolnjeni večletni načrt kadrovske politike, izdelan v skladu s smernicami, ki jih določi Komisija;

| (c) | informacije o številu uradnikov, začasnih in pogodbenih uslužbencev, kot so opredeljeni v Kadrovskih predpisih, za leti N – 1 in N ter oceno za leto N + 1; |
| --- | --- |

(c)

informacije o številu uradnikov, začasnih in pogodbenih uslužbencev, kot so opredeljeni v Kadrovskih predpisih, za leti N – 1 in N ter oceno za leto N + 1;

| (d) | informacije o prispevkih v naravi, ki jih Eurojustu dodeli država članica gostiteljica; |
| --- | --- |

(d)

informacije o prispevkih v naravi, ki jih Eurojustu dodeli država članica gostiteljica;

| (e) | oceno izkaza realizacije proračuna v smislu člena 81 za leto N – 1. |
| --- | --- |

(e)

oceno izkaza realizacije proračuna v smislu člena 81 za leto N – 1.

V okviru postopka za sprejetje splošnega proračuna Komisija poročilo Eurojusta o oceni prihodkov in odhodkov pošlje organu za izvrševanje proračuna ter predlaga znesek subvencije za Eurojust in število uslužbencev, za katerega meni, da jih Eurojust potrebuje. Komisija posreduje osnutek načrta delovnih mest Eurojusta in zagotovi oceno števila pogodbenih uslužbencev, izraženega v ekvivalentih polnega delovnega časa, za katerega so predlagana proračunska sredstva.

6.   Organ za izvrševanje proračuna sprejme načrt delovnih mest Eurojusta in vse naknadne spremembe tega načrta v skladu s členom 32(1). Načrt delovnih mest se objavi v Prilogi k Oddelku III – Komisija – splošnega proračuna.

7.   Kolegij sprejme proračun in načrt delovnih mest. Dokončna postaneta po dokončnem sprejetju splošnega proračuna, ki določa znesek subvencije in načrt delovnih mest, in po potrebi se proračun in načrt delovnih mest ustrezno prilagodi.

Člen 28

Vsaka sprememba proračuna, vključno z načrtom delovnih mest, se izvede po postopku za spremembo proračuna, ki je enak kakor za sprejetje prvotnega proračuna, v skladu z določbami Sklepa Eurojusta in člena 27.

POGLAVJE 2

Sestava in priprava proračuna

Člen 29

Proračun obsega izkaz prihodkov in izkaz odhodkov.

Člen 30

Če to opravičuje narava dejavnosti Eurojusta, je treba izkaz odhodkov pripraviti na podlagi nomenklature, ki temelji na razčlenitvi po namenu. Ta nomenklatura, ki jo določi Eurojust, mora jasno razlikovati med proračunskimi sredstvi za upravo in proračunskimi sredstvi za tekoče poslovanje.

Člen 31

Proračun prikazuje:

| 1. | v izkazu prihodkov:






  (a) | oceno prihodkov Eurojusta za zadevno proračunsko leto; |
| --- | --- | --- |

1.

v izkazu prihodkov:

(a)

oceno prihodkov Eurojusta za zadevno proračunsko leto;

| (b) | oceno prihodkov za preteklo proračunsko leto in prihodkov za leto N – 2; |
| --- | --- |

(b)

oceno prihodkov za preteklo proračunsko leto in prihodkov za leto N – 2;

| (c) | ustrezne pripombe k vsaki prihodkovni postavki; |
| --- | --- |

(c)

ustrezne pripombe k vsaki prihodkovni postavki;

| 2. | v izkazu odhodkov:






  (a) | odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za zadevno proračunsko leto; |
| --- | --- | --- |

2.

v izkazu odhodkov:

(a)

odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za zadevno proračunsko leto;

| (b) | odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za preteklo proračunsko leto ter odobrene in plačane izdatke v letu N – 2; |
| --- | --- |

(b)

odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za preteklo proračunsko leto ter odobrene in plačane izdatke v letu N – 2;

| (c) | zbirni pregled časovnega okvira plačil v naslednjih proračunskih letih za poravnavanje proračunskih obveznosti, prevzetih v preteklih proračunskih letih; |
| --- | --- |

(c)

zbirni pregled časovnega okvira plačil v naslednjih proračunskih letih za poravnavanje proračunskih obveznosti, prevzetih v preteklih proračunskih letih;

| (d) | ustrezne pripombe k vsakemu pododdelku. |
| --- | --- |

(d)

ustrezne pripombe k vsakemu pododdelku.

Člen 32

1.   Načrt delovnih mest iz člena 27 poleg števila delovnih mest, odobrenih za proračunsko leto, prikazuje število delovnih mest, odobrenih za preteklo leto, ter število dejansko zasedenih delovnih mest.

Ta načrt predstavlja absolutno omejitev za Eurojust; nobeno imenovanje ni mogoče nad to omejitvijo.

Razen za razrede AD 16, AD 15, AD 14 in AD 13 pa lahko kolegij spremeni načrt delovnih mest za največ 10 % odobrenih delovnih mest, ob upoštevanju dveh pogojev:

| (a) | da se količina sredstev za zaposlene za celotno proračunsko leto ne spremeni; |
| --- | --- |

(a)

da se količina sredstev za zaposlene za celotno proračunsko leto ne spremeni;

| (b) | da ni prekoračena omejitev skupnega števila delovnih mest, odobrenih z načrtom delovnih mest. |
| --- | --- |

(b)

da ni prekoračena omejitev skupnega števila delovnih mest, odobrenih z načrtom delovnih mest.

2.   Z odstopanjem od drugega pododstavka odstavka 1 se lahko v skladu s Kadrovskimi predpisi učinki dela s skrajšanim delovnim časom, ki ga odobri pristojni organ za imenovanja, izravnajo z drugimi imenovanji. Kadar uslužbenec zahteva odvzem dovoljenja pred iztekom odobrenega obdobja, Eurojust čim prej sprejme ustrezne ukrepe za upoštevanje omejitve iz točke (b) odstavka 1.

NASLOV IV

IZVRŠEVANJE PRORAČUNA

POGLAVJE 1

Splošne določbe

Člen 33

Upravni direktor opravlja naloge odredbodajalca. Upravni direktor izvršuje prihodke in odhodke proračuna v skladu s finančnimi pravili Eurojusta na lastno odgovornost in v okviru odobrenih proračunskih sredstev. Brez poseganja v odgovornosti odredbodajalca v zvezi s preprečevanjem in odkrivanjem goljufij in nepravilnosti Eurojust sodeluje v dejavnostih, namenjenih preprečevanju goljufij, Evropskega urada za boj proti goljufijam. Tovrstne dejavnosti ne vplivajo na operativno delo Eurojusta, kot je predvideno v Sklepu Eurojusta, in zlasti ne vključujejo dostopa do ali pošiljanja kakršnih koli dokumentov, povezanih z zadevami, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam.

Člen 34

1.   Upravni direktor lahko svoje pristojnosti za izvrševanje proračuna prenese na osebje Eurojusta, za katerega veljajo Kadrovski predpisi, v skladu s pogoji, določenimi v finančnih pravilih Eurojusta. Tako pooblaščene osebe lahko delujejo samo v okviru pristojnosti, ki so bile nanje izrecno prenesene.

2.   Pooblaščenec lahko te pristojnosti prenese naprej, kot je določeno v finančnih izvedbenih pravilih Eurojusta. Za vsak nadaljnji prenos je potrebno izrecno soglasje upravnega direktorja.

Člen 35

1.   Vsem finančnim udeležencem v smislu poglavja 2 tega naslova in vsem drugim osebam, ki sodelujejo pri izvrševanju, upravljanju, reviziji ali nadzoru proračuna, je prepovedano sprejemati kakršne koli ukrepe, ki bi lahko povzročili navzkrižje njihovih interesov z interesi Eurojusta. Če se to zgodi, se mora zadevna oseba vzdržati takih ukrepov in zadevo predložiti pristojnemu organu.

2.   Navzkrižje interesov obstaja, kadar je ogroženo nepristransko in objektivno opravljanje nalog osebe iz odstavka 1 iz družinskih, čustvenih, političnih ali narodnostnih razlogov, gospodarskega interesa ali kakršnega koli drugega skupnega interesa z upravičencem.

3.   Pristojni organ iz odstavka 1 mora biti neposredno nadrejen zadevnemu članu osebja. Če je član osebja upravni direktor, je pristojni organ kolegij.

Člen 36

1.   Proračun izvršuje upravni direktor v službah pod njegovim vodstvom.

2.   Kadar se to izkaže za nujno, se lahko tehnično strokovne naloge ter upravne, pripravljalne in pomožne naloge, ki niso povezane niti z izvajanjem javne oblasti niti z uporabo pooblastil za odločanje po lastni presoji, pogodbeno poverijo zunanjim zasebnim subjektom ali organom.

POGLAVJE 2

Finančni udeleženci

Oddelek 1 –   Načelo ločitve nalog

Člen 37

Naloge odredbodajalca in računovodje so ločene in med seboj nezdružljive.

Oddelek 2 –   Odredbodajalec

Člen 38

1.   Odredbodajalec je odgovoren za izvrševanje prihodkov in odhodkov v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in za zagotavljanje izpolnjevanja zahtev zakonitosti in pravilnosti.

2.   Za izvrševanje odhodkov odredbodajalec prevzema proračunske in pravne obveznosti, potrjuje odhodke in odobrava plačila ter izvede priprave za porabo proračunskih sredstev.

3.   Izvrševanje prihodkov obsega pripravo ocene terjatev, ugotavljanje pravic do vračila in izdajo nalogov za izterjavo. Kadar je to primerno, vključuje tudi odstop od ugotovljenih pravic.

4.   Odredbodajalec vzpostavi minimalne standarde, kot so določeni v finančnih izvedbenih pravilih Eurojusta. Ti minimalni standardi so pripravljeni na podlagi standardov, ki jih določi Komisija za svojo lastno službo, ter ob upoštevanju tveganj v zvezi s poslovodnim okoljem in naravo financiranega ukrepa, organizacijsko strukturo ter sistemom in postopki notranjega upravljanja in kontroliranja, ki so primerni za izvajanje njegovih nalog, vključno z naknadnimi preverjanji, kadar je to primerno.

Odredbodajalec v svojih službah vzpostavi strokovno in svetovalno funkcijo, ki mu pomaga obvladovati tveganja, povezana z njegovimi aktivnostmi.

5.   Pred odobritvijo postopka osebje, razen člana osebja, ki je začel postopek, preveri operativne in finančne vidike. Začetek ter predhodno in naknadno preverjanje postopka so ločene funkcije.

6.   Odredbodajalec mora hraniti dokazila v zvezi s poslovanjem še pet let od datuma sklepa o podelitvi razrešnice v zvezi z izvrševanjem proračuna. Osebni podatki, vsebovani v dokazilih, se, če je mogoče, izbrišejo, če ti podatki niso nujni za potrebe razrešnice glede proračuna, proračunskega nadzora in revizije. V vsakem primeru se uporabljajo podrobna pravila o varstvu podatkov iz Sklepa Eurojusta ter poslovnika o obdelavi in varstvu osebnih podatkov.

Člen 39

1.   Razume se, da začetek postopka iz člena 38(5) pomeni vse postopke za pripravo aktov o izvrševanju proračuna, ki jih sprejmejo pristojni odredbodajalci iz členov 33 in 34.

2.   Razume se, da predhodno preverjanje postopkov iz člena 38(5) pomeni vse predhodne nadzore, ki jih vzpostavi pristojni odredbodajalec za preverjanje operativnih in finančnih vidikov.

3.   Za vsak postopek se izvede vsaj eno predhodno preverjanje. Namen tega preverjanja je ugotoviti:

| (a) | ali so odhodki pravilni in skladni z ustreznimi določbami; |
| --- | --- |

(a)

ali so odhodki pravilni in skladni z ustreznimi določbami;

| (b) | ali se uporablja načelo dobrega finančnega poslovodenja iz člena 25. |
| --- | --- |

(b)

ali se uporablja načelo dobrega finančnega poslovodenja iz člena 25.

Za namen predhodnega preverjanja lahko pristojni odredbodajalec šteje, da niz podobnih posebnih poslov, povezanih z rednimi izdatki za plače in pokojnine ter za povračila stroškov službenih potovanj in zdravstvenih stroškov, predstavlja en sam postopek.

V primeru iz drugega pododstavka pristojni odredbodajalec izvede ustrezno naknadno preverjanje, odvisno od njegove ocene tveganja, v skladu z odstavkom 4.

4.   Namen naknadnih preverjanj dokumentov in, kadar je to primerno, preverjanj na kraju samem je preveriti, če se postopki, ki se financirajo iz proračuna, pravilno izvajajo in zlasti če se upoštevajo merila iz odstavka 3. Ta preverjanja se lahko izvajajo na podlagi vzorcev z uporabo analize tveganj.

5.   Za izvajanje preverjanj iz odstavkov 2 in 4 so odgovorni drugi uradniki oziroma drugo osebje, kakor za izvajanje nalog iz odstavka 1, prav tako pa jim ne smejo biti podrejeni.

6.   Vse osebje, ki je odgovorno za kontroliranje finančnega poslovodenja, mora biti ustrezno usposobljeno. Upoštevati mora tudi poseben kodeks o strokovnem ravnanju, ki ga sprejme Eurojust in ki temelji na standardih, ki jih določi Komisija za svoje lastne službe.

Člen 40

1.   Odredbodajalec poroča kolegiju o izvajanju svojih nalog v obliki letnega poročila o delu, skupaj s finančnimi in poslovodnimi informacijami, ki potrjujejo, da informacije, vsebovane v poročilu, predstavljajo resnično in pošteno sliko, razen če je v morebitnih pridržkih, povezanih z opredeljenimi področji prihodkov in odhodkov, navedeno drugače.

To letno poročilo o delu opisuje rezultate njegovih dejavnosti glede na cilje, zastavljene za dejavnosti, ki niso povezane z zadevami, tveganja, povezana s temi dejavnostmi, uporabo zagotovljenih sredstev ter uspešnost in učinkovitost sistema notranjega kontroliranja. Notranji revizor v smislu člena 71 se seznani z letnim poročilom o delu in vsemi drugimi ugotovljenimi informacijami.

2.   Kolegij vsako leto najpozneje do 15. junija organu za izvrševanje proračuna in Računskemu sodišču pošlje analizo in oceno letnega poročila o delu odredbodajalca za preteklo proračunsko leto. Ta analiza in ocena se vključita v letno poročilo Eurojusta v skladu z določbami Sklepa Eurojusta.

Člen 41

Vsak član osebja, ki sodeluje pri finančnem poslovodenju in nadzoru poslov ter meni, da je odločitev, ki jo mora na zahtevo svojega nadrejenega izvesti ali potrditi, nepravilna ali v nasprotju z načeli dobrega finančnega poslovodenja ali strokovnimi pravili, ki jih mora spoštovati, pisno obvesti upravnega direktorja ter, če ta v razumnem roku ne ukrepa, komisijo iz člena 47(4) in kolegij. V primeru nezakonitega ravnanja, goljufije ali korupcije, ki bi lahko škodovala interesom Skupnosti, obvesti organe in telesa, določena na podlagi veljavne zakonodaje.

Člen 42

Kadar se pooblastila za izvrševanje proračuna prenesejo ali nadalje prenesejo v skladu s členom 34, se za odredbodajalce na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa smiselno uporabljata člen 34 ter člen 38(1), (2) in (3).

Oddelek 3 –   Računovodja

Člen 43

1.   Kolegij imenuje računovodjo, za katerega veljajo Kadrovski predpisi in ki je pri opravljanju svojih nalog funkcionalno neodvisen. V Eurojustu je odgovoren za:

| (a) | pravilno izvajanje plačil, pobiranje prihodkov in izterjavo zneskov, pripoznanih kot terjatve; |
| --- | --- |

(a)

pravilno izvajanje plačil, pobiranje prihodkov in izterjavo zneskov, pripoznanih kot terjatve;

| (b) | pripravo in predložitev poročil v skladu z naslovom VII; |
| --- | --- |

(b)

pripravo in predložitev poročil v skladu z naslovom VII;

| (c) | vodenje knjig v skladu z naslovom VII; |
| --- | --- |

(c)

vodenje knjig v skladu z naslovom VII;

| (d) | izvajanje, v skladu z naslovom VII, računovodskih pravil in metod ter kontnega načrta v skladu z določbami, ki jih sprejme računovodja Komisije; |
| --- | --- |

(d)

izvajanje, v skladu z naslovom VII, računovodskih pravil in metod ter kontnega načrta v skladu z določbami, ki jih sprejme računovodja Komisije;

| (e) | določitev in potrjevanje računovodskih sistemov in, kadar je to primerno, potrjevanje sistemov, ki jih določi odredbodajalec za dajanje ali utemeljevanje računovodskih informacij; računovodja je pooblaščen za preverjanje upoštevanja meril potrjevanja; |
| --- | --- |

(e)

določitev in potrjevanje računovodskih sistemov in, kadar je to primerno, potrjevanje sistemov, ki jih določi odredbodajalec za dajanje ali utemeljevanje računovodskih informacij; računovodja je pooblaščen za preverjanje upoštevanja meril potrjevanja;

| (f) | vodenje zakladnice. |
| --- | --- |

(f)

vodenje zakladnice.

2.   Računovodja pridobi vse informacije, potrebne za pripravo poročil, ki nudijo resnično sliko sredstev Eurojusta in izvrševanja proračuna, od odredbodajalca, ki jamči njihovo zanesljivost.

2a.   Preden upravni direktor poročila sprejme, da računovodja k njim soglasje in s tem potrdi, da ima zadostno zagotovilo, da poročila predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja Eurojusta.

V ta namen se računovodja prepriča, da so poročila pripravljena v skladu z računovodskimi pravili, metodami in uveljavljenimi računovodskimi sistemi ter da so vknjiženi vsi prihodki in odhodki.

Odredbodajalec posreduje vse informacije, ki jih računovodja potrebuje za izpolnitev svojih nalog.

Odredbodajalec ostaja polno odgovoren za pravilno uporabo sredstev, ki jih upravlja, kot tudi za zakonitost in pravilnost izdatkov pod svojim nadzorom.

2b.   Računovodja je pooblaščen za preverjanje prejetih informacij ter za izvedbo vseh nadaljnjih preverjanj, za katere meni, da so nujni za njegovo soglasje k poročilom.

Računovodja po potrebi izrazi pridržke, pri čemer natančno pojasni naravo in področje teh pridržkov.

2c.   Računovodja Eurojusta da soglasje k zaključnemu računu in ga pošlje računovodji Komisije.

3.   Ob upoštevanju odstavka 4 tega člena in člena 44 je za upravljanje z denarnimi sredstvi in njihovimi ustrezniki pooblaščen izključno računovodja. Odgovoren je tudi za njihovo hrambo.

4.   Računovodja lahko, kadar je to nujno za izvajanje njegovih nalog, pri opravljanju le-teh nekatere prenese na podrejeno osebje, za katerega veljajo Kadrovski predpisi. Računovodja vnaprej obvesti odredbodajalca, kadar je to predvideni postopek.

5.   Odločba o prenosu določa naloge, zaupane podrejenim, ter njihove pravice in obveznosti.

Oddelek 4 –   Vodja blagajne predplačil

Člen 44

Če se izkaže za nujno za plačila majhnih zneskov in za pobiranje drugih prihodkov iz člena 5, se lahko vzpostavi blagajniška knjiga predplačil, za katero sredstva zagotavlja računovodja in za katero so odgovorni vodje blagajn predplačil, ki jih imenuje računovodja.

Najvišji znesek za vsako postavko odhodkov ali prihodkov, ki ga lahko plača vodja blagajne predplačil tretjim osebam, ne sme presegati zneska, določenega v finančnih izvedbenih pravilih Eurojusta za vsako postavko odhodkov ali prihodkov.

Plačila z računa izločenih sredstev se lahko izvršijo z bančnim nakazilom, vključno s sistemom neposredne obremenitve iz člena 66 (1a), čekom ali drugimi plačilnimi sredstvi v skladu z navodili, ki jih določi računovodja.

POGLAVJE 3

Odgovornost finančnih udeležencev

Oddelek 1 –   Splošna pravila

Člen 45

1.   Brez poseganja v disciplinske ukrepe lahko prenos ali nadaljnji prenos nalog na odredbodajalce na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa kadar koli začasno ali dokončno prekliče organ, ki jih je imenoval.

Odredbodajalec lahko kadar koli umakne svoje soglasje za določen nadaljnji prenos.

2.   Brez poseganja v disciplinske ukrepe lahko kolegij računovodji kadar koli začasno ali dokončno prepove izvajanje nalog.

Kolegij imenuje začasnega računovodjo.

3.   Brez poseganja v disciplinske ukrepe lahko računovodja vodjem blagajn predplačil kadar koli začasno ali dokončno prepove izvajanje nalog.

Člen 46

1.   Določbe tega poglavja ne posegajo v kazensko odgovornost, ki jo imajo lahko odredbodajalec in osebe iz člena 45 po veljavni nacionalni zakonodaji ter veljavnih določbah za zaščito finančnih interesov Skupnosti in za boj proti korupciji uradnikov Skupnosti ali uradnikov držav članic.

2.   Vsak odredbodajalec, računovodja ali vodja blagajne predplačil je disciplinsko in odškodninsko odgovoren v skladu s Kadrovskimi predpisi, brez poseganja v člene 47, 48 in 49. V primeru nezakonitega ravnanja, goljufije ali korupcije, ki lahko škoduje interesom Skupnosti, se zadeva predloži organom in telesom, imenovanim na podlagi veljavne zakonodaje.

Oddelek 2 –   Pravila, ki se uporabljajo za odredbodajalca in odredbodajalce na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa

Člen 47

1.   Odredbodajalec je odškodninsko odgovoren v skladu s Kadrovskimi predpisi.

1a.   Obveznost plačila odškodnine velja zlasti, če:

| (a) | odredbodajalec, bodisi namenoma ali iz hude malomarnosti, ugotovi pravice do vračila ali izdaja naloge za izterjavo, odobrava izdatke ali podpisuje odredbe za plačilo, ne da bi upošteval to uredbo in finančna izvedbena pravila Eurojusta. |
| --- | --- |

(a)

odredbodajalec, bodisi namenoma ali iz hude malomarnosti, ugotovi pravice do vračila ali izdaja naloge za izterjavo, odobrava izdatke ali podpisuje odredbe za plačilo, ne da bi upošteval to uredbo in finančna izvedbena pravila Eurojusta.

| (b) | odredbodajalec, bodisi namenoma ali iz hude malomarnosti, ne pripravi dokumenta o ugotovitvi terjatve, ne izda naloga za izterjavo ali ga izda prepozno ali pa prepozno izda odredbo za plačilo, s čimer povzroči, da lahko tretje osebe vložijo civilno tožbo proti Eurojustu. |
| --- | --- |

(b)

odredbodajalec, bodisi namenoma ali iz hude malomarnosti, ne pripravi dokumenta o ugotovitvi terjatve, ne izda naloga za izterjavo ali ga izda prepozno ali pa prepozno izda odredbo za plačilo, s čimer povzroči, da lahko tretje osebe vložijo civilno tožbo proti Eurojustu.

2.   Odredbodajalec na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa, ki meni, da je odločitev, ki je v njegovi pristojnosti, nepravilna ali v nasprotju z načeli dobrega finančnega poslovodenja, pisno obvesti organ, ki je nanj prenesel naloge. Če organ, ki je nanj prenesel naloge, da odredbodajalcu na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa utemeljeno pisno navodilo, naj sprejme zadevno odločitev, jo mora odredbodajalec izvršiti in zanjo ni odgovoren.

3.   V primeru prenosa nalog odredbodajalec ostane odgovoren za uspešnost in učinkovitost vzpostavljenih sistemov notranjega upravljanja in kontroliranja ter za izbiro odredbodajalca na podlagi prenosa.

4.   Posebna komisija za finančne nepravilnosti, ki jo ustanovi Komisija v skladu s členom 66(4) splošne finančne uredbe, ima v zvezi z Eurojustom iste pristojnosti kakor v zvezi s službami Komisije, razen če se kolegij ne odloči ustanoviti funkcionalno neodvisno komisijo ali sodelovati v skupni komisiji, ki jo ustanovi več organov Skupnosti. Za zadeve, ki jih predloži Eurojust, posebna komisija za finančne nepravilnosti, ki jo ustanovi Komisija, vključuje enega uslužbenca organa Skupnosti.

Na podlagi mnenja te komisije se upravni direktor odloči, ali bo začel disciplinski postopek ali postopek za plačilo odškodnine. Če komisija odkrije sistemske težave, pošlje poročilo s priporočili odredbodajalcu in notranjemu revizorju Komisije. Če se mnenje nanaša na upravnega direktorja, komisija pošlje poročilo kolegiju in notranjemu revizorju Komisije. Upravni direktor se v svojem letnem poročilu o delu v anonimni obliki sklicuje na mnenja komisije in navede sprejete nadaljnje ukrepe.

5.   Od vsakega člana osebja se lahko zahteva, da v celoti ali delno nadomesti morebitno škodo, ki jo je utrpel Eurojust zaradi hujše kršitve med ali v zvezi z izvajanjem njegovih nalog v skladu s Kadrovskimi predpisi.

Ko so končane formalnosti, ki so za disciplinske zadeve določene v Kadrovskih predpisih, pristojni organ za imenovanja sprejme utemeljeno odločitev.

Oddelek 3 –   Pravila, ki se uporabljajo za računovodje in vodje blagajn predplačil

Člen 48

Računovodja je lahko disciplinsko in odškodninsko odgovoren, kakor je določeno v Kadrovskih predpisih, zlasti:

| (a) | če izgubi ali poškoduje denarna in druga sredstva ter dokumentacijo, ki jo vodi, ali iz malomarnosti povzroči njihovo izgubo ali poškodovanje; |
| --- | --- |

(a)

če izgubi ali poškoduje denarna in druga sredstva ter dokumentacijo, ki jo vodi, ali iz malomarnosti povzroči njihovo izgubo ali poškodovanje;

| (b) | če spremeni bančne račune ali poštne žiro račune, ne da bi o tem vnaprej obvestil odredbodajalca; |
| --- | --- |

(b)

če spremeni bančne račune ali poštne žiro račune, ne da bi o tem vnaprej obvestil odredbodajalca;

| (c) | če povrne ali plača zneske, ki niso v skladu z ustreznim nalogom za izterjavo ali odredbo za plačilo; |
| --- | --- |

(c)

če povrne ali plača zneske, ki niso v skladu z ustreznim nalogom za izterjavo ali odredbo za plačilo;

| (d) | če ne pobere zapadlih prihodkov. |
| --- | --- |

(d)

če ne pobere zapadlih prihodkov.

Člen 49

Vodja blagajne predplačil je lahko disciplinsko in odškodninsko odgovoren, kakor je določeno v Kadrovskih predpisih, zlasti:

| (a) | če izgubi ali poškoduje denarna in druga sredstva ter dokumentacijo, ki jo vodi, ali iz malomarnosti povzroči njihovo izgubo ali poškodovanje; |
| --- | --- |

(a)

če izgubi ali poškoduje denarna in druga sredstva ter dokumentacijo, ki jo vodi, ali iz malomarnosti povzroči njihovo izgubo ali poškodovanje;

| (b) | če ne more predložiti ustreznih dokazil za plačila, ki jih je izvršil; |
| --- | --- |

(b)

če ne more predložiti ustreznih dokazil za plačila, ki jih je izvršil;

| (c) | če izvrši plačila drugim osebam, kot so do njih upravičene; |
| --- | --- |

(c)

če izvrši plačila drugim osebam, kot so do njih upravičene;

| (d) | če ne pobere zapadlih prihodkov. |
| --- | --- |

(d)

če ne pobere zapadlih prihodkov.

POGLAVJE 4

Prihodki

Oddelek 1 –   Splošne določbe

Člen 50

Eurojust predloži Komisiji zahtevke za plačilo za celotno subvencijo Skupnosti ali njen del na podlagi člena 15(5), pod pogoji in v časovnih presledkih, za katere se dogovori s Komisijo.

Člen 51

Sredstvom, ki jih Komisija plača Eurojustu kot subvencijo, se pripišejo obresti v korist splošnega proračuna.

Oddelek 2 –   Ocena terjatev

Člen 52

Oceno terjatve najprej pripravi odredbodajalec, pristojen za ukrep ali stanje, na podlagi katerega lahko nastane ali se spremeni znesek, dolgovan Eurojustu.

Oddelek 3 –   Pripoznanje terjatev

Člen 53

1.   Pripoznanje terjatve je dejanje, s katerim odredbodajalec ali odredbodajalec na podlagi prenosa:

| (a) | preveri, ali dolg obstaja; |
| --- | --- |

(a)

preveri, ali dolg obstaja;

| (b) | ugotovi ali preveri resničnost in znesek dolga; |
| --- | --- |

(b)

ugotovi ali preveri resničnost in znesek dolga;

| (c) | preveri pogoje, pod katerimi je dolg zapadel. |
| --- | --- |

(c)

preveri pogoje, pod katerimi je dolg zapadel.

2.   Vsako nedvoumno ugotovljeno in zapadlo terjatev v fiksnem znesku je treba pripoznati z nalogom za izterjavo, ki se da računovodji skupaj z opominom dolžniku. Oba dokumenta pripravi in pošlje pristojni odredbodajalec.

3.   Pogodbe in sporazumi o donacijah, ki jih sklene Eurojust, predvidevajo, da se vsakemu dolgu, ki ni poplačan v roku, določenem v opominu dolžniku, pripišejo obresti v skladu s pravili za izvajanje splošne finančne uredbe. Pogoj, pod katerim se Eurojustu dolgujejo zamudne obresti, vključno s stopnjo za zamudne obresti, se izrecno navedejo v pogodbah in sporazumih o donacijah.

4.   V ustrezno utemeljenih primerih se lahko določene postavke običajnih prihodkov pripoznajo začasno.

Začasno pripoznanje vključuje izterjavo več posameznih zneskov, ki jih zato ni treba pripoznati posamično.

Pred koncem proračunskega leta odredbodajalec popravi začasno pripoznane zneske in tako zagotovi njihovo skladnost z dejansko pripoznanimi terjatvami.

Oddelek 4 –   Odobritev izterjave

Člen 54

Odobritev izterjave je dejanje, s katerim pristojni odredbodajalec z izdajo naloga za izterjavo da navodilo računovodji, naj izterja pripoznano terjatev.

Oddelek 5 –   Izterjava

Člen 55

1.   Nepravilno plačani zneski se izterjajo.

2.   Računovodja ukrepa na podlagi nalogov za izterjavo terjatev, ki jih je pravilno pripoznal odredbodajalec ali pristojni odredbodajalec. Pri tem ravna s potrebno skrbnostjo, da zagotovi, da Eurojust prejme svoje prihodke in da so njegove pravice varovane.

3.   Kadar se pristojni odredbodajalec namerava odpovedati ali delno odpovedati izterjavi pripoznane terjatve, zagotovi, da je odpoved pravilna in skladna z načelom dobrega finančnega poslovodenja in sorazmernosti.

Takšna odpoved se izvede z ustrezno utemeljeno odločbo odredbodajalca. Odredbodajalec lahko pooblastilo za tako odločbo prenese samo za terjatve, nižje od 5 000 EUR.

V odločbi o odpovedi izterjavi se navede ukrepe za zagotovitev izterjave ter pravna in dejanska vprašanja, na katerih temelji.

4.   Pristojni odredbodajalec odpiše pripoznano terjatev, kadar se na podlagi ugotovljene napake v zvezi s pravnim ali dejanskim vprašanjem izkaže, da terjatev ni bila pravilno pripoznana. Takšen odpis se izvede z odločbo pristojnega odredbodajalca in mora biti ustrezno utemeljen.

5.   Pristojni odredbodajalec popravi znesek ugotovljenega dolga navzgor ali navzdol, kadar je popravek zneska dolga potreben zaradi ugotovljene stvarne napake, pod pogojem, da ta popravek ne zahteva izgube ugotovljene pravice Eurojusta. Takšen popravek se izvede z odločbo pristojnega odredbodajalca in mora biti ustrezno utemeljen.

Člen 56

1.   Ko računovodja dejansko izterja dolgovani znesek, ga vknjiži in o tem obvesti pristojnega odredbodajalca.

2.   Za vsako izvršeno gotovinsko plačilo se računovodji izda potrdilo.

Člen 57

1.   Če dejanska izterjava ne nastopi do roka plačila, določenega v opominu dolžniku, računovodja obvesti pristojnega odredbodajalca in nemudoma začne postopek za izvršitev izterjave z vsemi pravnimi sredstvi, ki so mu na voljo, vključno s pobotom, kadar je to primerno, in če to ni mogoče, s prisilno izterjavo.

2.   Računovodja izterja zneske s pobotom ustreznih terjatev, ki jih ima Eurojust do katerega koli dolžnika, ki ima sam nedvoumno in zapadlo terjatev do Eurojusta v fiksnem znesku, pod pogojem, da je pobot pravno mogoč.

Člen 58

Računovodja lahko v sodelovanju s pristojnim odredbodajalcem rok za plačilo podaljša samo na pisno prošnjo dolžnika, ki je primerno obrazložena, pod pogojem, da sta izpolnjena naslednja pogoja:

| (a) | dolžnik se zaveže, da bo plačal obresti po obrestni meri, določeni v členu 86 pravil za izvajanje splošne finančne uredbe, za celotno obdobje podaljšanja od datuma, določenega v opominu dolžniku; |
| --- | --- |

(a)

dolžnik se zaveže, da bo plačal obresti po obrestni meri, določeni v členu 86 pravil za izvajanje splošne finančne uredbe, za celotno obdobje podaljšanja od datuma, določenega v opominu dolžniku;

| (b) | za zaščito pravic Eurojusta dolžnik predloži finančno garancijo, ki pokriva tako znesek glavnice kot obresti. |
| --- | --- |

(b)

za zaščito pravic Eurojusta dolžnik predloži finančno garancijo, ki pokriva tako znesek glavnice kot obresti.

Člen 58a

Računovodja vodi seznam zneskov, ki jih je treba izterjati, na katerem so pravice Eurojusta združene glede na datum izdaje naloga za izterjavo. Prav tako navede odločbe o odpovedi ali delni odpovedi izterjavi ugotovljenih zneskov. Seznam se doda v poročilo Eurojusta o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju.

Eurojust izdela seznam svojih pravic z navedbo imen dolžnikov in zneska dolga, kadar je dolžniku odrejeno plačilo s sodno odločbo, ki je pravnomočna, in kadar eno leto po njenem izreku še ni bilo izvršeno nobeno plačilo ali nobeno večje plačilo. Seznam se objavi ob upoštevanju ustrezne zakonodaje o varstvu podatkov.

Člen 58b

Za pravice Eurojusta v zvezi s tretjimi osebami in za pravice tretjih oseb v zvezi z Eurojustom velja zastaralni rok pet let, ki se določi v pogodbah in sporazumih o donacijah, ki jih sklene Eurojust.

Oddelek 6 –   Posebna določba, ki se uporablja za pristojbine in stroške

Člen 59

Kadar Eurojust pobira pristojbine in stroške iz člena 5(a), na začetku vsakega proračunskega leta pripravi skupno začasno oceno takih pristojbin in stroškov.

Kadar so pristojbine in stroški v celoti določeni z zakonodajo ali sklepi kolegija, se lahko odredbodajalec vzdrži izdaji nalogov za izterjavo in, potem ko je pripoznal terjatev, neposredno pripravi opomine dolžniku. V tem primeru se evidentirajo vse podrobnosti o pravici Eurojusta. Računovodja vodi seznam vseh opominov dolžniku ter število opominov dolžniku in celotni znesek poda v poročilu Eurojusta o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju.

Kadar Eurojust uporablja ločen sistem fakturiranja, računovodja redno oziroma vsaj vsak mesec vknjiži kumulativni znesek prejetih pristojbin in stroškov.

Eurojust praviloma opravi storitve na podlagi nalog, ki so mu zaupane, šele, ko je ustrezna pristojbina ali strošek plačana v celoti. Če storitev izjemoma opravi brez predhodnega plačila ustreznega stroška ali pristojbine, se uporabljajo oddelki 3, 4 in 5 tega poglavja.

POGLAVJE 5

Odhodki

Člen 60

1.   Vse odhodkovne postavke se prevzamejo kot obveznost, potrdijo, odobrijo in plačajo.

2.   Vsak prevzem obveznosti za odhodke sledi sklepu o financiranju. To ne velja za delo, povezano z zadevami.

3.   Program dela Eurojusta je enakovreden sklepu o financiranju za dejavnosti, ki jih pokriva, če so te jasno določene in če so natančno obrazložena osnovna merila. Program dela obsega podrobne cilje in kazalce uspešnosti.

4.   Proračunska sredstva za upravo se lahko porabijo brez predhodnega sklepa o financiranju.

Oddelek 1 –   Prevzem obveznosti za odhodke

Člen 61

1.   Proračunska obveznost je postopek rezervacije proračunskih sredstev, potrebnih za pokritje poznejših plačil za poravnavo pravne obveznosti.

2.   Pravna obveznost je dejanje, s katerim pristojni odredbodajalec prevzame ali ugotovi obveznost, ki ima za posledico bremenitev proračuna.

3.   Proračunska obveznost je posamezna, kadar sta upravičenec in znesek odhodkov znana.

4.   Proračunska obveznost je celotna, kadar vsaj eden od elementov, potrebnih za ugotovitev posamezne obveznosti, še ni znan.

5.   Proračunska obveznost je začasna, kadar je namenjena za pokrivanje rutinskih upravnih izdatkov in bodisi znesek ali končni upravičenec ni dokončno znan.

Začasna proračunska obveznost se izvršuje bodisi s prevzemom ene ali več posameznih pravnih obveznosti, na podlagi katerih nastane pravica do poznejših plačil, ali v izjemnih primerih, povezanih z izdatki za kadrovske zadeve, neposredno s plačili.

Člen 62

1.   Za vsak ukrep, ki lahko povzroči izdatke v breme proračuna, mora pristojni odredbodajalec najprej prevzeti proračunsko obveznost, preden prevzame pravno obveznost do tretjih oseb.

2.   Celotne proračunske obveznosti zajemajo skupne stroške ustreznih posameznih pravnih obveznosti, prevzetih do 31. decembra leta N + 1.

Posamezne pravne obveznosti, ki se nanašajo na posamezne ali začasne proračunske obveznosti, se prevzame do 31. decembra leta N.

Na koncu obdobij iz prvega in drugega pododstavka pristojni odredbodajalec razveljavi neporabljene pravice porabe.

3.   Za prevzete pravne obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kakor eno proračunsko leto, in ustrezne proračunske obveznosti se, razen v primeru odhodkov za zaposlene, končni datum za izvršitev določi v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

Od vseh delov teh obveznosti, ki niso izvršeni v šestih mesecih po tem končnem datumu, se odstopi v skladu s členom 11.

Odobritev zneska proračunske obveznosti, ki je enak pravni obveznosti, za katero v obdobju treh let po podpisu pravne obveznosti ni bilo izvršeno nobeno plačilo v smislu člena 67, se razveljavi.

Člen 63

Pri sprejemanju proračunske obveznosti pristojni odredbodajalec zagotovi, da:

| (a) | odhodek bremeni ustrezno proračunsko postavko; |
| --- | --- |

(a)

odhodek bremeni ustrezno proračunsko postavko;

| (b) | so proračunska sredstva na voljo; |
| --- | --- |

(b)

so proračunska sredstva na voljo;

| (c) | je odhodek v skladu s finančnimi pravili Eurojusta; |
| --- | --- |

(c)

je odhodek v skladu s finančnimi pravili Eurojusta;

| (d) | je izpolnjeno načelo dobrega finančnega poslovodenja. |
| --- | --- |

(d)

je izpolnjeno načelo dobrega finančnega poslovodenja.

Oddelek 2 –   Potrditev odhodkov

Člen 64

Potrditev odhodkov je dejanje, s katerim pristojni odredbodajalec:

| (a) | potrdi, da je upnik upravičen do prejemka; |
| --- | --- |

(a)

potrdi, da je upnik upravičen do prejemka;

| (b) | preveri pogoje, v katerih plačilo zapade; |
| --- | --- |

(b)

preveri pogoje, v katerih plačilo zapade;

| (c) | ugotovi ali preveri resničnost in znesek zahtevka. |
| --- | --- |

(c)

ugotovi ali preveri resničnost in znesek zahtevka.

Člen 65

1.   Potrditev odhodkov temelji na dokazilih, ki potrjujejo upravičenost upnika na podlagi izjave o dejansko opravljenih storitvah, dejansko dobavljenem blagu ali dejansko izvedenih delih ali na podlagi drugih dokumentov, ki utemeljujejo plačilo.

2.   Sklep o potrditvi se izrazi tako, da pristojni odredbodajalec podpiše zaznamek „odobreno za plačilo“.

3.   Če sistem ni računalniško podprt, ima zaznamek „odobreno za plačilo“ obliko žiga, prek katerega se podpiše pristojni odredbodajalec. V računalniško podprtem sistemu ima zaznamek „odobreno za plačilo“ obliko potrditve s pomočjo osebnega gesla pristojnega odredbodajalca.

Oddelek 3 –   Odobritev odhodkov

Člen 66

1.   Odobritev odhodkov je dejanje, s katerim pristojni odredbodajalec z izdajo odredbe za plačilo da navodilo računovodji, naj plača odhodkovno postavko, ki jo je potrdil.

1a.   Kadar so občasna plačila izvršena za opravljene storitve, vključno s storitvami najemanja, ali za dobavljeno blago in so skladna z analizo tveganj, lahko odredbodajalec odredi uporabo sistema neposredne obremenitve.

2.   Odredbo za plačilo pristojni odredbodajalec opremi z datumom in podpiše ter pošlje računovodji. Dokazila hrani pristojni odredbodajalec v skladu s členom 38(6).

3.   Po potrebi se odredbi za plačilo, poslani računovodji, priloži dokument, ki potrjuje, da je blago evidentirano v evidenci iz člena 90(1).

Oddelek 4 –   Plačilo odhodkov

Člen 67

1.   Plačilo se izvrši ob predložitvi dokazila, da je bil ustrezni ukrep izveden v skladu z določbami temeljnega akta v smislu člena 49 splošne finančne uredbe ali pogodbe ali sporazuma o donaciji, in zajema enega od naslednjih postopkov:

| (a) | plačilo celotnega dolgovanega zneska; |
| --- | --- |

(a)

plačilo celotnega dolgovanega zneska;

| (b) | plačilo dolgovanega zneska na katerega koli od naslednjih načinov:






  (i) | predfinanciranje, ki se lahko razdeli na več plačil; |
| --- | --- | --- |

(b)

plačilo dolgovanega zneska na katerega koli od naslednjih načinov:

(i)

predfinanciranje, ki se lahko razdeli na več plačil;

| (ii) | eno ali več vmesnih plačil; |
| --- | --- |

(ii)

eno ali več vmesnih plačil;

| (iii) | izplačilo preostanka dolgovanih zneskov. |
| --- | --- |

(iii)

izplačilo preostanka dolgovanih zneskov.

Predfinanciranje se v celoti ali delno upošteva pri vmesnih plačilih.

Celotno predfinanciranje in vmesna plačila se upoštevajo pri izplačilu preostankov.

2.   V poročilih je treba ob plačilu razlikovati med različnimi vrstami plačil iz odstavka 1.

Člen 68

Plačilo odhodkov izvrši računovodja v okviru razpoložljivih sredstev.

Oddelek 5 –   Roki za izvršitev odhodkov

Člen 69

Potrditev, odobritev in plačilo odhodkov morajo biti izvedeni v rokih, določenih v pravilih za izvajanje splošne finančne uredbe, in v skladu z določbami teh pravil.

POGLAVJE 6

Sistemi informacijske tehnologije

Člen 70

Kadar se prihodki in odhodki upravljajo prek računalniških sistemov, se dokumenti lahko podpisujejo z računalniško podprtim ali elektronskim postopkom.

POGLAVJE 7

Notranji revizor

Člen 71

Eurojust vzpostavi funkcijo notranje revizije. Notranji revizor je imenovan in izvaja svoja pooblastila v skladu s členom 38(2) in (3) Sklepa Eurojusta.

Člen 72

1.   Notranji revizor svetuje Eurojustu glede obvladovanja tveganj z izdajanjem neodvisnih mnenj o kakovosti sistemov poslovodenja in kontrol ter z izdajanjem priporočil za izboljšanje pogojev izvajanja postopkov in za spodbujanje dobrega finančnega poslovodenja.

Odgovoren je:

| (a) | za ocenjevanje ustreznosti in učinkovitosti sistemov notranjega upravljanja ter uspešnosti služb pri izvajanju programov in ukrepov glede na tveganja, povezana z njimi; ter |
| --- | --- |

(a)

za ocenjevanje ustreznosti in učinkovitosti sistemov notranjega upravljanja ter uspešnosti služb pri izvajanju programov in ukrepov glede na tveganja, povezana z njimi; ter

| (b) | za ocenjevanje uspešnosti in učinkovitosti sistemov notranjega kontroliranja in notranje revizije, ki se uporabljajo za vsako operacijo izvrševanja proračuna. |
| --- | --- |

(b)

za ocenjevanje uspešnosti in učinkovitosti sistemov notranjega kontroliranja in notranje revizije, ki se uporabljajo za vsako operacijo izvrševanja proračuna.

2.   Notranji revizor izvaja te naloge za vse dejavnosti in službe Eurojusta. Ima popoln in neomejen dostop do vseh informacij, ki jih potrebuje za izvajanje svojih nalog.

3.   Notranji revizor o svojih ugotovitvah in priporočilih poroča kolegiju in upravnemu direktorju. Slednja zagotovita ukrepanje na podlagi priporočil, izdanih pri revizijah.

4.   Notranji revizor Eurojustu tudi predloži letno notranje revizijsko poročilo, v katerem med drugim navede število in vrsto opravljenih notranjih revizij, priporočila in sprejete ukrepe na podlagi teh priporočil. V tem letnem poročilu tudi navede morebitne sistemske probleme, ki jih je odkrila posebna komisija, ustanovljena na podlagi člena 66(4) splošne finančne uredbe.

5.   Eurojust vsako leto pošlje organu, odgovornemu za razrešnico, in Komisiji poročilo, ki ga pripravi upravni direktor in v katerem povzame število in vrsto notranjih revizij, ki jih je opravil notranji revizor, priporočila in sprejete ukrepe na podlagi teh priporočil.

6.   Ta člen ne velja za delo in dokumente, povezane z zadevami.

Člen 73

Odgovornost notranjega revizorja za ukrepe, sprejete pri izvajanju njegovih nalog, se določi v finančnih izvedbenih pravilih Eurojusta v skladu s členom 87 splošne finančne uredbe.

NASLOV V

JAVNA NAROČILA

Člen 74

1.   Za javna naročila se uporabljajo ustrezne določbe splošne finančne uredbe in pravil za izvajanje splošne finančne uredbe ob upoštevanju odstavkov 4 do 7 tega člena.

2.   Eurojust je lahko na svojo zahtevo kot naročnik vključen v dodeljevanje naročil Komisije ali medinstitucionalnih naročil ter v dodeljevanje naročil drugih organov Skupnosti.

3.   Eurojust sodeluje v skupni centralni bazi podatkov, ki jo vzpostavi in upravlja Komisija na podlagi člena 95 splošne finančne uredbe.

4.   Eurojust lahko sklene pogodbo, brez zatekanja k postopku javnega naročanja, s Komisijo, medinstitucionalnimi uradi in Prevajalskim centrom za organe Evropske unije, ustanovljenem z Uredbo Sveta (ES) št. 2965/94 (6), za dobavo blaga, opravljanje storitev ali izvajanje del, ki ga nudijo slednji.

5.   Eurojust je upravičen, da sodeluje v postopkih javnih naročil države gostiteljice ali mednarodne organizacije, ali je vanje vključen, pod pogojem, da v postopkih javnih naročil uporabljajo standarde, ki zagotavljajo jamstva, ustrezna mednarodno sprejetim standardom, zlasti v zvezi s preglednostjo, nediskriminacijo in preprečevanjem navzkrižja interesov.

Samo upravni direktor ima pooblastila za prepoznavanje ustreznosti jamstev mednarodno sprejetim standardom.

6.   Za uporabo člena 101 splošne finančne uredbe javni razpis predvideva, da lahko Eurojust pred podpisom pogodbe bodisi odstopi od naročila ali razveljavi postopek dodelitve naročila, ne da bi bili kandidati ali ponudniki upravičeni zahtevati kakršno koli odškodnino.

7.   Za uporabo člena 103 splošne finančne uredbe javni razpisi, ki jih sproži Eurojust, predvidevajo, da lahko začasno ustavi postopek in sprejme vse potrebne ukrepe, vključno z razveljavitvijo postopka pod pogoji iz tega člena.

Za uporabo člena 103 splošne finančne uredbe pogodbe, ki jih Eurojust sklene z gospodarskimi subjekti, določajo, da lahko sprejme ukrepe, določene v tem členu, pod pogoji iz tega člena.

NASLOV VA

PROJEKTI Z ZNATNIMI PRORAČUNSKIMI POSLEDICAMI

Člen 74a

Kolegij čim prej obvesti organ za izvrševanje proračuna o svojem namenu izvajati kakršen koli projekt, ki bi finančno znatno vplival na zagotavljanje njegovega administrativnega proračuna, zlasti za projekte glede nepremičnin, kot so najem ali nakup stavbnih objektov. O tem obvesti Komisijo.

Če katera koli izpostava organa za izvrševanje proračuna namerava izdati mnenje, v dveh tednih po prejemu informacij o projektu uradno obvesti Eurojust o svoji nameri, da mu izda tako mnenje. Če odgovora ni, lahko Eurojust nadaljuje načrtovani postopek.

To mnenje se v skladu z drugim odstavkom posreduje Eurojustu v štirih tednih od uradnega obvestila.

NASLOV VB

STROKOVNJAKI

Člen 74b

Člen 265a pravil za izvajanje splošne finančne uredbe se smiselno uporablja za izbor strokovnjakov. Taki strokovnjaki so plačani na podlagi fiksnega zneska za pomoč Eurojustu, zlasti pri vrednotenju predlogov in vlog za donacijo ali razpisov za naročila, ter za zagotavljanje tehnične pomoči pri spremljanju in končni oceni projektov. Eurojust lahko uporablja sezname, ki jih pripravi Komisija ali drugi organi Skupnosti.

NASLOV VI

DONACIJE, KI JIH DODELJUJE EUROJUST

Člen 75

1.   Kadar Eurojust dodeljuje donacije javnim organom za opravljanje nalog Eurojusta v skladu s členom 3 Sklepa Eurojusta, za opravljanje nalog Evropske pravosodne mreže v skladu s členom 26(2)(b) Sklepa Eurojusta ali na podlagi prenosa Komisije po členu 54(2)(b) splošne finančne uredbe, se uporabljajo ustrezna načela splošne finančne uredbe in pravil za izvajanje splošne finančne uredbe ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 tega člena.

2.   Donacije urejajo pisni sporazumi med Eurojustom in upravičencem.

3.   Za uporabo člena 119(2) splošne finančne uredbe sporazumi o donacijah, ki jih sklene Eurojust, določajo, da lahko začasno ustavi, zniža ali prekine donacijo v primerih, predvidenih v členu 183 pravil za izvajanje splošne finančne uredbe, potem ko se upravičencu da možnost, da predloži svoje pripombe.

NASLOV VII

PRIPRAVA ZAKLJUČNEGA RAČUNA IN RAČUNOVODSTVO

POGLAVJE 1

Priprava zaključnega računa

Člen 76

Zaključni račun Eurojusta zajema:

| (a) | računovodske izkaze Eurojusta; |
| --- | --- |

(a)

računovodske izkaze Eurojusta;

| (b) | poročila o izvrševanju proračuna. |
| --- | --- |

(b)

poročila o izvrševanju proračuna.

Zaključnemu računu Eurojusta se priloži poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju med letom. Poročilo med drugim navaja stopnjo izvrševanja proračunskih sredstev skupaj s povzetkom informacij o prenosih proračunskih sredstev med različnimi proračunskimi postavkami.

Člen 77

Zaključni račun mora biti skladen s pravili, točen in izčrpen ter predstavljati resnično in pošteno sliko:

| (a) | v zvezi z izkazi stanja sredstev in obveznosti, stroškov in prihodkov, pravic in obveznosti, ki niso prikazane kot sredstva ali obveznosti, ter denarnega toka; |
| --- | --- |

(a)

v zvezi z izkazi stanja sredstev in obveznosti, stroškov in prihodkov, pravic in obveznosti, ki niso prikazane kot sredstva ali obveznosti, ter denarnega toka;

| (b) | v zvezi s poročili o izvrševanju proračuna, prihodkov in odhodkov. |
| --- | --- |

(b)

v zvezi s poročili o izvrševanju proračuna, prihodkov in odhodkov.

Člen 78

Računovodski izkazi se pripravijo v skladu s splošno sprejetimi računovodskimi načeli, določenimi v pravilih za izvajanje splošne finančne uredbe, in sicer:

| (a) | časovne neomejenosti delovanja; |
| --- | --- |

(a)

časovne neomejenosti delovanja;

| (b) | varnega poslovanja; |
| --- | --- |

(b)

varnega poslovanja;

| (c) | dosledne uporabe računovodskih metod; |
| --- | --- |

(c)

dosledne uporabe računovodskih metod;

| (d) | primerljivosti informacij; |
| --- | --- |

(d)

primerljivosti informacij;

| (e) | pomembnosti; |
| --- | --- |

(e)

pomembnosti;

| (f) | nedovoljene neto izravnave; |
| --- | --- |

(f)

nedovoljene neto izravnave;

| (g) | vsebine nad obliko; |
| --- | --- |

(g)

vsebine nad obliko;

| (h) | računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. |
| --- | --- |

(h)

računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka.

Člen 79

1.   V skladu z načelom računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka računovodski izkazi prikazujejo stroške in prihodke za proračunsko leto ne glede na datum plačila ali izterjave.

2.   Vrednost sredstev in obveznosti se določi v skladu s pravili vrednotenja, določenimi z računovodskimi metodami iz člena 132 splošne finančne uredbe.

Člen 80

1.   Računovodski izkazi so predstavljeni v eurih in zajemajo:

| (a) | bilanco stanja in izkaz poslovnega izida, ki predstavljata sredstva in obveznosti ter finančno stanje in poslovni izid na dan 31. decembra preteklega leta; predstavljena sta v skladu s strukturo, določeno z Direktivo Sveta o zaključnih računih posameznih vrst družb, vendar ob upoštevanju posebne narave dejavnosti Eurojusta; |
| --- | --- |

(a)

bilanco stanja in izkaz poslovnega izida, ki predstavljata sredstva in obveznosti ter finančno stanje in poslovni izid na dan 31. decembra preteklega leta; predstavljena sta v skladu s strukturo, določeno z Direktivo Sveta o zaključnih računih posameznih vrst družb, vendar ob upoštevanju posebne narave dejavnosti Eurojusta;

| (b) | izkaz denarnega toka, ki prikazuje zneske, izterjane in izplačane med letom, ter končno stanje zakladnice; |
| --- | --- |

(b)

izkaz denarnega toka, ki prikazuje zneske, izterjane in izplačane med letom, ter končno stanje zakladnice;

| (c) | izkaz gibanja kapitala, ki podrobno prikazuje povečanja in zmanjšanja posamezne postavke računov kapitala med letom. |
| --- | --- |

(c)

izkaz gibanja kapitala, ki podrobno prikazuje povečanja in zmanjšanja posamezne postavke računov kapitala med letom.

2.   Priloga k računovodskim izkazom dopolnjuje in pojasnjuje informacije, predstavljene v izkazih iz odstavka 1, in daje vse dodatne informacije, predpisane z mednarodno sprejeto računovodsko prakso, kadar so take informacije pomembne za dejavnosti Eurojusta.

Člen 81

Poročila o izvrševanju proračuna so predstavljena v eurih. Zajemajo:

| (a) | izkaz realizacije proračuna, ki navaja vse proračunsko poslovanje za leto glede na prihodke in odhodke; struktura predstavitve je enaka kot za sam proračun; |
| --- | --- |

(a)

izkaz realizacije proračuna, ki navaja vse proračunsko poslovanje za leto glede na prihodke in odhodke; struktura predstavitve je enaka kot za sam proračun;

| (b) | prilogo k izkazu realizacije proračuna, ki dopolnjuje in pojasnjuje informacije v izkazu. |
| --- | --- |

(b)

prilogo k izkazu realizacije proračuna, ki dopolnjuje in pojasnjuje informacije v izkazu.

Člen 82

Računovodja pošlje računovodji Komisije in Računskemu sodišču najpozneje do 1. marca naslednjega leta začasni zaključni račun, skupaj s poročilom o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za to računovodsko leto, omenjenem v členu 76 tega sklepa, tako da lahko računovodja Komisije konsolidira zaključne račune, kakor določa člen 128 splošne finančne uredbe.

Računovodja poleg tega pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje do 31. marca naslednjega leta.

Člen 83

1.   V skladu s členom 129(1) splošne finančne uredbe Računsko sodišče najpozneje do 15. junija naslednjega leta pripravi ugotovitve o začasnem zaključnem računu Eurojusta.

2.   Ko upravni direktor prejme ugotovitve Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu Eurojusta, v skladu s členom 43 pripravi končni zaključni račun Eurojusta na svojo odgovornost in ga pošlje kolegiju, ki nato poda mnenje na ta zaključni račun.

3.   Upravni direktor pošlje končni zaključni račun, skupaj z mnenjem kolegija, računovodji Komisije, Računskemu sodišču, Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje do 1. julija naslednjega leta; če ugotovitve Računskega sodišča prejme po 15. juniju, omenjene dokumente pošlje v dveh tednih.

4.   Končni zaključni račun Eurojusta, konsolidiran z zaključnim računom Komisije, se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti do 15. novembra v naslednjem proračunskem letu.

5.   Upravni direktor pošlje Računskemu sodišču odgovor na ugotovitve v njegovem letnem poročilu najpozneje do 30. septembra naslednjega leta. Istočasno se Komisiji pošljejo odgovori Eurojusta.

POGLAVJE 2

Računovodstvo

Oddelek 1 –   Skupne določbe

Člen 84

1.   Računovodski sistem Eurojusta je sistem, ki omogoča tako organizacijo proračunskih in finančnih informacij, da je mogoče številke vnašati, arhivirati in evidentirati.

2.   Računovodska evidenca se deli na splošno računovodstvo in proračunsko računovodstvo. Računovodska evidenca se vodi v eurih na osnovi koledarskega leta.

3.   Postavke v splošnem računovodstvu in proračunskem računovodstvu se sprejmejo ob koncu proračunskega leta, tako da se lahko pripravi zaključni račun iz poglavja 1.

4.   Ne glede na odstavka 2 in 3 lahko odredbodajalec vodi tudi analitično evidenco.

Člen 85

Računovodska pravila in metode ter usklajeni kontni načrt, ki jih uporablja Eurojust, sprejme računovodja Komisije v skladu s členom 133 splošne finančne uredbe.

Oddelek 2 –   Splošno računovodstvo

Člen 86

Splošno računovodstvo po kronološkem vrstnem redu in na podlagi dvostavnega knjigovodstva evidentira vse dogodke in postopke, ki vplivajo na ekonomsko in finančno stanje ter na sredstva in obveznosti Eurojusta.

Člen 87

1.   Promet na računih in saldi se vknjižijo v računovodske knjige.

2.   Vse vknjižbe, vključno s prilagoditvami računov, temeljijo na dokazilih, na katera se sklicujejo.

3.   Računovodski sistem mora biti tak, da zagotavlja sledenje vseh vknjižb.

Člen 88

Po koncu proračunskega leta in do datuma priprave končnega zaključnega računa računovodja Eurojusta izvede vse popravke, ki niso povezani s plačilom ali izterjavo za navedeno leto, vendar so potrebni za resničen in pošten prikaz zaključnega računa v skladu s pravili.

Oddelek 3 –   Proračunsko računovodstvo

Člen 89

1.   Proračunsko računovodstvo omogoča podrobno evidenco izvrševanja proračuna.

2.   Za namene odstavka 1 proračunsko računovodstvo evidentira vse proračunske prihodke in odhodke iz naslova IV te uredbe.

POGLAVJE 3

Evidence premoženja

Člen 90

1.   Eurojust vodi evidenco, ki prikazuje količino in vrednost vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev ter finančnega premoženja Eurojusta v skladu z vzorcem, ki ga pripravi računovodja Komisije.

Eurojust preveri, ali vknjižbe v evidenco ustrezajo dejanskemu stanju.

2.   Prodaja premičnega premoženja se ustrezno objavi.

NASLOV VIII

ZUNANJA REVIZIJA IN RAZREŠNICA

POGLAVJE 1

Zunanja revizija

Člen 91

Računsko sodišče pregleda zaključni račun Eurojusta v skladu s členom 248 Pogodbe ES.

Člen 92

1.   Eurojust pošlje Računskemu sodišču dokončno sprejeti proračun. Eurojust Računsko sodišče čim prej obvesti o vseh sklepih in dejanjih, sprejetih v skladu s členi 10, 14, 19 in 23.

2.   Eurojust pošlje Računskemu sodišču notranja finančna pravila, ki jih je sprejel.

3.   Eurojust obvesti Računsko sodišče o imenovanju odredbodajalcev, računovodij in vodij blagajn predplačil ter o sklepih o prenosu nalog na podlagi členov 34, 43(1) in (4) ter člena 44.

Člen 93

Nadzor, ki ga izvaja Računsko sodišče, urejajo členi 139 do 144 splošne finančne uredbe. Ta nadzor se izvede na način, ki zagotavlja varstvo občutljivih podatkov, povezanih z zadevami.

POGLAVJE 2

Razrešnica

Člen 94

1.   Na priporočilo Sveta Evropski parlament pred 30. aprilom leta N + 2 upravnemu direktorju da razrešnico v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto N. Upravni direktor obvesti kolegij o ugotovitvah Evropskega parlamenta, vsebovanih v resoluciji, ki je priložena sklepu o razrešnici.

2.   Če se datuma iz odstavka 1 ni mogoče držati, Evropski parlament ali Svet obvesti upravnega direktorja o razlogih za odlog.

3.   Če Evropski parlament odloži sprejetje sklepa o razrešnici, upravni direktor v sodelovanju s kolegijem stori vse potrebno, da čim prej sprejme ukrepe za odpravo ali lažjo odpravo ovir takemu sklepu.

Člen 95

1.   Sklep o razrešnici zajema prihodke in odhodke Eurojusta, končni saldo ter sredstva in obveznosti Eurojusta, prikazane v izkazu stanja.

2.   Z namenom podelitve razrešnice Evropski parlament, potem ko je to storil Svet, pregleda poročila in izkaze stanja Eurojusta. Pregleda tudi letno poročilo Računskega sodišča, skupaj z odgovori upravnega direktorja Eurojusta, vsa pomembna posebna poročila Računskega sodišča za zadevno proračunsko leto ter izjavo Računskega sodišča o zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov.

3.   Upravni direktor predloži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo na isti način, kakor je predviden v členu 146(3) splošne finančne uredbe, vse informacije, potrebne za nemoteno uporabo postopka za razrešitev za zadevno leto.

Člen 96

1.   Upravni direktor, ob upoštevanju nalog Eurojusta, stori vse potrebno za ukrepanje na podlagi ugotovitev, priloženih sklepu Evropskega parlamenta o razrešnici, ter pripomb, priloženih priporočilu Sveta za razrešnico.

2.   Upravni direktor na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta poroča o ukrepih, sprejetih ob upoštevanju teh ugotovitev in pripomb. Kopijo poročila pošlje Komisiji in Računskemu sodišču.

NASLOV IX

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 97

Evropski parlament, Svet in Komisija imajo pooblastila, da pridobijo vse potrebne informacije ali pojasnila glede proračunskih zadev v njihovi pristojnosti.

Člen 98

Kolegij, po potrebi in s predhodnim soglasjem Komisije, na predlog upravnega direktorja sprejme podrobna pravila za izvajanje finančne uredbe Eurojusta.

Člen 99

Ta sklep začne veljati dan po sprejetju s strani kolegija in se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Nadomesti Sklep o Finančni uredbi Eurojusta, sprejet 20. aprila 2006.

V Haagu, 27. marca 2009

Predsednik Eurojusta

José Luís LOPES DA MOTA

---

(1)  UL L 63, 6.3.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 245, 29.9.2003, str. 44.

2

(3)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

3

(4)  UL L 181, 10.7.2008, str. 23.

4

(5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

5

(6)  UL L 314, 7.12.1994, str. 1.

6

---