# Az Európai Unió L 332/2009

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2009.332.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 332 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. december 17. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2009.332.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 332

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. december 17.

---

| Tartalom | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2009/967/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. november 30.) a textil padlóborítók közösségi ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról
  (az értesítés a C(2009) 9523. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Oldal

HATÁROZATOK

Bizottság

2009/967/EK

*

A Bizottság határozata (2009. november 30.) a textil padlóborítók közösségi ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról
  (az értesítés a C(2009) 9523. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 9523. számú dokumentummal történt)

1

1

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS VI. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | A Tanács 2009/968/IB határozata (2009. november 30.) az Europol-információk titoktartási szabályzatának elfogadásáról | 17 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS VI. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

A Tanács 2009/968/IB határozata (2009. november 30.) az Europol-információk titoktartási szabályzatának elfogadásáról

17

| | | IV   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | | EGT Vegyes Bizottság |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata 191/08/COL (2008. március 17.) a kutatás-fejlesztési tevékenységek területén végzett, ki nem fizetett munkáról (Norvégia) | 23 |

IV   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EGT Vegyes Bizottság

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata 191/08/COL (2008. március 17.) a kutatás-fejlesztési tevékenységek területén végzett, ki nem fizetett munkáról (Norvégia)

23

| | | V   A 2009. december 1-je után az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | JOGI AKTUSOK, MELYEK KIHIRDETÉSE KÖTELEZŐ |
| | | A Bizottság 1235/2009/EU rendelete (2009. december 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 36 |
| | * | A Bizottság 1236/2009/EU rendelete (2009. december 10.) az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig történő alkalmazásáról szóló 732/2008/EK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról | 38 |
| | * | A Bizottság 1237/2009/EU rendelete (2009. december 11.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Marrone di Caprese Michelangelo [OEM]) | 46 |
| | * | A Bizottság 1238/2009/EU rendelete (2009. december 11.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Pomodorino del Piennolo del Vesuvio [OEM]) | 48 |
| | * | A Bizottság 1239/2009/EU rendelete (2009. december 15.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Crudo di Cuneo [OEM]) | 50 |
| | * | A Bizottság 1240/2009/EU rendelete (2009. december 16.) a gabonaintervenciós központok meghatározásáról szóló 428/2008/EK rendelet módosításáról | 52 |
| | * | A Bizottság 1241/2009/EU rendelete (2009. december 16.) a meghatározott harmadik országokból származó egyes vas- és acéltermékek behozatalára vonatkozó előzetes felügyelet hatályának fenntartásáról és frissítéséről | 54 |
| | * | A Bizottság 1242/2009/EU rendelete (2009. december 16.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes rakományátvilágító berendezések behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 60 |
| | | A Bizottság 1243/2009/EU rendelete (2009. december 16.) a gabonaágazatban 2009. december 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról szóló 1231/2009/EU rendelet módosításáról | 73 |
| | * | A Tanács 2009/969/KKBP határozata (2009. december 15.) a 2006/276/KKBP közös álláspontban meghatározott, egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedések meghosszabbításáról, valamint a 2009/314/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről | 76 |
| | | JOGI AKTUSOK, MELYEK KIHIRDETÉSE NEM KÖTELEZŐ |
| | | 2009/970/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2009. december 10.) a 2007/65/EK határozat melléklete 2A. függelékének a Bizottsággal szerződéses kapcsolatban álló vállalkozások alkalmazottainak a Bizottság épületeibe való belépése tekintetében történő módosításáról | 77 |
| | * | Az Európai Bizottság elnökének határozata (2009. december 2.) a bizottsági rendeletek, irányelvek és a külön címzetti kört nem tartalmazó határozatok aláírásáról (C(2009) 9848) | 78 |

V   A 2009. december 1-je után az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

JOGI AKTUSOK, MELYEK KIHIRDETÉSE KÖTELEZŐ

A Bizottság 1235/2009/EU rendelete (2009. december 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

36

*

A Bizottság 1236/2009/EU rendelete (2009. december 10.) az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig történő alkalmazásáról szóló 732/2008/EK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról

38

*

A Bizottság 1237/2009/EU rendelete (2009. december 11.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Marrone di Caprese Michelangelo [OEM])

46

*

A Bizottság 1238/2009/EU rendelete (2009. december 11.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Pomodorino del Piennolo del Vesuvio [OEM])

48

*

A Bizottság 1239/2009/EU rendelete (2009. december 15.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Crudo di Cuneo [OEM])

50

*

A Bizottság 1240/2009/EU rendelete (2009. december 16.) a gabonaintervenciós központok meghatározásáról szóló 428/2008/EK rendelet módosításáról

52

*

A Bizottság 1241/2009/EU rendelete (2009. december 16.) a meghatározott harmadik országokból származó egyes vas- és acéltermékek behozatalára vonatkozó előzetes felügyelet hatályának fenntartásáról és frissítéséről

54

*

A Bizottság 1242/2009/EU rendelete (2009. december 16.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes rakományátvilágító berendezések behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

60

A Bizottság 1243/2009/EU rendelete (2009. december 16.) a gabonaágazatban 2009. december 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról szóló 1231/2009/EU rendelet módosításáról

73

*

A Tanács 2009/969/KKBP határozata (2009. december 15.) a 2006/276/KKBP közös álláspontban meghatározott, egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedések meghosszabbításáról, valamint a 2009/314/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről

76

JOGI AKTUSOK, MELYEK KIHIRDETÉSE NEM KÖTELEZŐ

2009/970/EU

*

A Bizottság határozata (2009. december 10.) a 2007/65/EK határozat melléklete 2A. függelékének a Bizottsággal szerződéses kapcsolatban álló vállalkozások alkalmazottainak a Bizottság épületeibe való belépése tekintetében történő módosításáról

77

*

Az Európai Bizottság elnökének határozata (2009. december 2.) a bizottsági rendeletek, irányelvek és a külön címzetti kört nem tartalmazó határozatok aláírásáról (C(2009) 9848)

(C(2009) 9848)

78

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 17.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/1

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. november 30.)

a textil padlóborítók közösségi ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról

(az értesítés a C(2009) 9523. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/967/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közösségi ökocímke módosított odaítélési rendszeréről szóló, 2000. július 17-i 1980/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére,

az Európai Unió ökocímke-bizottságával folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az 1980/2000/EK rendelet alapján az ökocímke olyan termékek részére ítélhető oda, amelyek jellemzői a főbb környezetvédelmi szempontok tekintetében jelentős előrelépést tesznek lehetővé. |
| --- | --- |

(1)

Az 1980/2000/EK rendelet alapján az ökocímke olyan termékek részére ítélhető oda, amelyek jellemzői a főbb környezetvédelmi szempontok tekintetében jelentős előrelépést tesznek lehetővé.

| (2) | Az 1980/2000/EK rendelet előírja, hogy az Európai Unió ökocímke-bizottsága által megfogalmazott kritériumokból kiindulva termékcsoportonként egyedi ökocímke-odaítélési kritériumokat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1980/2000/EK rendelet előírja, hogy az Európai Unió ökocímke-bizottsága által megfogalmazott kritériumokból kiindulva termékcsoportonként egyedi ökocímke-odaítélési kritériumokat kell megállapítani.

| (3) | Az ökológiai kritériumoknak és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeknek az e határozatról szóló értesítés dátumától számítva négy évig célszerű érvényeseknek lenniük. |
| --- | --- |

(3)

Az ökológiai kritériumoknak és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeknek az e határozatról szóló értesítés dátumától számítva négy évig célszerű érvényeseknek lenniük.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1980/2000/EK rendelet 17. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1980/2000/EK rendelet 17. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A textil padlóborítók termékcsoportba szövött, kötött vagy tűzött, általában szegekkel, kapcsokkal vagy ragasztóval rögzített padlóborító anyagok tartoznak. A különálló lábtörlők és kisebb szőnyegek nem sorolandók ide, ahogyan a falvédő vagy kültéri textilburkolatok sem.

Ez a termékcsoport nem foglalja magában azokat a textíliákat sem, amelyeket biocidokkal kezeltek, hacsak nem olyan biocid termékekről van szó, amelyek szerepelnek a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) IA. mellékletében, illetve ha a 98/8/EK irányelv V. melléklete szerint a kérdéses felhasználási módra ilyen hatóanyag alkalmazása megengedett.

2. cikk

Az 1980/2000/EK rendelet szerinti közösségi ökocímke azon textil padlóborítóknak ítélhető oda, amelyek az e határozat 1. cikkében meghatározott termékcsoportba tartoznak, és megfelelnek a mellékletben meghatározott ökológiai kritériumoknak.

3. cikk

A „textil padlóborítók” termékcsoportjának ökológiai kritériumai, valamint a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények az e határozatról szóló értesítés dátumától számítva négy évig érvényesek.

4. cikk

A „textil padlóborítók” termékcsoporthoz adminisztratív célból rendelt kódszám: „34”.

5. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 237., 2000.9.21., 1. o.

1

(2)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

KERETSZABÁLYOK

A kritériumok célja

E kritériumok célja különösen a következők előmozdítása:

| — | az élőhelyekre és a kapcsolódó természeti erőforrásokra gyakorolt hatások mérséklése, |
| --- | --- |

—

az élőhelyekre és a kapcsolódó természeti erőforrásokra gyakorolt hatások mérséklése,

| — | az energiafelhasználás csökkentése, |
| --- | --- |

—

az energiafelhasználás csökkentése,

| — | a mérgező és az egyéb módon szennyező anyagok környezetbe való kibocsátásának csökkentése, |
| --- | --- |

—

a mérgező és az egyéb módon szennyező anyagok környezetbe való kibocsátásának csökkentése,

| — | az anyagokban és a késztermékben felhasznált veszélyes anyagok mennyiségének csökkentése, |
| --- | --- |

—

az anyagokban és a késztermékben felhasznált veszélyes anyagok mennyiségének csökkentése,

| — | az élő környezet biztonsága és az egészségi kockázatok kizárása, |
| --- | --- |

—

az élő környezet biztonsága és az egészségi kockázatok kizárása,

| — | a termék fogyasztók általi hatékony, a teljes környezeti hatás minimális szinten tartásával történő felhasználását lehetővé tévő tájékoztatás. |
| --- | --- |

—

a termék fogyasztók általi hatékony, a teljes környezeti hatás minimális szinten tartásával történő felhasználását lehetővé tévő tájékoztatás.

A követelményszintek megállapításakor az volt a szempont, hogy olyan padlóborítók jussanak ökocímkéhez, amelyek előállítása mérsékelt környezeti hatással jár.

Értékelési és ellenőrzési követelmények

A konkrét értékelési és ellenőrzési követelmények kritériumonként vannak megadva.

A textil padlóborítók termékcsoportba a szőnyeg termékcsalád szövött, kötött vagy tűzött, általában szegekkel, kapcsokkal vagy ragasztóval rögzített padlóborító anyagai tartoznak.

A falvédő vagy kültéri textilburkolatok nem sorolandók ebbe a termékcsoportba, ahogyan a különálló lábtörlők és kisebb szőnyegek sem.

A textil padlóborítók termékcsoport meghatározása megegyezik a DIN ISO 2424 szabványban foglaltakkal.

A műszaki besorolást a textil padlóborítók európai gyártói határozzák meg az európai szabványügyi bizottság CEN/TC 134 munkacsoportján belül.

Az a funkcionális egység, amelyre az input és az output mennyiségeknek vonatkozniuk kell, 1 m2 készterméknek felel meg.

Eseti alapon az egyes kritériumokra vonatkozóan megadott vizsgálati módszerektől eltérő módszerek is alkalmazhatók azzal a feltétellel, hogy egyenértékűségüket a kérelmet elbíráló hatáskörrel rendelkező szerv elfogadja.

A vizsgálatokat lehetőség szerint megfelelően akkreditált laboratóriumokban vagy az EN ISO 17025 szabványban előírt általános követelményeket teljesítő laboratóriumokban kell végezni.

A hatáskörrel rendelkező szervek szükség esetén kérhetik a fentieket alátámasztó iratokat, és független ellenőrzéseket is végezhetnek.

TEXTIL PADLÓBORÍTÓKRA VONATKOZÓ KRITÉRIUMOK

1.   NYERSANYAGOK

A felhasznált anyagokra vonatkozó általános követelmények

A termék előállításához használt anyagokhoz nem adagolható egyetlen olyan összetevő vagy készítmény sem, amely a kérelem benyújtásakor a kockázatokra utaló alábbi R-mondatok egyikével (vagy egyidejűleg több R-mondattal) jellemzett vagy jellemezhető:

| R23 | (belélegezve mérgező) |
| --- | --- |
| R24 | (bőrrel érintkezve mérgező) |
| R25 | (lenyelve mérgező) |
| R26 | (belélegezve nagyon mérgező) |
| R27 | (bőrrel érintkezve nagyon mérgező) |
| R28 | (lenyelve nagyon mérgező) |
| R39 | (nagyon súlyos és maradandó egészségkárosodást okozhat) |
| R40 | (a rákkeltő hatás korlátozott mértékben bizonyított) |
| R42 | (belélegezve túlérzékenységet okozhat [szenzibilizáló hatású lehet]) |
| R43 | (bőrrel érintkezve túlérzékenységet okozhat [szenzibilizáló hatású lehet]) |
| R45 | (rákot okozhat [karcinogén hatású lehet]) |
| R46 | (öröklődő genetikai károsodást okozhat [mutagén hatású lehet]) |
| R48 | (hosszú időn át hatva súlyos egészségkárosodást okozhat) |
| R49 | (belélegezve rákot okozhat [karcinogén hatású lehet]) |
| R50 | (nagyon mérgező a vízi szervezetekre) |
| R51 | (mérgező a vízi szervezetekre) |
| R52 | (ártalmas a vízi szervezetekre), |
| R53 | (a vízi környezetben hosszan tartó károsodást okozhat) |
| R60 | (a fogamzóképességet vagy nemzőképességet [fertilitást] károsíthatja) |
| R61 | (a születendő gyermekre ártalmas lehet) |
| R62 | (a fogamzóképességre vagy nemzőképességre [fertilitásra] ártalmas lehet) |
| R63 | (a születendő gyermeket károsíthatja) |
| R68 | (maradandó egészségkárosodást okozhat), |

R23

(belélegezve mérgező)

R24

(bőrrel érintkezve mérgező)

R25

(lenyelve mérgező)

R26

(belélegezve nagyon mérgező)

R27

(bőrrel érintkezve nagyon mérgező)

R28

(lenyelve nagyon mérgező)

R39

(nagyon súlyos és maradandó egészségkárosodást okozhat)

R40

(a rákkeltő hatás korlátozott mértékben bizonyított)

R42

(belélegezve túlérzékenységet okozhat [szenzibilizáló hatású lehet])

R43

(bőrrel érintkezve túlérzékenységet okozhat [szenzibilizáló hatású lehet])

R45

(rákot okozhat [karcinogén hatású lehet])

R46

(öröklődő genetikai károsodást okozhat [mutagén hatású lehet])

R48

(hosszú időn át hatva súlyos egészségkárosodást okozhat)

R49

(belélegezve rákot okozhat [karcinogén hatású lehet])

R50

(nagyon mérgező a vízi szervezetekre)

R51

(mérgező a vízi szervezetekre)

R52

(ártalmas a vízi szervezetekre),

R53

(a vízi környezetben hosszan tartó károsodást okozhat)

R60

(a fogamzóképességet vagy nemzőképességet [fertilitást] károsíthatja)

R61

(a születendő gyermekre ártalmas lehet)

R62

(a fogamzóképességre vagy nemzőképességre [fertilitásra] ártalmas lehet)

R63

(a születendő gyermeket károsíthatja)

R68

(maradandó egészségkárosodást okozhat),

a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i, többször módosított 67/548/EGK tanácsi irányelv (1) (veszélyesanyag-irányelv) szerint, figyelemmel az 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) (veszélyeskészítmény-irányelv) is.

Alternatívaképpen a besoroláshoz az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) is alapul szolgálhat. Ebben az esetben egyetlen olyan összetevő vagy készítmény sem adható a nyersanyagokhoz, amely a kérelem benyújtásakor a következő figyelmeztető R-mondatok egyikével (vagy egyidejűleg több R-mondattal is) jellemzett vagy jellemezhető: H300, H301, H310, H311, H317 H330, H331, H334, H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341, H370, H372.

Értékelés és ellenőrzés: a vegyi elemzés vonatkozásában a kérelmezőnek adatokat kell szolgáltatnia a felhasznált anyagok osztályozásáról és összetételéről, és nyilatkoznia kell a fenti kritériumok teljesüléséről.

1.1.   Textilszálak – vegyi anyagok

Amennyiben az előállítás újrafeldolgozott szálakból történik, az alábbi szakasz követelményei nem alkalmazandók. A veszélyesanyag-tartalommal kapcsolatban az 1. pontban ismertetett „A felhasznált anyagokra vonatkozó általános követelmények” az irányadók.

Ez a szakasz meghatározza a gyapjúra, poliamidra, poliészterre és polipropilénre vonatkozó szálspecifikus követelményeket.

Gyapjúkezelés

| a) | A következő anyagok össztartalma nem haladhatja meg a 0,5 ppm-et:






  Anyag | CAS-szám |
| --- | --- | --- |
| γ-hexaklór-ciklohexán (lindán) | 319-84-6 |
| α-hexaklór-ciklohexán | 319-85-7 |
| β-hexaklór-ciklohexán | 58-89-9 |
| δ-hexaklór-ciklohexán | 319-86-8 |
| Aldrin | 309-00-2 |
| Dieldrin | 60-57-1 |
| Endrin | 72-20-8 |
| p,p’-DDT | 50-29-3 |
| p,p’-DDD | 72-54-8 |

a)

A következő anyagok össztartalma nem haladhatja meg a 0,5 ppm-et:

Anyag

CAS-szám

γ-hexaklór-ciklohexán (lindán)

319-84-6

α-hexaklór-ciklohexán

319-85-7

β-hexaklór-ciklohexán

58-89-9

δ-hexaklór-ciklohexán

319-86-8

Aldrin

309-00-2

Dieldrin

60-57-1

Endrin

72-20-8

p,p’-DDT

50-29-3

p,p’-DDD

72-54-8

| b) | A következő anyagok össztartalma nem haladhatja meg a 2 ppm-et:






  Anyag | CAS-szám |
| --- | --- | --- |
| Propetamfosz | 31218-83-4 |
| Diazinon | 333-41-5 |
| Diklofention | 97-17-6 |
| Fenklórfosz | 299-84-3 |
| Klórpirifosz | 2921-88-2 |
| Klórfenvinfosz | 470-90-6 |
| Etion | 563-12-2 |
| Pirimifosz-metil | 29232-93-7 |

b)

A következő anyagok össztartalma nem haladhatja meg a 2 ppm-et:

Anyag

CAS-szám

Propetamfosz

31218-83-4

Diazinon

333-41-5

Diklofention

97-17-6

Fenklórfosz

299-84-3

Klórpirifosz

2921-88-2

Klórfenvinfosz

470-90-6

Etion

563-12-2

Pirimifosz-metil

29232-93-7

| c) | A következő anyagok össztartalma nem haladhatja meg a 0,5 ppm-et:






  Anyag | CAS-szám |
| --- | --- | --- |
| Cihalotrin | 68085-85-8 |
| Cibermetrin | 52315-07-8 |
| Deltametrin | 52918-63-5 |
| Fenvalerát | 51630-58-1 |
| Flumetrin | 69770-45-2 |

c)

A következő anyagok össztartalma nem haladhatja meg a 0,5 ppm-et:

Anyag

CAS-szám

Cihalotrin

68085-85-8

Cibermetrin

52315-07-8

Deltametrin

52918-63-5

Fenvalerát

51630-58-1

Flumetrin

69770-45-2

| d) | A következő anyagok össztartalma nem haladhatja meg a 2 ppm-et:






  Anyag | CAS-szám |
| --- | --- | --- |
| Diflubenzuron | 35367-38-5 |
| Triflumuron | 64628-44-0 |
| Diciklanil | 112636-83-6 |

d)

A következő anyagok össztartalma nem haladhatja meg a 2 ppm-et:

Anyag

CAS-szám

Diflubenzuron

35367-38-5

Triflumuron

64628-44-0

Diciklanil

112636-83-6

Ezeket (az a), b), c) és d) pontban részletezett és külön kezelendő) követelményeket nem kell alkalmazni, ha a kérelmező dokumentummal tudja igazolni azon termelők személyazonosságát, akik a szóban forgó gyapjú- vagy keratinszálak legalább 75 %-át állították elő, és rendelkezik e termelők arra vonatkozó nyilatkozatával, hogy a fent felsorolt anyagokat az érintett legelőkön vagy állatokon nem használták.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező benyújtja a fenti dokumentációt, illetve egy jegyzőkönyvet az alábbi módszerrel végzett vizsgálatról: IWTO 59. vizsgálati eljárás tervezete. Ha a felhasznált textilanyagok már rendelkeznek a textil termékekre vonatkozó közösségi ökocímkével, az itt felsorolt követelmények teljesítettnek tekintendők. A kérelmezőnek elég az erre vonatkozó dokumentációt benyújtania.

Poliamidszálak

A monomer-előállítás során a levegőbe történő N2O-kibocsátás éves átlagban kifejezve nem haladhatja meg kész poliamid-6-szál esetében a 10 g/kg mennyiséget, illetve poliamid-6,6-szál esetében az 50 g/kg mennyiséget.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező benyújtja az e kritériumnak való megfelelést igazoló részletes dokumentációt és/vagy vizsgálati jegyzőkönyvet, a megfelelőségi nyilatkozattal együtt. Ha a felhasznált textilanyagok már rendelkeznek a textil termékekre vonatkozó közösségi ökocímkével, az itt felsorolt követelmények teljesítettnek tekintendők. A kérelmezőnek elég az erre vonatkozó dokumentációt benyújtania.

Poliészter

| a) | A poliészterszálakban található antimonmennyiség nem haladhatja meg a 260 ppm-et. Amennyiben a termék nem tartalmaz antimont, a kérelmező az ökocímke mellett a terméken feltüntetheti az „antimonmentes” (vagy azzal azonos jelentésű) feliratot. |
| --- | --- |

a)

A poliészterszálakban található antimonmennyiség nem haladhatja meg a 260 ppm-et. Amennyiben a termék nem tartalmaz antimont, a kérelmező az ökocímke mellett a terméken feltüntetheti az „antimonmentes” (vagy azzal azonos jelentésű) feliratot.

| b) | Az illékony szerves vegyületek (VOC) levegőbe történő – és az egyes feldolgozási lépéseknél mért, akár diffúz – kibocsátása a poliészter polimerizációja és fonása során éves átlagban kifejezve nem haladhatja meg az 1,2 g/kg előállított poliésztergyanta-mennyiséget. (VOC minden olyan szerves vegyület, melynek 293,15 K hőmérsékleten 0,01 kPa vagy ennél nagyobb a gőznyomása, vagy egyedi használati viszonyok mellett ennek megfelelő az illékonysága.) |
| --- | --- |

b)

Az illékony szerves vegyületek (VOC) levegőbe történő – és az egyes feldolgozási lépéseknél mért, akár diffúz – kibocsátása a poliészter polimerizációja és fonása során éves átlagban kifejezve nem haladhatja meg az 1,2 g/kg előállított poliésztergyanta-mennyiséget. (VOC minden olyan szerves vegyület, melynek 293,15 K hőmérsékleten 0,01 kPa vagy ennél nagyobb a gőznyomása, vagy egyedi használati viszonyok mellett ennek megfelelő az illékonysága.)

Értékelés és ellenőrzés: az a) pontban foglaltak igazolására a kérelmező nyilatkozatot nyújt be arra vonatkozóan, hogy antimont nem használt, vagy benyújtja a következő módszerrel végzett vizsgálatról készült jegyzőkönyvet: atomabszorpciós spektrometriával történő meghatározás. A vizsgálatot a nyers szálon kell elvégezni mindennemű vizes kezelést megelőzően. a b) pontban foglaltak vonatkozásában a kérelmező benyújtja az e kritériumnak való megfelelést igazoló részletes dokumentációt és/vagy vizsgálati jegyzőkönyvet, a megfelelőségi nyilatkozattal együtt. Ha a felhasznált textilanyagok már rendelkeznek a textil termékekre vonatkozó közösségi ökocímkével, az itt felsorolt követelmények teljesítettnek tekintendők. A kérelmezőnek elég az erre vonatkozó dokumentációt benyújtania.

Polipropilén

| a) | Ólomalapú színezékek nem alkalmazhatók.

  Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti anyagokat nem használta. |
| --- | --- |

a)

Ólomalapú színezékek nem alkalmazhatók.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti anyagokat nem használta.

| b) | Polipropilén (PP) előállításakor (monomer-előállítás, polimerizáció, granulálás) a kibocsátott NOx és SO2 mennyisége nem haladhatja meg az alábbi határértéket: | NOx: 12 kg/tonna PP |
| --- | --- | --- |

b)

Polipropilén (PP) előállításakor (monomer-előállítás, polimerizáció, granulálás) a kibocsátott NOx és SO2 mennyisége nem haladhatja meg az alábbi határértéket:

NOx: 12 kg/tonna PP

| | SO2: 11 kg/tonna PP |
| --- | --- |

SO2: 11 kg/tonna PP

Értékelés és ellenőrzés: a szálgyártó mérés vagy számítás alapján megadja a PP-előállítás során kibocsátott NOx és SO2 mennyiségét, és ezt megfelelőségi nyilatkozatban igazolja. A kérelmezőnek elég az erre vonatkozó dokumentációt benyújtania.

1.2.   Aljzatanyagok

A veszélyesanyag-tartalommal kapcsolatban az 1. pontban ismertetett „A felhasznált anyagokra vonatkozó általános követelmények” az irányadók.

Habszivacs (természetes és szintetikus latex, valamint poliuretán)

Megjegyzés: A következő kritériumoknak csak abban az esetben kell eleget tenni, ha a latexhab a szőnyeg teljes tömegének több mint 5 %-át teszi ki.

| a) | Extrahálható nehézfémek: A következő fémek koncentrációja nem haladhatja meg a következő értékeket:






  Anyag | Rostált anyag értéke
  (ppm) |
| --- | --- | --- |
| Antimon | 0,5 |
| Arzén | 0,5 |
| Ólom | 0,5 |
| Kadmium | 0,1 |
| Króm | 1,0 |
| Kobalt | 0,5 |
| Réz | 2,0 |
| Nikkel | 1,0 |
| Higany | 0,02 |

a)

Extrahálható nehézfémek: A következő fémek koncentrációja nem haladhatja meg a következő értékeket:

Anyag

Rostált anyag értéke

(ppm)

Antimon

0,5

Arzén

0,5

Ólom

0,5

Kadmium

0,1

Króm

1,0

Kobalt

0,5

Réz

2,0

Nikkel

1,0

Higany

0,02

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező vizsgálati jegyzőkönyvet nyújt be a következő módszerrel végzett vizsgálatról: őrölt minta a DIN 38414-S4 szerint extrahálva, L/S = 10. Szűrés 0,45 μm-es membránszűrővel. Atomemissziós színképelemzés induktív csatolású plazmával (ICP-AES), illetve hidrid- vagy hideggőz-eljárással.

| b) | Illékony szerves vegyületek (4) (VOC): A VOC-koncentráció nem haladhatja meg a 0,5 mg/m3-t.

  Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező vizsgálati jegyzőkönyvet nyújt be a következő módszerrel végzett vizsgálatról: kamravizsgálat a DIN ISO 16000-6 szabvány szerinti levegőminta-vétellel és -elemzéssel. |
| --- | --- |

b)

Illékony szerves vegyületek (4) (VOC): A VOC-koncentráció nem haladhatja meg a 0,5 mg/m3-t.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező vizsgálati jegyzőkönyvet nyújt be a következő módszerrel végzett vizsgálatról: kamravizsgálat a DIN ISO 16000-6 szabvány szerinti levegőminta-vétellel és -elemzéssel.

| c) | Fémkomplex színezékek: Réz-, ólom-, króm- vagy nikkelalapú fémkomplex színezékek nem használhatók.

  Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti anyagot nem használta. |
| --- | --- |

c)

Fémkomplex színezékek: Réz-, ólom-, króm- vagy nikkelalapú fémkomplex színezékek nem használhatók.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti anyagot nem használta.

| d) | Klórfenolok: Semmilyen klórfenol (sem só, sem észter) nem lehet jelen 0,1 ppm koncentrációnál nagyobb mennyiségben, kivéve a mono- és diklór-fenolokat (észtereket és sókat), amelyek mennyisége legfeljebb 1 ppm lehet.

  Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező vizsgálati jegyzőkönyvet nyújt be a következő módszerrel végzett vizsgálatról: őrölt minta 5 grammjából kivont klórfenol- és nátriumsó. Gázkromatográfiás (GC) elemzés, kimutatás tömegspektrométerrel vagy ECD-vel. |
| --- | --- |

d)

Klórfenolok: Semmilyen klórfenol (sem só, sem észter) nem lehet jelen 0,1 ppm koncentrációnál nagyobb mennyiségben, kivéve a mono- és diklór-fenolokat (észtereket és sókat), amelyek mennyisége legfeljebb 1 ppm lehet.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező vizsgálati jegyzőkönyvet nyújt be a következő módszerrel végzett vizsgálatról: őrölt minta 5 grammjából kivont klórfenol- és nátriumsó. Gázkromatográfiás (GC) elemzés, kimutatás tömegspektrométerrel vagy ECD-vel.

| e) | Butadién: A butadiénkoncentráció nem haladhatja meg az 1 ppm-et.

  Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező vizsgálati jegyzőkönyvet nyújt be a következő módszerrel végzett vizsgálatról: minta őrlése és mérése. Mintavétel gőztérmintavevővel. Gázkromatográfiás elemzés, kimutatás lángionizációs detektorral. |
| --- | --- |

e)

Butadién: A butadiénkoncentráció nem haladhatja meg az 1 ppm-et.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező vizsgálati jegyzőkönyvet nyújt be a következő módszerrel végzett vizsgálatról: minta őrlése és mérése. Mintavétel gőztérmintavevővel. Gázkromatográfiás elemzés, kimutatás lángionizációs detektorral.

| f) | Nitrózaminok: Az N-nitrózamin koncentrációja nem haladhatja meg a kamravizsgálatban mért 0,001 mg/m3-t.

  Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező vizsgálati jegyzőkönyvet nyújt be a következő módszerrel végzett vizsgálatról: kamravizsgálat a Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften ZH 1/120,23 (vagy azzal egyenértékű szabvány) szerint a levegőminta-vételre és -elemzésre. |
| --- | --- |

f)

Nitrózaminok: Az N-nitrózamin koncentrációja nem haladhatja meg a kamravizsgálatban mért 0,001 mg/m3-t.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező vizsgálati jegyzőkönyvet nyújt be a következő módszerrel végzett vizsgálatról: kamravizsgálat a Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften ZH 1/120,23 (vagy azzal egyenértékű szabvány) szerint a levegőminta-vételre és -elemzésre.

Habszivacs (csak poliuretán)

| a) | Szerves ón: Ón szerves formában (ón szénatomhoz kötve) nem használható.

  Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti anyagot nem használta. |
| --- | --- |

a)

Szerves ón: Ón szerves formában (ón szénatomhoz kötve) nem használható.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti anyagot nem használta.

| b) | Habosító anyagok: CFC-k, HCFC-k, HFC-k vagy metilén-klorid nem használható habosító anyagként vagy kiegészítő habosító anyagként.

  Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti habosító anyagokat nem használta. |
| --- | --- |

b)

Habosító anyagok: CFC-k, HCFC-k, HFC-k vagy metilén-klorid nem használható habosító anyagként vagy kiegészítő habosító anyagként.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti habosító anyagokat nem használta.

Vulkanizált szivacsok

Vulkanizált szivacsok nem használhatóak aljzatborításként.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti anyagot nem használta.

Formaldehid

A formaldehid koncentrációja nem haladhatja meg az EN ISO 14184-1 szabvány szerint mért 30 ppm-et, illetőleg kamravizsgálattal történő meghatározás esetén a 0,01 mg/m3-t.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező vizsgálati jegyzőkönyvet nyújt be a következő módszerrel végzett vizsgálatról: EN ISO 14184-1. 1 g minta 100 g vízzel egy órán keresztül 40 °C-ra hevítve. Az extraktumban a formaldehidet acetilacetonnal fotometrikusan elemzik.

A másik alkalmazható módszer az emissziós kamrával történő vizsgálat: a levegőminta-vétel és -elemzés az ENV 13419-1, az EN ISO 16000-3 vagy a VDI 3484-1 szabvány szerint.

2.   AZ ANYAGOK ELŐÁLLÍTÁSA

A veszélyesanyag-tartalommal kapcsolatban az 1. pontban ismertetett „A felhasznált anyagokra vonatkozó általános követelmények” az irányadók.

A kérelmezőnek ezenfelül az alábbi konkrét kritériumokat is teljesítenie kell:

Lángmentesítő anyagok

A termékben kizárólag a polimerszálhoz vagy a szálfelülethez vegyileg kötött lángmentesítő anyagok (reaktív égéskésleltetők) használhatók. Amennyiben egy adott lángmentesítő anyag az alábbi R-mondatok bármelyikével jellemezhető, felhasználásakor olyan mértékben kell változnia kémiai jellemzőinek, hogy az R-mondatokkal jelzett kockázat a továbbiakban ne álljon fenn. (A kezelt fonalon vagy szöveten a lángmentesítő anyag kevesebb mint 0,1 %-a maradhat meg az alkalmazás előtti, eredeti formájában.)

| R40 | (a rákkeltő hatás korlátozott mértékben bizonyított) |
| --- | --- |
| R45 | (rákot okozhat [karcinogén hatású lehet]) |
| R46 | (öröklődő genetikai károsodást okozhat [mutagén hatású lehet]) |
| R49 | (belélegezve rákot okozhat [karcinogén hatású lehet]) |
| R50 | (nagyon mérgező a vízi szervezetekre) |
| R51 | (mérgező a vízi szervezetekre) |
| R52 | (ártalmas a vízi szervezetekre) |
| R53 | (a vízi környezetben hosszan tartó károsodást okozhat) |
| R60 | (a fogamzóképességet vagy nemzőképességet [fertilitást] károsíthatja) |
| R61 | (a születendő gyermekre ártalmas lehet) |
| R62 | (a fogamzóképességre vagy nemzőképességre [fertilitásra] ártalmas lehet) |
| R63 | (a születendő gyermeket károsíthatja) |
| R68 | (maradandó egészségkárosodást okozhat), |

R40

(a rákkeltő hatás korlátozott mértékben bizonyított)

R45

(rákot okozhat [karcinogén hatású lehet])

R46

(öröklődő genetikai károsodást okozhat [mutagén hatású lehet])

R49

(belélegezve rákot okozhat [karcinogén hatású lehet])

R50

(nagyon mérgező a vízi szervezetekre)

R51

(mérgező a vízi szervezetekre)

R52

(ártalmas a vízi szervezetekre)

R53

(a vízi környezetben hosszan tartó károsodást okozhat)

R60

(a fogamzóképességet vagy nemzőképességet [fertilitást] károsíthatja)

R61

(a születendő gyermekre ártalmas lehet)

R62

(a fogamzóképességre vagy nemzőképességre [fertilitásra] ártalmas lehet)

R63

(a születendő gyermeket károsíthatja)

R68

(maradandó egészségkárosodást okozhat),

a 67/548/EGK irányelvben meghatározottak szerint.

Alternatívaképpen a besoroláshoz az 1272/2008/EK rendelet is alapul szolgálhat. Ebben az esetben egyetlen olyan összetevő vagy készítmény sem adható a nyersanyagokhoz, amely a kérelem benyújtásakor a következő figyelmeztető R-mondatok egyikével (vagy egyidejűleg több R-mondattal is) jellemzett vagy jellemezhető: H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Nem használhatók fel olyan lángmentesítő anyagok, amelyek csak fizikailag kötöttek a polimerszálhoz vagy a textilbevonathoz (égéskésleltető adalékok).

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy égéskésleltető adalékokat nem használt, illetve megnevezi az esetlegesen felhasznált reaktív égéskésleltető anyagokat és benyújtja azok dokumentációját (például a biztonsági adatlapot) és/vagy egy nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy a felhasznált lángmentesítő anyagok megfelelnek a fenti kritériumnak.

Lágyítószerek

Amennyiben a gyártásnál szükség van lágyítószer alkalmazására, a termékben csak olyan ftalátok használhatók fel, amelyekről a kérelem benyújtásának időpontjában már készült kockázatelemzés, és amelyeket nem minősítettek az alábbi R-mondatokkal (vagy azok kombinációival):

| R50 | (nagyon mérgező a vízi szervezetekre) |
| --- | --- |
| R51 | (mérgező a vízi szervezetekre) |
| R52 | (ártalmas a vízi szervezetekre) |
| R53 | (a vízi környezetben hosszan tartó károsodást okozhat) |
| R60 | (a fogamzóképességet vagy nemzőképességet [fertilitást] károsíthatja) |
| R61 | (a születendő gyermekre ártalmas lehet) |
| R62 | (a fogamzóképességre vagy nemzőképességre [fertilitásra] ártalmas lehet), |

R50

(nagyon mérgező a vízi szervezetekre)

R51

(mérgező a vízi szervezetekre)

R52

(ártalmas a vízi szervezetekre)

R53

(a vízi környezetben hosszan tartó károsodást okozhat)

R60

(a fogamzóképességet vagy nemzőképességet [fertilitást] károsíthatja)

R61

(a születendő gyermekre ártalmas lehet)

R62

(a fogamzóképességre vagy nemzőképességre [fertilitásra] ártalmas lehet),

a 67/548/EGK irányelvben meghatározottak szerint.

Alternatívaképpen a besoroláshoz az 1272/2008/EK rendelet is alapul szolgálhat. Ebben az esetben egyetlen olyan összetevő vagy készítmény sem adható a nyersanyagokhoz, amely a kérelem benyújtásakor a következő figyelmeztető R-mondatok egyikével (vagy egyidejűleg több R-mondattal is) jellemzett vagy jellemezhető: H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df.

Ezenfelül a termékben nem megengedett a DNOP (di-n-oktil-ftalát), DINP (diizononil-ftalát) és DIDP (diizodecil-ftalát) használata.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti anyagokat nem használta. A 2005/84/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) meghatározottak szerint a textil padlóborító tömegének legfeljebb 0,1 %-a lehet ftalát tartalmú szennyező anyag.

2.1.   Textilszálak kezeléséhez használt segédanyagok

Alkil-fenol-etoxilátok (APEO), lineáris alkilbenzol-szulfonátok (LAS), bisz(hidrogénezett faggyú-alkil) dimetil-ammónium-klorid (DTDMAC), disztearil-dimetil-ammónium-klorid (DSDMAC), di(keményített zsír) dimetil-ammónium-klorid (DHTDMAC), etilén-diamin-tetra-acetát (EDTA) és dietilén-triamin-penta-acetát (DTPA) nem használható és nem képezheti részét semmilyen felhasznált készítménynek vagy összetevőnek.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti anyagokat nem használta.

2.2.   Festékek és pigmentek

Azoszínezékek

Nem használhatók olyan azoszínezékek, amelyek az alábbi aromás aminokra bomlanak:

| | 4-amino-difenil (92-67-1) |
| --- | --- |

4-amino-difenil (92-67-1)

| | benzidin (92-87-5) |
| --- | --- |

benzidin (92-87-5)

| | 4-klór-o-toluidin (95-69-2) |
| --- | --- |

4-klór-o-toluidin (95-69-2)

| | 2-naftilamin (91-59-8) |
| --- | --- |

2-naftilamin (91-59-8)

| | o-amino-azotoluol (97-56-3) |
| --- | --- |

o-amino-azotoluol (97-56-3)

| | 2-amino-4-nitrotoluol (99-55-8) |
| --- | --- |

2-amino-4-nitrotoluol (99-55-8)

| | p-klóranilin (106-47-8) |
| --- | --- |

p-klóranilin (106-47-8)

| | 2,4-diamino-anizol (615-05-4) |
| --- | --- |

2,4-diamino-anizol (615-05-4)

| | 4,4’-diamino-difenil-metán (101-77-9) |
| --- | --- |

4,4’-diamino-difenil-metán (101-77-9)

| | 3,3’-diklór-benzidin (91-94-1) |
| --- | --- |

3,3’-diklór-benzidin (91-94-1)

| | 3,3’-dimetoxi-benzidin (119-90-4) |
| --- | --- |

3,3’-dimetoxi-benzidin (119-90-4)

| | 3,3’-dimetil-benzidin (119-93-7) |
| --- | --- |

3,3’-dimetil-benzidin (119-93-7)

| | 3,3’-dimetil-4,4’-diamino-difenil-metán (838-88-0) |
| --- | --- |

3,3’-dimetil-4,4’-diamino-difenil-metán (838-88-0)

| | p-krezidin (120-71-8) |
| --- | --- |

p-krezidin (120-71-8)

| | 4,4’-oxi-dianilin (101-80-4) |
| --- | --- |

4,4’-oxi-dianilin (101-80-4)

| | 4,4’-tio-dianilin (139-65-1) |
| --- | --- |

4,4’-tio-dianilin (139-65-1)

| | o-toluidin (95-53-4) |
| --- | --- |

o-toluidin (95-53-4)

| | 2,4-diamino-toluol (95-80-7) |
| --- | --- |

2,4-diamino-toluol (95-80-7)

| | 2,4,5-trimetil-anilin (137-17-7) |
| --- | --- |

2,4,5-trimetil-anilin (137-17-7)

| | 4-amino-azo-benzol (60-09-3) |
| --- | --- |

4-amino-azo-benzol (60-09-3)

| | o-anizidin (90-04-0) |
| --- | --- |

o-anizidin (90-04-0)

| | 2,4-xilidin |
| --- | --- |

2,4-xilidin

| | 2,6-xilidin |
| --- | --- |

2,6-xilidin

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy nem használt fel ilyen színezékeket. Amennyiben a nyilatkozatot ellenőrzésnek vetik alá, a vizsgálat alapjául az EN 14362-1 és 2 szabvány szolgál. (Megjegyzés: a 4-amino-azo-benzol-tartalom vizsgálata tévesen pozitív eredményt hozhat, ezért célszerű ellenőrizni a kapott eredményt.)

Rákkeltő, mutagén vagy a reprodukciót károsító színezékek

| a) | Az alábbi színezékek nem használhatók: | C.I. Basic Red 9 |
| --- | --- | --- |

a)

Az alábbi színezékek nem használhatók:

C.I. Basic Red 9

| | C.I. Disperse Blue 1 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 1

| | C.I. Acid Red 26 |
| --- | --- |

C.I. Acid Red 26

| | C.I. Basic Violet 14 |
| --- | --- |

C.I. Basic Violet 14

| | C.I. Disperse Orange 11 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 11

| | C.I. Direct Black 38 |
| --- | --- |

C.I. Direct Black 38

| | C.I. Direct Blue 6 |
| --- | --- |

C.I. Direct Blue 6

| | C.I. Direct Red 28 |
| --- | --- |

C.I. Direct Red 28

| | C.I. Disperse Yellow 3 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 3

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy nem használt ilyen színezékeket.

| b) | Nem megengedett azon színezőanyagok vagy -készítmények használata, amelyek több mint 0,1 tömegszázalékban olyan anyagokat tartalmaznak, amelyekhez a kérelem időpontjában vagy azt megelőzően a kockázatokra utaló alábbi R-mondatok valamelyikét (vagy azok bármely kombinációját) rendelték vagy rendelhetik:






  R40 | (a rákkeltő hatás korlátozott mértékben bizonyított) |
| --- | --- | --- |
| R45 | (rákot okozhat [karcinogén hatású lehet]) |
| R46 | (öröklődő genetikai károsodást okozhat [mutagén hatású lehet]) |
| R49 | (belélegezve rákot okozhat [karcinogén hatású lehet]) |
| R60 | (a fogamzóképességet vagy nemzőképességet [fertilitást] károsíthatja) |
| R61 | (a születendő gyermekre ártalmas lehet) |
| R62 | (a fogamzóképességre vagy nemzőképességre [fertilitásra] ártalmas lehet) |
| R63 | (a születendő gyermeket károsíthatja) |
| R68 | (maradandó egészségkárosodást okozhat), |

b)

Nem megengedett azon színezőanyagok vagy -készítmények használata, amelyek több mint 0,1 tömegszázalékban olyan anyagokat tartalmaznak, amelyekhez a kérelem időpontjában vagy azt megelőzően a kockázatokra utaló alábbi R-mondatok valamelyikét (vagy azok bármely kombinációját) rendelték vagy rendelhetik:

R40

(a rákkeltő hatás korlátozott mértékben bizonyított)

R45

(rákot okozhat [karcinogén hatású lehet])

R46

(öröklődő genetikai károsodást okozhat [mutagén hatású lehet])

R49

(belélegezve rákot okozhat [karcinogén hatású lehet])

R60

(a fogamzóképességet vagy nemzőképességet [fertilitást] károsíthatja)

R61

(a születendő gyermekre ártalmas lehet)

R62

(a fogamzóképességre vagy nemzőképességre [fertilitásra] ártalmas lehet)

R63

(a születendő gyermeket károsíthatja)

R68

(maradandó egészségkárosodást okozhat),

a 67/548/EGK irányelvben meghatározottak szerint.

Alternatívaképpen a besoroláshoz az 1272/2008/EK rendelet is alapul szolgálhat. Ebben az esetben egyetlen olyan összetevő vagy készítmény sem adható a nyersanyagokhoz, amely a kérelem benyújtásakor a következő figyelmeztető mondatok egyikével (vagy egyidejűleg több mondattal is) jellemzett vagy jellemezhető: H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy nem használt ilyen színezékeket.

Potenciálisan érzékenységet kiváltó színezékek

Az alábbi színezékek nem használhatók:

| | C.I. Disperse Blue 3 C.I. 61 505 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 3 C.I. 61 505

| | C.I. Disperse Blue 7 C.I. 62 500 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 7 C.I. 62 500

| | C.I. Disperse Blue 26 C.I. 63 305 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 26 C.I. 63 305

| | C.I. Disperse Blue 35 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 35

| | C.I. Disperse Blue 102 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 102

| | C.I. Disperse Blue 106 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 106

| | C.I. Disperse Blue 124 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 124

| | C.I. Disperse Brown 1 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Brown 1

| | C.I. Disperse Orange 1 C.I. 11 080 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 1 C.I. 11 080

| | C.I. Disperse Orange 3 C.I. 11 005 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 3 C.I. 11 005

| | C.I. Disperse Orange 37 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 37

| | C.I. Disperse Orange 76 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 76

| | (korábban Orange 37) |
| --- | --- |

(korábban Orange 37)

| | C.I. Disperse Red 1 C.I. 11 110 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 1 C.I. 11 110

| | C.I. Disperse Red 11 C.I. 62 015 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 11 C.I. 62 015

| | C.I. Disperse Red 17 C.I. 11 210 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 17 C.I. 11 210

| | C.I. Disperse Yellow 1 C.I. 10 345 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 1 C.I. 10 345

| | C.I. Disperse Yellow 9 C.I. 10 375 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 9 C.I. 10 375

| | C.I. Disperse Yellow 39 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 39

| | C.I. Disperse Yellow 49 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 49

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy nem használt fel ilyen színezékeket.

Nehézfémtartalom

Az alapanyagok színezésére nem használható olyan festék vagy pigment, amelynek színezék-összetevője ólmot (Pb), kadmiumot (Cd), higanyt (Hg), krómot (összes króm) vagy hat vegyértékű krómot (Cr(VI)) tartalmaz.

Szőnyegpadlók esetében az összes megengedett nehézfémtartalom legfeljebb 100 mg/kg lehet.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy nem használta a fentiekben felsorolt színezékeket, valamint dokumentumokkal igazolja, hogy a fenti határértéket nem lépte túl.

Amennyiben a felhasznált termékek GUT címkével rendelkeznek, az említett követelmény teljesítettnek tekintendő, és csak az erre vonatkozó dokumentációt kell benyújtani.

2.3.   Vízszennyezés

Gyapjú – KOI

A szennyvízcsatornába vezetett, mosásra használt szennyvizek KOI-mennyisége nem haladhatja meg a 60 g/kg zsírosgyapjú-mennyiséget, a szennyvizet az üzem területén kívül kell kezelni, hogy – éves átlagban kifejezve – legalább 75 %-os további KOI-tartalom-csökkenést érjenek el.

Az üzem területén kezelt és a felszíni vizekbe vezetett, mosásra használt szennyvizek KOI-mennyisége nem haladhatja meg a 45 g/kg zsírosgyapjú-mennyiséget. A felszíni vizekbe bocsátott szennyvíz pH-értéke legyen 6 és 9 között (kivéve, ha a befogadó vizek pH-értéke ezen a tartományon kívül esik), hőmérséklete pedig 40 °C alatt (kivéve, ha a befogadó víz hőmérséklete meghaladja ezt az értéket). A gyapjúmosó üzemnek részletesen ismertetnie kell a mosáshoz használt szennyvíz kezelését, és folyamatosan figyelemmel kell kísérnie a KOI-szintet.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező benyújtja az említett kritériumra vonatkozó adatokat és vizsgálati jegyzőkönyveket, az ISO 6060 szabványban rögzített vizsgálati módszer szerint.

Vizes kezelésből származó szennyvízkibocsátás

| a) | Vizes kezelést alkalmazó berendezésekből (a zsíros gyapjút zsírtalanító üzemek kivételével) származó szennyvizek (az üzemben vagy azon kívül végzett) kezelés utáni KOI-tartalma kibocsátáskor nem érheti el az éves átlagban kifejezett 20 g/kg mennyiséget.

  Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező ezt részletes dokumentációval és az ISO 6060 módszer szerint végzett vizsgálat jegyzőkönyveivel igazolja, megfelelőségi nyilatkozattal is tanúsítva az e kritériumnak való megfelelést. |
| --- | --- |

a)

Vizes kezelést alkalmazó berendezésekből (a zsíros gyapjút zsírtalanító üzemek kivételével) származó szennyvizek (az üzemben vagy azon kívül végzett) kezelés utáni KOI-tartalma kibocsátáskor nem érheti el az éves átlagban kifejezett 20 g/kg mennyiséget.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező ezt részletes dokumentációval és az ISO 6060 módszer szerint végzett vizsgálat jegyzőkönyveivel igazolja, megfelelőségi nyilatkozattal is tanúsítva az e kritériumnak való megfelelést.

| b) | Ha a szennyvizet az üzemben kezelik és közvetlenül a vízbe bocsátják ki, akkor a szennyvíz pH-értékének 6 és 9 között kell lennie (kivéve, ha a befogadó vizek pH-értéke ezen a tartományon kívül esik), hőmérsékletének pedig 40 °C alatt kell lennie (kivéve, ha a befogadó víz hőmérséklete meghaladja ezt az értéket).

  Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező az e kritériumnak való megfelelést tanúsító dokumentációt és a vizsgálatról szóló jegyzőkönyveket, valamint egy megfelelőségi nyilatkozatot nyújt be. Amennyiben a felhasznált termékek a textil termékekre vonatkozó közösségi ökocímkével rendelkeznek, az említett követelmény teljesítettnek tekintendő, és csak az erre vonatkozó dokumentációt kell benyújtani. |
| --- | --- |

b)

Ha a szennyvizet az üzemben kezelik és közvetlenül a vízbe bocsátják ki, akkor a szennyvíz pH-értékének 6 és 9 között kell lennie (kivéve, ha a befogadó vizek pH-értéke ezen a tartományon kívül esik), hőmérsékletének pedig 40 °C alatt kell lennie (kivéve, ha a befogadó víz hőmérséklete meghaladja ezt az értéket).

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező az e kritériumnak való megfelelést tanúsító dokumentációt és a vizsgálatról szóló jegyzőkönyveket, valamint egy megfelelőségi nyilatkozatot nyújt be. Amennyiben a felhasznált termékek a textil termékekre vonatkozó közösségi ökocímkével rendelkeznek, az említett követelmény teljesítettnek tekintendő, és csak az erre vonatkozó dokumentációt kell benyújtani.

Mosószerek, lágyítószerek és komplexképző anyagok

Mindegyik vizes kezelést alkalmazó berendezésben az alkalmazott mosószerek, lágyítószerek és komplexképző anyagok legalább 95 tömegszázalékának megfelelő mértékben lebonthatónak vagy a szennyvíztisztító telepeken eltávolíthatónak kell lennie. Az egyes vizes kezelést alkalmazó berendezésekben alkalmazott, felületaktív anyagokat tartalmazó mosószerek megfelelnek ennek a kritériumnak: a felületaktív anyagok a követelményeknek megfelelően ugyanis aerob módon biológiailag teljesen lebonthatóak. Az egyéb összetevők legalább 95 tömegszázalékának megfelelő mértékben biológiailag lebonthatónak vagy szennyvíztisztító telepeken eltávolíthatónak kell lennie.

Értékelés és ellenőrzés:„megfelelő mértékben biológiailag lebonthatónak” minősül az összetevő, amennyiben

| — | az OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B vagy az ISO 9888 módszer egyikének alkalmazásával vizsgálva 28 napon belül legalább 70 %-os lebomlást mutat, |
| --- | --- |

—

az OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B vagy az ISO 9888 módszer egyikének alkalmazásával vizsgálva 28 napon belül legalább 70 %-os lebomlást mutat,

| — | az OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 vagy az ISO 14593 módszer egyikének alkalmazásával vizsgálva 28 napon belül legalább 60 %-os lebomlást mutat, |
| --- | --- |

—

az OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 vagy az ISO 14593 módszer egyikének alkalmazásával vizsgálva 28 napon belül legalább 60 %-os lebomlást mutat,

| — | az OECD 303 vagy az ISO 11733 módszer egyikének alkalmazásával vizsgálva 28 napon belül legalább 80 %-os lebomlást mutat, |
| --- | --- |

—

az OECD 303 vagy az ISO 11733 módszer egyikének alkalmazásával vizsgálva 28 napon belül legalább 80 %-os lebomlást mutat,

| — | vagy olyan anyagoknál, amelyekre ezek a vizsgálati módszerek nem alkalmazhatóak: ha a biológiai lebontás azonos szintjét igazoló bizonyítékot mutatnak be. |
| --- | --- |

—

vagy olyan anyagoknál, amelyekre ezek a vizsgálati módszerek nem alkalmazhatóak: ha a biológiai lebontás azonos szintjét igazoló bizonyítékot mutatnak be.

A kérelmező benyújtja a megfelelő dokumentációt, biztonsági adatlapokat, vizsgálati jegyzőkönyveket és/vagy a fenti vizsgálati módszereket és eredményeket tartalmazó, valamint az összes felhasznált mosószer, lágyítószer és komplexképző anyag e kritériumnak való megfelelését igazoló nyilatkozatokat.

Fémkomplex színezékek

| a) | Az olyan cellulózszínezés esetében, ahol a fémkomplex színezékek a színezési recept részét képezik, az alkalmazott (folyamatba bevitt) fémkomplex színezékek kevesebb mint 20 %-a kerülhet az (üzemi területen vagy az azon kívül található) szennyvíztisztító telepre.
  Minden olyan egyéb színezési folyamat esetén, ahol a fémkomplex színezékek a színezési recept részét képezik, az alkalmazott (folyamatba bevitt) fémkomplex színezékek kevesebb mint 7 %-a kerülhet az (üzemi területen vagy az azon kívül található) szennyvíztisztító telepre. |
| --- | --- |

a)

Az olyan cellulózszínezés esetében, ahol a fémkomplex színezékek a színezési recept részét képezik, az alkalmazott (folyamatba bevitt) fémkomplex színezékek kevesebb mint 20 %-a kerülhet az (üzemi területen vagy az azon kívül található) szennyvíztisztító telepre.

Minden olyan egyéb színezési folyamat esetén, ahol a fémkomplex színezékek a színezési recept részét képezik, az alkalmazott (folyamatba bevitt) fémkomplex színezékek kevesebb mint 7 %-a kerülhet az (üzemi területen vagy az azon kívül található) szennyvíztisztító telepre.

| b) | A kezelés után a vízbe történő kibocsátások nem haladhatják meg az alábbi értékeket: Cu 75 mg/kg (szál, fonál vagy szövet); Cr 50 mg/kg; Ni 75 mg/kg. |
| --- | --- |

b)

A kezelés után a vízbe történő kibocsátások nem haladhatják meg az alábbi értékeket: Cu 75 mg/kg (szál, fonál vagy szövet); Cr 50 mg/kg; Ni 75 mg/kg.

A kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy a fenti anyagokat nem használták, vagy benyújtja az alábbi módszerekkel végzett vizsgálatról szóló dokumentációt és vizsgálati jegyzőkönyvet: ISO 8288 (réz és nikkel használatakor); EN 1233 (króm használatakor).

2.4.   Energiafogyasztás

Az energiafogyasztás kiszámításának alapja a textil padlóborítók gyártási energiaszükséglete.

A műszaki függeléknek megfelelően kiszámított gyártási energiaszükséglet nem haladhatja meg az alábbi értékeket (P = eredménypont):

| Termékcsalád | Határérték
  (P) |
| --- | --- |
| Szintetikus szőnyegek | 8 |

Termékcsalád

Határérték

(P)

Szintetikus szőnyegek

8

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek a műszaki függelék alapján ki kell számítania a gyártási energiaszükségletet, a számítás eredményeit pedig az igazoló dokumentumokkal együtt be kell nyújtania.

3.   FELHASZNÁLÁSI FÁZIS

3.1.   Veszélyes anyagok kibocsátása

A kibocsátás alábbi határértékei nem léphetők túl:

| Anyag | Követelmény
  (3 nap elteltével) |
| --- | --- |
| Összes szerves vegyület a
  C6–C16 retenciós tartományban (TVOC) | 0,25 mg/légköbméter |
| Összes szerves vegyület a
  > C16–C22 retenciós tartományban (TSVOC) | 0,03 mg/légköbméter |
| Összes VOC, az LCI figyelembevétele nélkül (6) | 0,05 mg/légköbméter |

Anyag

Követelmény

(3 nap elteltével)

Összes szerves vegyület a

C6–C16 retenciós tartományban (TVOC)

0,25 mg/légköbméter

Összes szerves vegyület a

> C16–C22 retenciós tartományban (TSVOC)

0,03 mg/légköbméter

Összes VOC, az LCI figyelembevétele nélkül (6)

0,05 mg/légköbméter

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező benyújtja a prEN 15052 vagy a DIN ISO 16000-9 szabvány szerint végrehajtott kibocsátási tesztek jegyzőkönyvét.

4.   HASZNÁLATRA VALÓ ALKALMASSÁG

A terméknek használatra alkalmasnak kell lennie. Ez az ISO, illetőleg a CEN megfelelő vizsgálati módszerével vagy egyenértékű (például országos) vizsgálati eljárással nyert adatokkal igazolható.

Értékelés és ellenőrzés: adatokat kell szolgáltatni a vizsgálati eljárásokról és azok eredményeiről, és nyilatkozni kell arról, hogy a termék – a végfelhasználó általi rendeltetésszerű használattal kapcsolatos minden más információ figyelembevételével – használatra alkalmas. A 89/106/EGK tanácsi irányelv (7) alapján egy termék használatra alkalmasnak tekintendő, ha megfelel valamely harmonizált szabvány, európai műszaki engedély vagy közösségi szinten elismert nem harmonizált műszaki előírás követelményeinek. Az építési termékek „CE” közösségi megfelelőségi jele könnyen felismerhető módon tanúsítja a gyártók számára az előírt követelmények teljesülését, ezért ebben az összefüggésben elegendőnek tekinthető. A kritériumnak való megfelelés továbbá a CEN/TS 14472-2 szabványban foglaltak teljesítésével is tanúsítható lenne.

5.   FOGYASZTÓI INFORMÁCIÓK

A termékhez olyan megfelelő fogyasztói tájékoztatót kell mellékelni, amely tanácsokat tartalmaz a termék helyes általános és műszaki felhasználásáról, valamint karbantartásáról. A csomagoláson és/vagy a terméket kísérő dokumentációban:

| a) | utalni kell arra, hogy a termék megkapta a közösségi ökocímkét, továbbá a logó 2. rovatában szereplő általános tájékoztatáson túlmenően röviden és lényegre törően ismertetni kell, hogy ez mit jelent; |
| --- | --- |

a)

utalni kell arra, hogy a termék megkapta a közösségi ökocímkét, továbbá a logó 2. rovatában szereplő általános tájékoztatáson túlmenően röviden és lényegre törően ismertetni kell, hogy ez mit jelent;

| b) | ajánlásokat kell megfogalmazni a termék felhasználására és karbantartására vonatkozóan. Ennek keretében célszerű kiemelni minden lényeges utasítást, különösen azokat, amelyek a termék karbantartására és felhasználására vonatkoznak. Szükség szerint utalás tehető a szélsőséges időjárási vagy egyéb viszonyok közötti felhasználással összefüggő termékjellemzőkre, például a fagyállóságra, a vízfelvételre, a szennyeződésállóságra, a vegyszerekkel szembeni ellenállásra, az aljzat szükséges előkészítésére, a tisztítás módjára, valamint az ajánlott tisztítószerekre és a tisztítás javasolt gyakoriságára. E tájékoztatás keretében jelezhető a termék műszaki értelemben vett várható élettartama, akár átlagértékként, akár intervallum formájában megadva; |
| --- | --- |

b)

ajánlásokat kell megfogalmazni a termék felhasználására és karbantartására vonatkozóan. Ennek keretében célszerű kiemelni minden lényeges utasítást, különösen azokat, amelyek a termék karbantartására és felhasználására vonatkoznak. Szükség szerint utalás tehető a szélsőséges időjárási vagy egyéb viszonyok közötti felhasználással összefüggő termékjellemzőkre, például a fagyállóságra, a vízfelvételre, a szennyeződésállóságra, a vegyszerekkel szembeni ellenállásra, az aljzat szükséges előkészítésére, a tisztítás módjára, valamint az ajánlott tisztítószerekre és a tisztítás javasolt gyakoriságára. E tájékoztatás keretében jelezhető a termék műszaki értelemben vett várható élettartama, akár átlagértékként, akár intervallum formájában megadva;

| c) | meg kell jelölni az újrahasznosítás vagy az ártalmatlanítás módjait (annak érdekében, hogy a fogyasztó megismerje a termék kiváló tulajdonságait); |
| --- | --- |

c)

meg kell jelölni az újrahasznosítás vagy az ártalmatlanítás módjait (annak érdekében, hogy a fogyasztó megismerje a termék kiváló tulajdonságait);

| d) | információt kell adni a közösségi ökocímkéről és a vonatkozó termékcsoportokról, beleértve az alábbi szöveget (vagy annak megfelelőjét): „további információk az Európai Unió ökocímkével foglalkozó internetes oldalain olvashatók: http://www.ecolabel.eu”. |
| --- | --- |

d)

információt kell adni a közösségi ökocímkéről és a vonatkozó termékcsoportokról, beleértve az alábbi szöveget (vagy annak megfelelőjét): „további információk az Európai Unió ökocímkével foglalkozó internetes oldalain olvashatók: http://www.ecolabel.eu”.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek mintát kell szolgáltatnia a csomagolásról és/vagy a kísérő dokumentációról, egyebek mellett az „ISO 6347: Textil padlóborítók fogyasztói tájékoztatója” szerint.

6.   AZ ÖKOCÍMKÉN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK

Az ökocímke 2. rovatába a következő szöveget kell írni:

| — | korlátozott veszélyes- és toxikusanyag-tartalom, |
| --- | --- |

—

korlátozott veszélyes- és toxikusanyag-tartalom,

| — | energiatakarékos gyártási folyamat, |
| --- | --- |

—

energiatakarékos gyártási folyamat,

| — | korlátozott vízszennyezés, |
| --- | --- |

—

korlátozott vízszennyezés,

| — | alacsonyabb kockázat az egészségre és az élő környezetre. |
| --- | --- |

—

alacsonyabb kockázat az egészségre és az élő környezetre.

---

(1)  HL 196., 1967.8.16., 1. o.

(2)  HL L 200., 1999.7.30., 1. o.

(3)  HL L 353., 2008.12.31., 1. o.

(4)  VOC minden olyan szerves vegyület, melynek 293,15 K hőmérsékleten 0,01 kPa vagy ennél nagyobb a gőznyomása, vagy adott használati viszonyok mellett ennek megfelelő az illékonysága.

(5)  HL L 344., 2005.12.27., 40. o.

LCI= a releváns legalacsonyabb koncentráció.

(7)  HL L 40., 1989.2.11., 12. o.

Műszaki függelék textil padlóborítók

AZ ENERGIAFOGYASZTÁS KISZÁMÍTÁSA

Az energiafogyasztás kiszámításának alapja a nyersanyagokból a kész padlóborító előállításáig tartó gyártási folyamat során felhasznált energia éves átlaga (melybe nem számít bele az épületfűtés).

Szintetikus (nem megújuló) nyersanyagok esetében az energiafogyasztást a termék előállításától kell számítani. A számítás nem veszi figyelembe a nyersanyag energiaszükségletét (azaz az alapanyag-előállításhoz felhasznált energia mennyiségét).

A számítás során a nyersanyagok előállításához szükséges energia legalább 95 %-át figyelembe kell venni. Az energiafogyasztás kiszámításakor figyelmen kívül kell hagyni a ragasztóanyagok gyártásának energiaszükségletét.

A számítások mértékegysége a MJ/m2.

A különböző energiahordozók energiatartalma az alábbi táblázatban szerepel.

A villamosenergia-fogyasztás értéke külső szolgáltatótól vásárolt elektromos áram mennyiségére vonatkozik.

Amennyiben a gyártó energiatöbblettel rendelkezik, amelyet villamos, gőz- vagy hőenergiaként értékesít, az értékesített mennyiséget levonhatja az elfogyasztott energiahordozók mennyiségéből. A számításokban csak a padlóborítók gyártásához ténylegesen felhasznált energiahordozó-mennyiség szerepelhet.

Környezeti paraméterek

| A | = | A megújuló és az újrafeldolgozott, nem megújuló nyersanyagok aránya (%) (1) |
| --- | --- | --- |
| B | = | A megújuló energiahordozók aránya (%) |
| C | = | Villamosenergia-fogyasztás (MJ/m2) |
| D | = | Energiahordozó-fogyasztás (MJ/m2) |

A

=

A megújuló és az újrafeldolgozott, nem megújuló nyersanyagok aránya (%) (1)

B

=

A megújuló energiahordozók aránya (%)

C

=

Villamosenergia-fogyasztás (MJ/m2)

D

=

Energiahordozó-fogyasztás (MJ/m2)

Formula

A különböző energiahordozók energiatartalmát az alábbi táblázat részletezi:

Táblázat az elfogyasztott energiahordozó-mennyiség kiszámításához

Gyártási időszak — év:

Nap:

Kezdő időpont:

Záró időpont:

| Energiahordozó | Mennyiség | Mértékegység | Átszámítási tényező | Energia
  (MJ) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Szalma (15 tömeg%) | | kg | 14,5 | |
| Pellet (7 tömeg%) | | kg | 17,5 | |
| Fahulladék (20 tömeg%) | | kg | 14,7 | |
| Faforgács (45 tömeg%) | | kg | 9,4 | |
| Tőzeg | | kg | 20 | |
| Földgáz | | kg | 54,1 | |
| Földgáz | | Nm3 | 38,8 | |
| Bután | | kg | 49,3 | |
| Kerozin | | kg | 46,5 | |
| Benzin | | kg | 52,7 | |
| Dízelolaj | | kg | 44,6 | |
| Gázolaj | | kg | 45,2 | |
| Nehéz fűtőolaj | | kg | 42,7 | |
| Száraz összesülő kazánszén | | kg | 30,6 | |
| Antracit | | kg | 29,7 | |
| Faszén | | kg | 33,7 | |
| Ipari koksz | | kg | 27,9 | |
| Villamos energia (hálózati) | | kWh | 3,6 | |
| Összes energia (MJ) | |

Energiahordozó

Mennyiség

Mértékegység

Átszámítási tényező

Energia

(MJ)

Szalma (15 tömeg%)

kg

14,5

Pellet (7 tömeg%)

kg

17,5

Fahulladék (20 tömeg%)

kg

14,7

Faforgács (45 tömeg%)

kg

9,4

Tőzeg

kg

20

Földgáz

kg

54,1

Földgáz

Nm3

38,8

Bután

kg

49,3

Kerozin

kg

46,5

Benzin

kg

52,7

Dízelolaj

kg

44,6

Gázolaj

kg

45,2

Nehéz fűtőolaj

kg

42,7

Száraz összesülő kazánszén

kg

30,6

Antracit

kg

29,7

Faszén

kg

33,7

Ipari koksz

kg

27,9

Villamos energia (hálózati)

kWh

3,6

Összes energia (MJ)

---

(1)  A „megújuló nyersanyagok” és/vagy az „újrafeldolgozott, nem megújuló nyersanyagok” felhasználása önkéntes alapon történik.

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS VI. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 17.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/17

---

A TANÁCS 2009/968/IB HATÁROZATA

(2009. november 30.)

az Europol-információk titoktartási szabályzatának elfogadásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal (EUROPOL) létrehozásáról szóló, 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozatra (1) (Europol-határozat) és különösen annak 40. cikkére,

tekintettel az igazgatótanács által benyújtott szabályzattervezetre,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

mivel az Europol-határozat értelmében a Tanács feladata, hogy az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően, minősített többséggel elfogadja az Europol által megszerzett, illetve az Europollal kicserélt információkra vonatkozó titoktartási végrehajtási szabályokat (a továbbiakban „a szabályok”),

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

I.   FEJEZET

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS HATÁLY

1. cikk

Fogalommeghatározások

E szabályzat alkalmazásában:

| a) | „információfeldolgozás” vagy „feldolgozás”: a személyes vagy a nem személyes adatokkal automatikus vagy nem automatikus módon végzett bármely művelet vagy műveletek összessége, azaz gyűjtés, rögzítés, rendszerezés, tárolás, átalakítás vagy megváltoztatás, visszakeresés, betekintés, felhasználás, közlés továbbítás útján, terjesztés vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétel révén, összehangolás vagy összekapcsolás, zárolás, törlés, illetve megsemmisítés; |
| --- | --- |

a)

„információfeldolgozás” vagy „feldolgozás”: a személyes vagy a nem személyes adatokkal automatikus vagy nem automatikus módon végzett bármely művelet vagy műveletek összessége, azaz gyűjtés, rögzítés, rendszerezés, tárolás, átalakítás vagy megváltoztatás, visszakeresés, betekintés, felhasználás, közlés továbbítás útján, terjesztés vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétel révén, összehangolás vagy összekapcsolás, zárolás, törlés, illetve megsemmisítés;

| b) | „harmadik fél”: az Europol-határozat 22. cikkének (1) bekezdésében és 23. cikkének (1) bekezdésében említett szervezetek és harmadik államok; |
| --- | --- |

b)

„harmadik fél”: az Europol-határozat 22. cikkének (1) bekezdésében és 23. cikkének (1) bekezdésében említett szervezetek és harmadik államok;

| c) | „Biztonsági Bizottság”: a 4. cikkben leírt, a tagállamok és az Europol képviselőiből álló bizottság; |
| --- | --- |

c)

„Biztonsági Bizottság”: a 4. cikkben leírt, a tagállamok és az Europol képviselőiből álló bizottság;

| d) | „biztonsági koordinátor”: az az igazgatóhelyettes, akit az Europol igazgatója – az Europol-határozat 38. cikkének (2) bekezdése értelmében – egyéb feladatai mellett a biztonsággal kapcsolatos ügyekben az összehangolás és ellenőrzés feladatával bíz meg; |
| --- | --- |

d)

„biztonsági koordinátor”: az az igazgatóhelyettes, akit az Europol igazgatója – az Europol-határozat 38. cikkének (2) bekezdése értelmében – egyéb feladatai mellett a biztonsággal kapcsolatos ügyekben az összehangolás és ellenőrzés feladatával bíz meg;

| e) | „biztonsági tisztviselők”: az igazgató által kinevezett és – a 6. cikknek megfelelően – a biztonsági kérdésekért felelős Europol személyzet; |
| --- | --- |

e)

„biztonsági tisztviselők”: az igazgató által kinevezett és – a 6. cikknek megfelelően – a biztonsági kérdésekért felelős Europol személyzet;

| f) | „biztonsági kézikönyv”: az e szabályzatot végrehajtó, a 7. cikknek megfelelően kialakítandó kézikönyv; |
| --- | --- |

f)

„biztonsági kézikönyv”: az e szabályzatot végrehajtó, a 7. cikknek megfelelően kialakítandó kézikönyv;

| g) | „minősítési szint”: az Europol által vagy az Europolon keresztül feldolgozott dokumentumhoz rendelt, 10. cikk szerinti biztonsági megjelölés; |
| --- | --- |

g)

„minősítési szint”: az Europol által vagy az Europolon keresztül feldolgozott dokumentumhoz rendelt, 10. cikk szerinti biztonsági megjelölés;

| h) | „biztonsági csomag”: az Europol minősítési szintű információra alkalmazandó biztonsági intézkedések meghatározott kombinációja a 10. cikk előírásai szerint; |
| --- | --- |

h)

„biztonsági csomag”: az Europol minősítési szintű információra alkalmazandó biztonsági intézkedések meghatározott kombinációja a 10. cikk előírásai szerint;

| i) | „védelmi alapszint”: a kifejezetten nyilvános információként megjelölt vagy egyértelműen ilyen információként azonosítható információ kivételével az Europol által vagy az Europolon keresztül feldolgozott valamennyi információra alkalmazandó védelmi szint, a 10. cikk (1) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

i)

„védelmi alapszint”: a kifejezetten nyilvános információként megjelölt vagy egyértelműen ilyen információként azonosítható információ kivételével az Europol által vagy az Europolon keresztül feldolgozott valamennyi információra alkalmazandó védelmi szint, a 10. cikk (1) bekezdése szerint;

| j) | „személyzet”: az Europol-határozat 39. cikkének (4) bekezdésében meghatározott ideiglenes és szerződéses alkalmazottak; |
| --- | --- |

j)

„személyzet”: az Europol-határozat 39. cikkének (4) bekezdésében meghatározott ideiglenes és szerződéses alkalmazottak;

| k) | „Europol minősített adat”: bármely formában rögzített bármely adat és anyag, amelynek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele különböző mértékben sértheti az Europol, illetve egy vagy több tagállam alapvető érdekeit, és amely a 7. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott, megfelelő biztonsági intézkedések alkalmazását követeli meg. |
| --- | --- |

k)

„Europol minősített adat”: bármely formában rögzített bármely adat és anyag, amelynek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele különböző mértékben sértheti az Europol, illetve egy vagy több tagállam alapvető érdekeit, és amely a 7. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott, megfelelő biztonsági intézkedések alkalmazását követeli meg.

2. cikk

Hatály

(1)   Ez a szabályzat megállapítja az Europol által vagy az Europolon keresztül feldolgozott valamennyi információra alkalmazandó biztonsági intézkedéseket.

(2)   Az Europol és a tagállamoknak az Europol-határozat 8. cikkében említett nemzeti egységei közötti kommunikációs csatornáknak az ezen intézkedések nyújtotta szinttel azonos védelmi szintet kell biztosítaniuk. E kommunikációs csatornákra vonatkozó közös szabályokat a Biztonsági Bizottság hagyja jóvá.

(3)   A melléklet tartalmazza a 10. cikkben említett Europol minősítési szintekről, valamint a tagállamok által az e minősítési szintű információkra jelenleg alkalmazott, megfelelő jelölésekről. Amennyiben valamely tagállam arról értesíti a többi tagállamot és az Europolt, hogy változtatásokra került sor a minősítési szintekre vonatkozó nemzeti rendelkezéseiben vagy a megfelelő jelölésekben, az Europol kidolgozza a mellékletben szereplő áttekintés felülvizsgált változatát. Évente legalább egyszer a Biztonsági Bizottság meggyőződik arról, hogy az áttekintés naprakész-e.

II.   FEJEZET

FELELŐSSÉGI KÖRÖK A BIZTONSÁG TERÉN

3. cikk

A tagállamok feladatai

(1)   A tagállamok vállalják annak biztosítását, hogy területükön az Europol-információ az e szabályzat által megállapított biztonsági intézkedések nyújtotta védelmi szinttel azonos védelmi szintben részesül.

(2)   A tagállamok vállalják, hogy tájékoztatják a biztonsági koordinátort a biztonság minden olyan megsértéséről, amely veszélyeztetheti az Europol vagy valamely tagállam érdekeit. Az utóbbi esetben a nemzeti egység az érintett tagállamot közvetlenül is tájékoztatja.

4. cikk

Biztonsági Bizottság

(1)   Létrejön a Biztonsági Bizottság, amely a tagállamok és az Europol képviselőiből áll, és amely évente legalább kétszer ülésezik.

(2)   A Biztonsági Bizottság feladata, hogy tanácsokkal lássa el az igazgatótanácsot és az Europol igazgatóját a biztonsági politikával kapcsolatos kérdésekben, beleértve a biztonsági kézikönyv alkalmazását is.

(3)   A Biztonsági Bizottság létrehozza saját eljárási szabályzatát. A Biztonsági Bizottság ülésein a biztonsági koordinátor látja el az elnöki tisztet.

5. cikk

Biztonsági koordinátor

(1)   A biztonsági koordinátor általános felelősséggel bír a biztonsággal kapcsolatos valamennyi kérdés – többek között az e szabályzatban és a biztonsági kézikönyvben meghatározott biztonsági intézkedések – vonatkozásában is. A biztonsági koordinátor nyomon követi a biztonsági rendelkezések végrehajtását, és tájékoztatja az igazgatót a biztonság bármilyen megsértéséről. Súlyos esetekben az igazgató tájékoztatja az igazgatótanácsot. Amennyiben a biztonság megsértése veszélyeztetheti egy tagállam érdekeit, az érintett tagállamot szintén tájékoztatják.

(2)   A biztonsági koordinátor közvetlen felettese az Europol igazgatója.

(3)   A biztonsági koordinátort – az állampolgársága szerinti tagállamban alkalmazandó törvényekkel és rendelkezésekkel összhangban – a legmagasabb szintű biztonsági ellenőrzésnek kell alávetni.

6. cikk

Biztonsági tisztviselők

(1)   A biztonsági tisztviselők segítik az igazgatót az e szabályzatban és a biztonsági kézikönyvben meghatározott biztonsági intézkedések végrehajtásában. A biztonsági tisztviselők közvetlen felettese a biztonsági koordinátor. A biztonsági tisztviselők konkrét feladatai az alábbiak:

| a) | az Europolnál dolgozó valamennyi személy, továbbá bármely más, különleges diszkréciós vagy titoktartási kötelezettség alá tartozó, az Europol tevékenységeiben részt vevő személy tájékoztatása, segítése és tanácsokkal való ellátása az e szabályzat és a biztonsági kézikönyv által meghatározott feladataikra vonatkozóan; |
| --- | --- |

a)

az Europolnál dolgozó valamennyi személy, továbbá bármely más, különleges diszkréciós vagy titoktartási kötelezettség alá tartozó, az Europol tevékenységeiben részt vevő személy tájékoztatása, segítése és tanácsokkal való ellátása az e szabályzat és a biztonsági kézikönyv által meghatározott feladataikra vonatkozóan;

| b) | a biztonsági rendelkezések végrehajtása, azok megsértésének kivizsgálása és haladéktalan jelentése a biztonsági koordinátor felé; |
| --- | --- |

b)

a biztonsági rendelkezések végrehajtása, azok megsértésének kivizsgálása és haladéktalan jelentése a biztonsági koordinátor felé;

| c) | a biztonsági intézkedések megfelelőségének a kockázatértékelések alapján történő rendszeres felülvizsgálata; e célból a biztonsági tisztviselők havonta legalább egyszer, illetve – kivételes esetekben – amikor szükségesnek bizonyul, jelentést tesznek a biztonsági koordinátornak, továbbá megfelelő ajánlásokat dolgoznak ki, és tanácsokat adnak; |
| --- | --- |

c)

a biztonsági intézkedések megfelelőségének a kockázatértékelések alapján történő rendszeres felülvizsgálata; e célból a biztonsági tisztviselők havonta legalább egyszer, illetve – kivételes esetekben – amikor szükségesnek bizonyul, jelentést tesznek a biztonsági koordinátornak, továbbá megfelelő ajánlásokat dolgoznak ki, és tanácsokat adnak;

| d) | az e szabályzat vagy a biztonsági kézikönyv szerint a számukra kijelölt feladatok elvégzése; és |
| --- | --- |

d)

az e szabályzat vagy a biztonsági kézikönyv szerint a számukra kijelölt feladatok elvégzése; és

| e) | a biztonsági koordinátor által számukra kijelölt egyéb feladatok elvégzése. |
| --- | --- |

e)

a biztonsági koordinátor által számukra kijelölt egyéb feladatok elvégzése.

(2)   A biztonsági tisztviselőket – az állampolgárságuk szerinti tagállamban alkalmazandó jogszabályokkal és rendelkezésekkel összhangban – a feladataik ellátásához szükséges, megfelelő szintű biztonsági ellenőrzésnek kell alávetni.

7. cikk

Biztonsági kézikönyv, eljárás és tartalom

(1)   A biztonsági kézikönyvet az igazgatótanács fogadja el a Biztonsági Bizottsággal folytatott konzultációt követően.

(2)   A biztonsági kézikönyv – a működési követelményekkel összhangban – igazgatási iránymutatást és a biztonságra vonatkozó támogatást nyújt, és meghatározza az Europol biztonság kezelésével kapcsolatos megközelítését. A biztonsági kézikönyv az alábbiakat tartalmazza:

| a) | az Europolon belül alkalmazandó biztonsági intézkedések részletes szabályai az e szabályzat 10. cikkének (1) bekezdésében említett védelmi alapszint biztosítása érdekében, mely intézkedések az Europol-határozat 35. cikkén és 42. cikkének (2) bekezdésén alapulnak, és figyelembe veszik annak 40. cikke (3) bekezdését; és |
| --- | --- |

a)

az Europolon belül alkalmazandó biztonsági intézkedések részletes szabályai az e szabályzat 10. cikkének (1) bekezdésében említett védelmi alapszint biztosítása érdekében, mely intézkedések az Europol-határozat 35. cikkén és 42. cikkének (2) bekezdésén alapulnak, és figyelembe veszik annak 40. cikke (3) bekezdését; és

| b) | a 10. cikk (2) és (3) bekezdésében említett, az Europol különböző minősítési szintjeihez kapcsolódó biztonsági intézkedésekre és a megfelelő biztonsági csomagokra vonatkozó részletes szabályok; a biztonsági kézikönyv figyelembe veszi az Europol-határozat 46. cikkét is. |
| --- | --- |

b)

a 10. cikk (2) és (3) bekezdésében említett, az Europol különböző minősítési szintjeihez kapcsolódó biztonsági intézkedésekre és a megfelelő biztonsági csomagokra vonatkozó részletes szabályok; a biztonsági kézikönyv figyelembe veszi az Europol-határozat 46. cikkét is.

(3)   A biztonsági kézikönyvet rendszeres időközönként, illetve jelentős változások esetén felül kell vizsgálni alkalmasságának, helytállóságának és hatékonyságának folyamatos biztosítása érdekében.

(4)   A biztonsági kézikönyv módosításait az (1) bekezdésben foglalt eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

8. cikk

A rendszerek biztonsági akkreditációja

(1)   Az Europol minősített adat feldolgozására alkalmazott valamennyi rendszert az igazgatótanács akkreditálja a Biztonsági Bizottsággal folytatott konzultációt követően, továbbá azt követően, hogy megbizonyosodott a rendszerspecifikus biztonsági követelmények (SSSR) és az információkockázati nyilvántartás által, valamint bármely más vonatkozó dokumentációban előírt biztonsági intézkedések hatékony végrehajtásáról. Az alrendszereket és a távoli terminálokat vagy munkaállomásokat minden olyan rendszer részeként akkreditálni kell, amellyel össze vannak kapcsolva.

(2)   A rendszerspecifikus biztonsági követelményeket az igazgatótanács fogadja el és módosítja a Biztonsági Bizottsággal folytatott konzultációt követően. Ezek a rendszerspecifikus biztonsági követelmények megfelelnek a biztonsági kézikönyv vonatkozó rendelkezéseinek.

9. cikk

Az intézkedések betartása

(1)   Az Europolnál dolgozó minden személy, továbbá bármely más, az Europollal kapcsolatos tevékenységekben részt vevő, különleges diszkréciós vagy titoktartási kötelezettség alá tartozó személy betartja az e szabályzatban és a biztonsági kézikönyvben meghatározott biztonsági intézkedéseket.

(2)   Az igazgató, az összekötő irodák és az Europol nemzeti egységei felelnek e szabályzat és a biztonsági kézikönyv (1) bekezdés szerinti betartásának biztosításáért.

III   FEJEZET

ÁLTALÁNOS ELVEK

10. cikk

Védelmi alapszint, minősítési szintek és biztonsági csomagok

(1)   A kifejezetten nyilvános információként megjelölt vagy egyértelműen ilyen információként azonosítható információ kivételével az Europol által vagy az Europolon keresztül feldolgozott minden információ az Europolon belül és a tagállamokban a védelmi alapszint alá tartozik.

(2)   A 3. cikknek megfelelően a tagállamok biztosítják az (1) bekezdésben említett védelmi alapszint alkalmazását a nemzeti jogszabályoknak és rendelkezéseknek megfelelő különböző intézkedések – többek között a diszkréciós és a titoktartási kötelezettség, az információhoz való hozzáférésnek az erre jogosultak körére történő korlátozása, a személyes adatok védelmére vonatkozó előírások, valamint az információ biztonságának védelmét szolgáló általános technikai és eljárási intézkedések – révén, figyelembe véve az Europol-határozat 41. cikkének (2) bekezdését.

(3)   A további biztonsági intézkedéseket igénylő adatok különleges jelöléssel ellátott, Europol minősítési szint hatálya alá tartoznak. Az adatra csak akkor alkalmazható biztonsági szint, amennyiben az feltétlenül szükséges, illetve a biztonsági szint csak a szükséges időtartamra alkalmazható.

(4)   A következő Europol minősítési szintek használandók:

a)   „RESTREINT UE/EU RESTRICTED”: ez a minősítés azokra az adatokra és anyagokra alkalmazandó, amelyek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele hátrányosan érintheti az Europol, az EU vagy egy vagy több tagállam érdekeit;

b)   „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL”: ez a minősítés azokra az adatokra és anyagokra alkalmazandó, amelyek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele sértheti az Europol, az EU vagy egy vagy több tagállam alapvető érdekeit;

c)   „SECRET UE/EU SECRET”: ez a minősítés azokra az adatokra és anyagokra alkalmazható, amelyek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele súlyosan sértheti az Europol, az EU vagy egy vagy több tagállam alapvető érdekeit;

d)   „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET”: ez a minősítés azokra az adatokra és anyagokra alkalmazható, amelyek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele rendkívül súlyosan sértheti az Europol, az EU vagy egy vagy több tagállam alapvető érdekeit.

Az ilyen minősített adatokat és anyagokat a minősítési jelölés alatt egy további jelzéssel kell ellátni („EUROPOL”), amely azt jelzi, hogy az adat vagy anyag az Europoltól származik. Minden Europol minősítési szint az Europolon belül alkalmazandó, meghatározott biztonsági csomagnak felel meg.

A biztonsági csomagok különböző védelmi szinteket nyújtanak az adatok tartalmától függően és azoknak a hátrányos következményeknek a figyelembevételével, amelyekkel az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés, illetve ezen információk jogosulatlan terjesztése vagy használata járhatna a tagállamok vagy az Europol érdekeire nézve.

Különböző minősítési szintű adatok összegyűjtésekor az alkalmazandó minősítési szintnek legalább ugyanolyan magasnak kell lennie, mint a legmagasabb szinten védett információhoz rendelt szint. Az adatcsoportnak mindenképpen lehet magasabb védelmi szintet biztosítani, mint az egyes részeinek biztosított védelem szintje.

A minősített dokumentum fordítását az eredetivel azonos minősítési szint, és az eredetivel azonos védelem illeti meg.

(5)   Figyelmeztető jelölést lehet használni a további feltételek – mint például az információk terjesztésének meghatározott, információcserére szolgáló csatornákra való korlátozása, az embargó, vagy valamilyen, a szükséges ismeret elve alapján történő különleges terjesztés – meghatározására. A figyelmeztető jelölések meghatározását a biztonsági kézikönyv tartalmazza.

(6)   A biztonsági csomagok – a biztonsági kézikönyvben megállapítottaknak megfelelően – különböző fizikai, technikai, szervezeti és igazgatási jellegű intézkedésekből állnak.

11. cikk

A minősítési szint kiválasztása

(1)   A 10. cikknek megfelelően az Europol részére információkat szolgáltató tagállam felelős az ezen adatokra vonatkozó, megfelelő minősítési szint kiválasztásáért. Adott esetben az Europolnak történő adattovábbításkor az adatokat a tagállam a 10. cikk (4) bekezdésében említett Europol minősítési szinttel jelöli meg.

(2)   A minősítési szint kiválasztása során a tagállamok figyelembe veszik az adatok saját nemzeti jogszabályaiknak megfelelő minősítését, az Europol megfelelő működéséhez szükséges operatív rugalmasság igényét, valamint azt a követelményt, hogy a bűnüldözési információ minősítése kivételt képez, és hogy amennyiben az ilyen információt minősíteni kell, ahhoz a lehető legalacsonyabb szintet kell rendelni.

(3)   Amennyiben az Europol – a már birtokában lévő információk alapján – arra a következtetésre jut, hogy egy kiválasztott minősítési szint módosítást igényel (például egy alacsonyabb vagy magasabb minősítési szint alkalmazását, vagy egy korábban védelmi alapszint hatálya alá tartozó dokumentum minősítési szintjének megemelését), tájékoztatja az érintett tagállamot, és megállapodásra törekszik a megfelelő minősítési szintről. Ilyen megállapodás hiányában az Europol minősítési szintet nem határoz meg, nem változtat meg, nem emel meg, vagy szállít le.

(4)   Amikor az Europol által létrehozott adatok valamely tagállam által szolgáltatott adatokon alapulnak, vagy ilyeneket tartalmaznak, az Europol az érintett tagállammal egyetértésben határozza meg, hogy elegendő-e a védelmi alapszint, vagy szükséges valamely Europol minősítési szint alkalmazása.

(5)   Amikor az adatok magától az Europoltól származnak, és azok nem alapulnak valamely tagállam által szolgáltatott adatokon, és nem is tartalmaznak ilyeneket, az Europol – a Biztonsági Bizottság által megállapított kritériumok alapján – meghatározza az ezen adatokra vonatkozó megfelelő minősítési szintet. Szükség esetén az Europol ellátja az adatokat a megfelelő jelöléssel.

(6)   A tagállamok és az Europol – amennyiben az adatok valamely tagállam alapvető érdekeit is érintik – konzultálnak arról az érintett tagállammal, hogy szükséges-e valamilyen minősítési szinttel ellátni a kérdéses adatokat, és ha igen, melyik minősítési szint alkalmazására kerüljön sor.

12. cikk

A minősítési szint megváltoztatása

(1)   Egy tagállam, amely adatokat szolgáltatott az Europolnak, bármikor kérheti egy adott minősítési szint megváltoztatását, beleértve a minősítési szint megemelését vagy leszállítását is. Az Europol az érintett tagállam kívánságának megfelelően köteles a minősítési szintet megváltoztatni, emelni vagy leszállítani.

(2)   Amint a körülmények ezt lehetővé teszik, az érintett tagállam kéri a szóban forgó minősítési szint leszállítását vagy megszüntetését.

(3)   Az Europolnak adatokat szolgáltató tagállam megjelölheti a választott minősítési szint alkalmazásának időtartamát, továbbá az azt követően alkalmazandó minősítési szintnek bármely lehetséges módosítását is.

(4)   Amennyiben az Europol a 11. cikk (4) bekezdésének megfelelően a védelmi alapszint vagy egy minősítési szint alkalmazását állapította meg, a védelmi alapszintet vagy a minősítési szintet az Europol kizárólag az érintett tagállammal egyetértésben változtathatja meg.

(5)   Amennyiben a minősítési szintet az Europol a 11. cikk (5) bekezdésének megfelelően állapította meg, szükség esetén azt bármikor megváltoztathatja vagy megszüntetheti.

(6)   Amennyiben olyan adatokat adtak át más tagállamoknak, amelynek minősítési szintjét e cikk rendelkezésének megfelelően megváltoztatták, az Europol értesíti a címzetteket a minősítési szint változásáról.

13. cikk

Feldolgozás, hozzáférés és biztonsági ellenőrzés

(1)   Az adatokhoz való hozzáférés és azok birtoklása az Europol szervezetén belül olyan személyekre korlátozódik, akik számára – feladataik vagy kötelezettségeik okán – szükséges az ilyen jellegű adatokba való betekintés, illetve szükséges azok kezelése. Az információk feldolgozásával megbízott személyeknek megfelelő biztonsági tanúsítvánnyal kell rendelkezniük, továbbá különleges képzésben kell részesíteni.

(2)   Minden olyan személynek, aki hozzáférést kaphat az Europol által feldolgozott, valamely minősítési szint hatálya alá tartozó adathoz – az Europol-határozat 40. cikke (2) bekezdésének és a biztonsági kézikönyv rendelkezéseinek megfelelően – biztonsági ellenőrzésen kell átesnie. A biztonsági koordinátor a biztonsági átvilágítási eljárás eredménye alapján, a biztonsági kézikönyv rendelkezéseire figyelemmel felhatalmazást ad azoknak a megfelelő nemzeti szinten ellenőrzésen átesett személyeknek, akik számára – feladataik vagy kötelezettségeik okán – szükséges az Europol minősítési szintű adatokba való betekintés. A biztonsági koordinátor rendszeresen felülvizsgálja a felhatalmazást. A biztonsági koordinátor megfelelő indokok fennállása esetén haladéktalanul visszavonhatja a felhatalmazást. A biztonsági koordinátor felel a (3) bekezdés végrehajtásának biztosításáért is.

(3)   Senki sem férhet hozzá valamely minősítési szint hatálya alá tartozó adathoz anélkül, hogy átesett volna a megfelelő szintű biztonsági ellenőrzésen. Kivételes esetben azonban a biztonsági koordinátor a biztonsági tisztviselővel folytatott konzultációt követően:

| a) | egyedi és korlátozott felhatalmazást adhat a „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” szinten ellenőrzött személyeknek, meghatározott adatokhoz való hozzáférésre a „SECRET UE/EU SECRET” minősítési szint alatt, amennyiben feladataik vagy kötelezettségeik miatt egy konkrét esetben szükséges számukra a magasabb Europol minősítési szintű adatokba való betekintés; vagy |
| --- | --- |

a)

egyedi és korlátozott felhatalmazást adhat a „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” szinten ellenőrzött személyeknek, meghatározott adatokhoz való hozzáférésre a „SECRET UE/EU SECRET” minősítési szint alatt, amennyiben feladataik vagy kötelezettségeik miatt egy konkrét esetben szükséges számukra a magasabb Europol minősítési szintű adatokba való betekintés; vagy

| b) | a (2) bekezdésben említett biztonsági ellenőrzés eredményének kézhezvételéig legfeljebb hat hónapos időtartamra ideiglenes felhatalmazást adhat a minősített adatokhoz való hozzáférésre, amennyiben az Europol érdekei úgy kívánják, és az illetékes nemzeti hatóságok értesítése megtörtént, és azok erre három hónapon belül nem reagáltak; a biztonsági koordinátor tájékoztatja az illetékes nemzeti hatóságokat az ilyen ideiglenes felhatalmazás megadásáról. Az ilyen ideiglenes felhatalmazás nem biztosít hozzáférést a „SECRET UE/EU SECRET” és az ennél magasabb minősítésű adatokhoz. |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdésben említett biztonsági ellenőrzés eredményének kézhezvételéig legfeljebb hat hónapos időtartamra ideiglenes felhatalmazást adhat a minősített adatokhoz való hozzáférésre, amennyiben az Europol érdekei úgy kívánják, és az illetékes nemzeti hatóságok értesítése megtörtént, és azok erre három hónapon belül nem reagáltak; a biztonsági koordinátor tájékoztatja az illetékes nemzeti hatóságokat az ilyen ideiglenes felhatalmazás megadásáról. Az ilyen ideiglenes felhatalmazás nem biztosít hozzáférést a „SECRET UE/EU SECRET” és az ennél magasabb minősítésű adatokhoz.

(4)   Nem adható ilyen felhatalmazás, ha valamely tagállam az érintett adat továbbításakor kikötötte, hogy a kérdéses adatra vonatkozóan a biztonsági koordinátor nem élhet a (3) bekezdés szerinti mérlegelési jogkörével.

14. cikk

Harmadik felek

A harmadik felekkel való titoktartási megállapodások, vagy az Europol-határozat 22. cikkének (4) bekezdése és 23. cikkének (7) bekezdése szerinti megállapodások megkötésekor az Europol figyelembe veszi az e szabályzatban és a biztonsági kézikönyvben lefektetett elveket, amelyeket ennek megfelelően alkalmazni kell az említett harmadik felekkel kicserélt információkra.

IV.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

15. cikk

A szabályzat felülvizsgálata

Az e szabályzat módosításaira irányuló javaslatokat az igazgatótanács – az Europol-határozat 40. cikkének (1) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően – a Tanács általi elfogadásukra tekintettel mérlegeli.

16. cikk

Hatálybalépés

Ez a szabályzat 2010. január 1-jén lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

a Tanács részéről

az elnök

B. ASK

---

(1)  HL L 121., 2009.5.15., 37. o.

1

---

MELLÉKLET

A MINŐSÍTÉSI SZINTEK EGYENÉRTÉKŰSÉGI TÁBLÁZATA

| A minősítési szintek egyenértékűsége |
| --- |
| Europol (1) | TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET | SECRET UE/EU SECRET | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL | RESTREINT UE/EU RESTRICTED |
| Belgium | Très Secret
  Zeer Geheim | Secret
  Geheim | Confidentiel
  Vertrouwelijk | Diffusion restreinte
  Beperkte verspreiding |
| Bulgária | СТРОГО СЕКРЕТНО | СЕКРЕТНО | ПОВЕРИТЕЛНО | ЗА СЛУЖЕБНО ПОЛЗВАНЕ |
| Cseh Köztársaság | Přísně tajné | Tajné | Důvěrné | Vyhrazené |
| Dánia | Yderst hemmeligt | Hemmeligt | Fortroligt | Til tjenestebrug |
| Németország | Streng geheim | Geheim | VS — Vertraulich | VS — Nur für den Dienstgebrauch |
| Észtország | Täiesti Salajane | Salajane | Konfidentsiaalne | Piiratud |
| Írország | Top Secret | Secret | Confidential | Confidential |
| Görögország | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Spanyolország | Secreto | Reservado | Confidencial | Difusión Limitada |
| Franciaország | Très Secret Défense | Secret Défense | Confidentiel Défense | |
| Olaszország | Segretissimo | Segreto | Riservatissimo | Riservato |
| Ciprus | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Lettország | Sevišķi slepeni | Slepeni | Konfidenciāli | Dienesta vajadzībām |
| Litvánia | Visiškai slaptai | Slaptai | Konfidencialiai | Riboto naudojimo |
| Luxemburg | Très secret | Secret | Confidentiel | Diffusion restreinte |
| Magyarország | Szigorúan titkos! | Titkos! | Bizalmas! | Korlátozott terjesztésű! |
| Málta | L-Ghola Segretezza | Sigriet | Kunfidenzjali | Ristrett |
| Hollandia | BE Zeer geheim | STG Zeer geheim | STG Confidentieel | Vertrouwelijk |
| Ausztria | Streng geheim | Geheim | Vertraulich | Eingeschränkt |
| Lengyelország | Ściśle Tajne | Tajne | Poufne | Zastrzeżone |
| Portugália | Muito Secreto | Secreto | Confidencial | Reservado |
| Románia | Strict secret de importanță deosebită | Strict secret | Secret | Secret de serviciu |
| Szlovénia | Strogo tajno | Tajno | Zaupno | Interno |
| Szlovákia | Prísne tajné | Tajné | Dôverné | Vyhradené |
| Finnország | Erittäin salainen | Salainen | Luottamuksellinen | Viranomaiskäyttö |
| Svédország | Kvalificerat hemlig | Hemlig | Hemlig | Hemlig |
| Egyesült Királyság | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |

A minősítési szintek egyenértékűsége

Europol (1)

TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET

SECRET UE/EU SECRET

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL

RESTREINT UE/EU RESTRICTED

Belgium

Très Secret

Zeer Geheim

Secret

Geheim

Confidentiel

Vertrouwelijk

Diffusion restreinte

Beperkte verspreiding

Bulgária

СТРОГО СЕКРЕТНО

СЕКРЕТНО

ПОВЕРИТЕЛНО

ЗА СЛУЖЕБНО ПОЛЗВАНЕ

Cseh Köztársaság

Přísně tajné

Tajné

Důvěrné

Vyhrazené

Dánia

Yderst hemmeligt

Hemmeligt

Fortroligt

Til tjenestebrug

Németország

Streng geheim

Geheim

VS — Vertraulich

VS — Nur für den Dienstgebrauch

Észtország

Täiesti Salajane

Salajane

Konfidentsiaalne

Piiratud

Írország

Top Secret

Secret

Confidential

Confidential

Görögország

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Spanyolország

Secreto

Reservado

Confidencial

Difusión Limitada

Franciaország

Très Secret Défense

Secret Défense

Confidentiel Défense

Olaszország

Segretissimo

Segreto

Riservatissimo

Riservato

Ciprus

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Lettország

Sevišķi slepeni

Slepeni

Konfidenciāli

Dienesta vajadzībām

Litvánia

Visiškai slaptai

Slaptai

Konfidencialiai

Riboto naudojimo

Luxemburg

Très secret

Secret

Confidentiel

Diffusion restreinte

Magyarország

Szigorúan titkos!

Titkos!

Bizalmas!

Korlátozott terjesztésű!

Málta

L-Ghola Segretezza

Sigriet

Kunfidenzjali

Ristrett

Hollandia

BE Zeer geheim

STG Zeer geheim

STG Confidentieel

Vertrouwelijk

Ausztria

Streng geheim

Geheim

Vertraulich

Eingeschränkt

Lengyelország

Ściśle Tajne

Tajne

Poufne

Zastrzeżone

Portugália

Muito Secreto

Secreto

Confidencial

Reservado

Románia

Strict secret de importanță deosebită

Strict secret

Secret

Secret de serviciu

Szlovénia

Strogo tajno

Tajno

Zaupno

Interno

Szlovákia

Prísne tajné

Tajné

Dôverné

Vyhradené

Finnország

Erittäin salainen

Salainen

Luottamuksellinen

Viranomaiskäyttö

Svédország

Kvalificerat hemlig

Hemlig

Hemlig

Hemlig

Egyesült Királyság

Top Secret

Secret

Confidential

Restricted

---

(1)  A minősítési jelölés alá az „Europol” jelölést kell beilleszteni.

---

IV Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EGT Vegyes Bizottság

| 17.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/23

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATA

191/08/COL

(2008. március 17.)

a kutatás-fejlesztési tevékenységek területén végzett, ki nem fizetett munkáról (Norvégia)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (1),

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (2) és különösen annak 61. és 63. cikkére, valamint 26. jegyzőkönyvére,

tekintettel az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (3) és különösen annak 24. cikkére,

tekintettel a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) és (3) bekezdésére, valamint II. része 4. cikkének (4) bekezdésére, 6. cikkére és 7. cikkének (4) bekezdésére,

tekintettel az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó, állami támogatásokról szóló hatósági iránymutatásra (4) és különösen annak a kutatás-fejlesztési támogatásokról és az innovációs támogatásokról szóló fejezetére,

tekintettel a Hatóság Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdésében és II. részének 6. cikkében foglalt hivatalos vizsgálat megindításáról szóló, 2006. március 8-i 59/06/COL határozatára,

felhívva az érdekelt feleket e rendelkezéseknek megfelelően (5) észrevételeik megtételére,

mivel:

I.   TÉNYEK

1.   ELJÁRÁS

Norvégia Európai Unió melletti képviseletének a norvég kereskedelmi és ipari minisztérium 2005. október 5-i levelét továbbító, 2005. október 14-én kelt levele útján – a Hatósághoz mindkettő 2005. október 17-én érkezett meg (a 346675 sz. dokumentum) – a norvég hatóságok a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése alapján bejelentést tettek egy olyan új állami támogatási programra irányuló javaslatról, amely a kutatás-fejlesztési tevékenységek területén végzett, ki nem fizetett munkát támogatná. A javasolt program a következőkben „ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatásként” kerül említésre.

A 2006. március 8-i keltezésű levéllel (364666 sz. dokumentum) és több levélváltást követően (6) a Hatóság tájékoztatta a norvég hatóságokat arról, hogy határozott a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 6. része 1. cikkében megállapított ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program elindításáról, és felkérte a norvég hatóságokat a határozattal kapcsolatos észrevételeik megtételére.

Norvégia Európai Unió melletti képviseletének 2006. április 19-i levelével – amelyben továbbították a Kormányzati Igazgatási és Reformügyi Minisztérium 2006. április 11-i, valamint a Kereskedelmi és Ipari Minisztérium 2006. április 7-i keltezésű levelét – a norvég hatóságok benyújtották észrevételeiket. A levél 2006. április 20-án érkezett be a Hatósághoz (370829. sz. dokumentum).

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló 59/06/COL határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében (7). A Hatóság felhívta az érdekelt feleket észrevételeik benyújtására. A Hatóság nem kapott észrevételeket érdekelt felektől.

Végül, a norvég hatóságok a 2007-ben, illetve 2008 januárjában telefonon és elektronikus levélben folytatott nem hivatalos kapcsolattartás eredményeként továbbított információkat a Kormányzati Igazgatási és Reformügyi Minisztérium által 2008. február 15-én eljuttatott elektronikus levélben foglalták egységes szerkezetbe (465311. sz. dokumentum).

2.   A JAVASOLT INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

2.1.   A KI NEM FIZETETT K+F MUNKÁHOZ NYÚJTOTT TÁMOGATÁSI PROGRAM CÉLJA, JOGALAPJA ÉS MŰKÖDÉSE

A jogalkotási előkészítő munka alapján nyilvánvaló, hogy a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program célja különösen a kisvállalkozások – például vállalkozók és egyszemélyes vállalkozások – egyre több kutatás-fejlesztési tevékenységbe történő beruházásának ösztönzése (8). Az új program célja pontosabban a magánszemélyek olyan kutatás- és fejlesztésorientált vállalatokon belüli erőfeszítéseinek ösztönzése, amelyek a beindulási szakaszban gyakran olyan munkaerőtől függenek, amelyet nem tudnak megfizetni. A kutatás- és fejlesztésorientált vállalatokat a norvég hatóságok a kutatásból származó értékteremtés és az innováció szempontjából egyaránt fontosnak tekintik.

A norvég hatóságok részletesen kifejtették, hogy a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program bevezetését az motiválta, hogy a létező „Skattefunn-program” (9) alapján nem támogatható a vállalkozók és az egyszemélyes vállalkozások által végzett kutatás-fejlesztési tevékenységekkel kapcsolatos, ki nem fizetett munka, mivel a Skattefunn-program adólevonás-program (10). E tekintetben a hatóságok kifejtették, hogy a Skattefunn-program alapján a kutatás-fejlesztési tevékenységek támogatása adólevonás (vagy adójóváírás) formájában történik, amelyben a támogatható költségeknek megfelelő összeget levonják a vállalat által fizetendő adóból. A norvég hatóságok megítélése szerint azonban az általános adójogi szabályozással nem állna összhangban az olyan összegek fizetendő adóból történő levonása, amelyek nem tényleges támogatható költségeken, hanem inkább ki nem fizetett munkán alapulnak, azaz olyan „költségeken”, amelyek nem merültek fel olyan értelemben, hogy munkabér folyósítására nem került sor, és e tekintetben semmi sem szerepel a vállalkozás könyveiben. Ezen az alapon úgy ítélték meg, hogy a ki nem fizetett munka nem minősülhet a Skattefunn-programban támogatható költségnek.

Ilyen előzmények után tettek javaslatot a norvég hatóságok a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program létrehozására, amelynek alapján adómentes támogatás formájában nyújtanának pénzügyi támogatást a kutatás-fejlesztési tevékenységekkel kapcsolatos, ki nem fizetett munkához. Ekként a norvég hatóságok a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási programot a létező Skattefunn-program módosításának vagy kiegészítésének tekintik.

A norvég hatóságok a bejelentésben kifejtették továbbá, hogy számos vállalat hajtott végre a Skattefunn-program által engedélyezett projekteket, de közülük sokan ki nem fizetett munka teljesítése miatt nem tudták érvényesíteni az adólevonást (vagy a korábban már megkapott adólevonásnak megfelelő összeget kellett visszafizetniük). A norvég hatóságok ezért úgy döntöttek, hogy kompenzációs rendszert vezetnek be azoknak a pénzügyi veszteségeknek az ellentételezésére, amelyek a 2002–2004 közötti időszakban azért érték a vállalatokat, mert a ki nem fizetett munka nem tartozhatott a Skattefunn-program alá (11). A Hatóság a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program tekintetében a hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozatában arra az álláspontra helyezkedett, hogy a kompenzációs rendszer keretében a vállalkozásoknak nyújtott támogatás a de minimis rendelet (12) értelmében de minimis támogatásnak minősülne. A kompenzációs rendszer nem képezte tárgyát a hivatalos vizsgálati eljárásnak.

A norvég kormány által a norvég parlamentnek tett eredeti költségvetési javaslatban (13) – amelyet a parlamenti bizottság parlamentnek szóló ajánlása (14) követett – a kormány javaslatot tett összesen 70 millió NOK elkülönítésére együttesen a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program és a kompenzációs rendszer céljaira (15). A Hatóság általi jóváhagyás előtt a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alapján nem történt kifizetés, de a norvég hatóságok kifejtették, hogy a program éves költségvetése a várakozások szerint legfeljebb 50 millió NOK körül lesz (16).

A ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program eredeti költségvetésének elfogadásával párhuzamosan a norvég parlament 2005. június 17-én elfogadta a vagyon- és jövedelemadóról szóló norvég törvény módosítására irányuló javaslatot, amellyel a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program keretében nyújtandó pénzeszközök tekintetében az adóztatásra és felső határértékekre vonatkozó rendelkezéseket vezetett be (a továbbiakban: „a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program adóztatásáról szóló törvény”) (17).

A ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program költségvetése és az annak adóztatásáról szóló törvény elfogadásától eltekintve a norvég kereskedelmi és ipari minisztérium kiadta a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program végrehajtásáról szóló iránymutatás-tervezetet (a továbbiakban: „a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási programról szóló iránymutatás”) (18). Az iránymutatás-tervezet előírja, hogy a program kezeléséért és végrehajtásáért felelős szerv a „Norges forskningsråd” (a Norvég Kutatási Tanács).

A ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási programról szóló iránymutatás alapján a támogatható projektekben szerepelnie kell olyan magánszemélyek által végzett kutatás-fejlesztési tevékenységnek, akik nem kapnak munkájukért fizetséget vagy más ellentételezést. Az iránymutatás hatálya nem terjed ki azon magánszemélyekre, akik más állami forrásokból kifizetésben részesülnek (19).

A ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási programról szóló iránymutatás alapján a következő projektek támogathatóak:

| i. | amelyeknek része olyan tervezett kutatás vagy kritikus vizsgálat, amelynek célja új ismeretek és szakértelem elsajátítása új termékek, eljárások vagy szolgáltatások kifejlesztéséhez, illetve létező termékek, eljárások vagy szolgáltatások jelentős mértékű fejlesztésének elősegítéséhez. Ide tartozik az ipari kutatáshoz – főként a generikus technológia-ellenőrzéshez – szükséges komplex rendszerek összetevőinek létrehozása, a ii. lehetőség alá tartozó prototípusok kivételével (20); és |
| --- | --- |

i.

amelyeknek része olyan tervezett kutatás vagy kritikus vizsgálat, amelynek célja új ismeretek és szakértelem elsajátítása új termékek, eljárások vagy szolgáltatások kifejlesztéséhez, illetve létező termékek, eljárások vagy szolgáltatások jelentős mértékű fejlesztésének elősegítéséhez. Ide tartozik az ipari kutatáshoz – főként a generikus technológia-ellenőrzéshez – szükséges komplex rendszerek összetevőinek létrehozása, a ii. lehetőség alá tartozó prototípusok kivételével (20); és

| ii. | amelyek célja olyan új információk, ismeretek vagy gyakorlat biztosítása, amelyeket a vállalkozás feltételezhetően új vagy jobb termékek, szolgáltatások vagy gyártási módszerek fejlesztésével kapcsolatban fog felhasználni. Emellett a program alapján támogathatók azok a tevékenységek, amelyek esetében az ipari kutatás eredményeit új, továbbfejlesztett termékekre, szolgáltatásokra vagy gyártási módszerekre vonatkozó tervbe, projektbe vagy mintába ültetik át, valamint azok a tevékenységek, amelyek a kereskedelmileg nem hasznosítható első prototípus kifejlesztésére vagy kísérleti projektre irányulnak (21). |
| --- | --- |

ii.

amelyek célja olyan új információk, ismeretek vagy gyakorlat biztosítása, amelyeket a vállalkozás feltételezhetően új vagy jobb termékek, szolgáltatások vagy gyártási módszerek fejlesztésével kapcsolatban fog felhasználni. Emellett a program alapján támogathatók azok a tevékenységek, amelyek esetében az ipari kutatás eredményeit új, továbbfejlesztett termékekre, szolgáltatásokra vagy gyártási módszerekre vonatkozó tervbe, projektbe vagy mintába ültetik át, valamint azok a tevékenységek, amelyek a kereskedelmileg nem hasznosítható első prototípus kifejlesztésére vagy kísérleti projektre irányulnak (21).

A norvég hatóságok kijelentették, hogy a támogatható kutatás-fejlesztési projektek e meghatározásai azonosak a meglévő Skattefunn-program alapján támogatható kutatás-fejlesztési projektek meghatározásával. A gyakorlatban ténylegesen a norvég hatóságok a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alapján támogatható projektekre a „Skattefunn-kritériumoknak” vagy a Skattefunn-program alapján jóváhagyott projektekként hivatkoznak (22).

A fentiekben említetteknek megfelelően a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program igazgatása és végrehajtása a Norvég Kutatási Tanács feladata. Ez utóbbi szerv egyben az a titkárság és igazgatási szerv is, amely értékeli, hogy a projektek a Skattefunn-program alapján támogathatóak-e (23). A norvég hatóságok kifejtették, hogy az a tény, miszerint a támogatható kutatás-fejlesztési tevékenységeket a Skattefunn-program és a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alapján is ugyanúgy határozzák meg, és a projektek támogathatóságát értékelő szerv mindkét program esetében megegyezik, azt jelenti, hogy a két program végrehajtása szorosan összehangolt. E tekintetben az a szándék, hogy a támogatható kutatás-fejlesztési tevékenységek vonatkozásában támogatást igénylőknek csak egyetlen igénylőlapot kelljen kitölteniük, amelyben a kérelmezőnek lehetősége van annak megválasztására, hogy a támogatást a vonatkozó kutatás-fejlesztési tevékenységekhez kapcsolódó fizetett és/vagy ki nem fizetett munka tekintetében kéri (24). Emellett a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alapján nyújtandó támogatást figyelembe fogják venni, amikor a kérelmezők támogatást igényelnek a Skattefunn-program alapján is, és a teljes támogatásra fog vonatkozni az utóbbi program keretében érvényesülő maximális támogatási korlát (25). A norvég hatóságok szerint a két program között valójában csak a támogatható költségek típusa (azaz a fizetett munka szemben a ki nem fizetett munkával), valamint a támogatás nyújtásának formája különbözik (azaz adólevonás szemben az adómentes juttatással).

Emellett a norvég hatóságok kijelentették, hogy ahhoz, hogy valamely projekt támogathatónak minősüljön a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alapján, a támogatási kérelem benyújtása előtt nem kezdhető meg (26).

2.2.   KEDVEZMÉNYEZETTEK

A norvég hatóságok a bejelentésben kifejtették, hogy a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program valamennyi olyan adófizető előtt nyitva áll, akinek Norvégiában adófizetési kötelezettsége keletkezik, ideértve minden vállalkozást, mérettől, illetve ágazattól és régiótól függetlenül (27). A programot igénybe vehetik az együttműködési projektben közösen részt vevő vállalkozások is (28).

A norvég hatóságok kifejtették, hogy a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási programban azért szerepelnek a közép- és nagyvállalatok is, hogy fenntartsák a Skattefunn-program feltételeinek való megfelelést (a program ugyanis méretre tekintet nélkül minden vállalkozás előtt nyitva áll). A norvég hatóságok ezzel összefüggésben kijelentették, hogy „emiatt nem áll fenn formális megkülönböztetés a nagyobb vállalatok tekintetében a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program kedvezményezettjeinek meghatározásában” (utólagos kiemelés) (29).

A norvég hatóságok azonban azt is egyértelművé tették, hogy a gyakorlatban a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program csak a vállalkozókat és az egyszemélyes vállalkozásokat kívánja megcélozni: „Ha a program ki is terjed mindenféle méretű vállalkozásra, a program lényege (a ki nem fizetett munka támogatása) azt feltételezi, hogy az ösztönző hatás a vállalkozó cégek és az egyszemélyes vállalkozások számára lesz a legjelentősebb” (30). Ugyanezen az alapon a hatóságok kijelentették, hogy a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program „...elsősorban az újonnan létrehozott, technológián alapuló vállalatokat célozza, amelyek nem tudnak a K+F tevékenységet végző magánszemélyeknek bért fizetni” és „a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program a munkájáért bérben vagy más ellenszolgáltatásban nem részesülő K+F tevékenységet végző személyzet ki nem fizetett munkájához nyújt támogatást, a program nem bír jelentőséggel a szokásos közép- vagy nagyvállalatok számára” (31).

A norvég hatóságok ezen az alapon állították, hogy „a középvállalkozások ESA-fogalommeghatározásának megfelelő éves árbevétellel vagy éves mérlegfőösszeggel rendelkező vállalatok a ki nem fizetett munkáért nem részesülnek támogatásban” (32). A hatóságok hozzátették, hogy „a nagyobb vállalatok általában alkalmazott és fizetett K+F személyzetet vesznek igénybe a Skattefunn-projekt keretében végzett tényleges K+F tevékenységhez” és „ezen alkalmazottak fizetésének költsége a Skattefunn-program keretében adóvisszatérítésre jogosít, és így ezeknek a vállalatoknak szükségük és alapjuk sincs arra, hogy támogatást kérelmezzenek a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alapján” (33).

Végül a norvég hatóságok kijelentették, hogy mivel az egy támogatható projektre maximálisan kifizethető támogatás felső határa ugyanakkora, függetlenül attól, hogy a támogatást kizárólag a Skattefunn-program alapján adólevonás formájában nyújtják, vagy pedig az adólevonás és a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alapján nyújtott támogatás ötvözésével, a nagyvállalatokat semmi sem ösztönzi arra, hogy mindkét programból támogatást szerezzenek.

Ennek eredményeként a norvég hatóságok 2008. február 15-i levelükben (465311. sz. dokumentum) tájékoztatták a Hatóságot arról, hogy a „programot hivatalosan a kis- és mikrovállalkozások Hatóság általi fogalommeghatározására korlátozták”.

2.3.   TÁMOGATHATÓ KÖLTSÉGEK ÉS TÁMOGATÁSI INTENZITÁS

A norvég hatóságok bejelentették, hogy a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alapján a támogatható projekttel kapcsolatos, ki nem fizetett munkaerőköltség támogatható költséget képez (34). A ki nem fizetett munka megfelelő óradíjának megfelelő meghatározása szempontjából a norvég hatóságok kifejtették, hogy a magánszemélyek hivatalos képesítése nem mindig tükröződik a kutatás-fejlesztési projektek végrehajthatóságában, nehéz olyan külön óradíjakat megállapítani, amelyek igazodnak a megfelelő képzettséghez, gyakorlathoz és munkaterülethez. Ezért úgy határoztak, hogy általános óradíjat alkalmaznak a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alapján történő támogatás kiszámításához.

A norvég hatóságok által javasolt óradíj alapja az ipari munkások 2005. évi nominálbérének (348 300 NOK) 1,6 ‰-e (35), melynek eredményeként 557,28 NOK óradíj adódott, amelyet az egyszerűség kedvéért 500 NOK-ra kerekítettek. Az 500 NOK összegű óradíjat a Kereskedelmi és Ipari Minisztérium a bérek általános alakulásának megfelelően kiigazíthatja.

Az óradíj számításának módszertanát (az éves nominálbér 1,6 ‰-e) a Norvég Kutatási Tanács fejlesztette ki. A norvég hatóságok e tekintetben kifejtették, hogy a munka óradíja valójában egyszerűen meghatározható a (statisztikákon alapuló) éves bérek és a munkaórák átlagos éves száma alapján. A kutatás-fejlesztési tevékenységek támogatásának egyszerűsítése érdekében a Norvég Kutatási Tanács azonban tovább kívánt lépni. Ezért kialakított egy módszertant, amely szerint az óradíj nem csak a i. tiszta bérköltségeket tartalmazza, hanem az ii. „egyéb működési költségeket” is egy alkalmazottra számított alapon, és ez a következőkből áll: a) a bérhez kapcsolódó szociális költségek (úgy mint a nyugdíj és a társadalombiztosítási járulék stb.); b) a berendezések egy alkalmazottra jutó költsége (pl. telefonhasználat, számítógép/informatikai berendezések, fénymásológép stb.); c) a villamos energia, a fűtés, az irodabérlet, az étkeztetést és a karbantartást végző személyzet és a kiegészítő személyzet ideiglenes használata körében felmerülő vállalati általános költségek; valamint d) eszközök és irodai fogyóeszközök bérlésének/megvásárlásának költségei.

A „ki nem fizetett munka” óradíja nem csak a tiszta bérköltségeket tartalmazza, hanem az egy alkalmazottra jutó „egyéb működési költségeket” is (36).

A módszertan kialakítása érdekében a Norvég Kutatási Tanács elvégezte számos norvég vállalat mérlegének felülvizsgálatát, amely azt mutatta, hogy az éves működési költségek átlagosan 1,8-szer magasabbak az éves bérköltségeknél (a szociális költségeket beleértve) (37). Az éves bérköltségek a fizetés 40 %-ának megfelelő szociális költségtartalmára tekintettel történő korrekcióját követően az átlagos működési költség a tiszta bérköltség 2,52-szeresének bizonyult. E számadatot elosztva az éves munkaórák számával (1 500) (38), a működési költségek mértéke egy órára vetítve a tiszta éves bérköltség 1,68 ‰-ére (kerekítve 1,6 ‰-re) jött ki. Ennek megfelelően a módszertan az, hogy a ki nem fizetett munka óradíját (ami fedezi a tiszta bérköltségeket és az „egyéb működési költségeket” is) a vonatkozó éves munkabér 1,6 ‰-eként számítják.

A ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási programról szóló iránymutatás előírja, hogy a támogatható ki nem fizetett munkaerőköltség rögzített felső határa vállalkozásonként éves szinten 2 millió NOK (39).

Végül az ellenőrzési intézkedések tekintetében a ki nem fizetett munkát és más projektköltségeket minden támogatási kérelem esetében könyvelőnek kell igazolnia (40). Míg az „egyéb működési költségek” felmerülését számlákkal igazolják, a norvég hatóságok kifejtették, hogy mivel a ki nem fizetett munkaórák bejelentett számára nincs bizonyíték, a vállalatoknak nyilván kell tartaniuk annak napját, a feladatot, az arra fordított órák számát és a magánszemély nevét. Az egynél több magánszemély részvételével lebonyolított projektek esetében a nyilvántartást alá kell írnia a ki nem fizetett munkát végző magánszemélynek és a projektfelelős magánszemélynek is. Emellett a bejelentett óraszámot a Norvég Kutatási Tanács csökkentheti, ha az eljárás során azt tárja fel, hogy a bevallott óraszám helytelen.

A ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási programról szóló iránymutatás előírja, hogy a programra a vagyon- és jövedelemadóról szóló norvég törvény 16–40. szakaszában megállapított határértékek vonatkoznak (41). A Skattefunn-programnak ez a rendelkezés az alapja, amely előírja, hogy kis- és középvállalkozások (KKV) esetében a legfeljebb 20 %-os támogatási intenzitás fogadható el.

A bejelentésben a norvég hatóságok a KKV-k tekintetében bruttó 27,8 %-os támogatási intenzitásról szolgáltattak információt (42). A ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program értelmében a támogatás a támogatható költségek 20 %-ának megfelelő támogatás formájában kerül kifizetésre (43). Emellett azonban a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program adóztatásáról szóló törvény értelmében a támogatások mentesek a társasági adó alól, amelynek mértéke jelenleg 28 %. Ezért a támogatható költségek 20 %-ának megfelelő adómentes támogatás a költségek 27,8 %-át kitevő adóköteles támogatásnak felel meg. A bruttó támogatási intenzitás így 27,8 %.

A ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alapján odaítélt támogatásokat a Skattefunn-program alapján kapott támogatásokkal együttesen kell figyelembe venni, és az előző alapján kapott támogatást figyelembe kell venni az utóbbi szerinti korlátok számításakor. A Skattefunn-program értelmében a KKV-knak juttatott támogatás teljes összege nem haladhatja meg a támogatható költségek 20 %-át, ami viszont éves szinten vállalkozásonként nem haladhatja meg a 4 millió NOK összeget. Amennyiben a pénzügyi támogatás teljes összege meghaladná a Skattefunn-programban előírt korlátokat, az adólevonás arányosan csökkentésre kerül. A norvég hatóságok egyértelművé tették, hogy ezek a korlátok azonban nem sértik azt a tényt, hogy a ki nem fizetett munkának tulajdonított költségeknek minden esetben a fent említett, vállalkozásonként és évenként 2 millió NOK felső határon belül kell lenniük. Végezetül a hatóságok kifejtették, hogy azokban az esetekben, amelyekben a projektre a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alapján nyújtanak támogatást, és a Skattefunn-programon kívüli egyéb forrásokból is állami támogatásban részesül, amely támogatások együttesen meghaladják a teljes támogatásra vonatkozó korlátot, a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alapján járó támogatás csökkentésére kerül sor.

2.4.   KÖLTSÉGVETÉS ÉS IDŐTARTAM

A fentiekben említetteknek megfelelően a norvég hatóságok a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program jövőbeli költségvetését legfeljebb évente 50 millió NOK körüli összegre tervezték.

A ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program a bejelentés szerint határozott időre szól. A norvég hatóságok azonban 2008. február 15-i levelükben (465311. sz. dokumentum) kijelentették, hogy a program maximális időtartama a 2013. december 31-én lejáró, kutatás-fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatásokra vonatkozó, jelenlegi állami támogatásokról szóló iránymutatás (a továbbiakban: „K+F+I iránymutatás”) időtartamához kapcsolódna. A norvég hatóságok tudatában vannak annak, hogy amennyiben a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program tartama ennél hosszabb, akkor új bejelentést kell tenniük.

3.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI

A Hatóság azon előzetes megállapítás alapján indította meg a hivatalos vizsgálati eljárást, hogy a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program olyan állami támogatást tartalmaz, amelynek tekintetében kétségei voltak afelől, hogy az az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek tekinthető-e. A Hatóság egyik aggálya az volt, hogy a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program értelmében a támogatási intenzitások túllépték az állami támogatási iránymutatásban meghatározott mértéket (44). Valójában azok a támogatások, amelyek a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alapján odaítélhetőek, adómentesek és így az adókulcs változása magasabb bruttó támogatási intenzitást eredményezhet. Emellett, mivel a „ki nem fizetett munka” költségei valójában nem merülnek fel, a Hatóságnak kétségei vannak azt illetően, hogy azok az iránymutatás értelmében támogatható költségnek minősülhetnek-e. Ebben a tekintetben a Hatóság figyelembe vette azt, hogy a hatodik közösségi kutatási keretprogram alapján nem volt megengedett a „ki nem fizetett” munka támogatása. Végül a Hatóságnak aggályai voltak a szükséges ösztönző hatást illetően.

4.   A NORVÉG HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI

A norvég hatóságok egyértelművé tették, hogy az adókulcs növekedése esetén a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program értelmében juttatott támogatás szükség esetén csökkenni fog annak biztosítása érdekében, hogy a támogatási intenzitás ne lépje túl a K+F+I iránymutatásban rögzített legmagasabb támogatási intenzitást. A norvég hatóságok ezt az állítást a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási programról szóló iránymutatás 3. szakaszának utolsó bekezdésére alapozzák, amely (angol fordítása szerint) előírja, hogy „a projekt teljes állami finanszírozásának vizsgálatakor a támogatást (a ki nem fizetett munka tekintetében) az adólevonással megegyezően kell számításba venni. Ha a projekt teljes állami finanszírozása meghaladja az ESA-szabályok értelmében a megengedett támogatásra vonatkozó felső határértéket, az adólevonás csökkenni fog. Ha a ki nem fizetett munka támogatása önmagában meghaladja a megengedett összes támogatás határértékét, a ki nem fizetett munka támogatása fog csökkenni” (45).

A hatodik közösségi kutatási keretprogramban szereplő állítással kapcsolatban – miszerint „természetes személyek nem számíthatnak fel munkaerőköltséget a projektben való személyes részvételükkel kapcsolatban” – a norvég hatóságok azzal érveltek, hogy a „természetes személy” terminus (az egyszemélyes társaságokkal szemben) az egyetemeken/főiskolákon alkalmazott, a kutatóintézettől bérezésben részesülő személyzetre vonatkozik. Mivel az ilyen személyek semmi esetre sem jogosultak támogatásra a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program értelmében, a norvég hatóságok szerint nem helytálló a hatodik közösségi kutatási keretprogramra való hivatkozás.

A javasolt óradíj tekintetében a norvég hatóságok rámutattak, hogy az 500 NOK óradíj kiszámításának kiindulópontja az ipari munkások éves nominálbére, ami sokkal alacsonyabb, minta kutatás-fejlesztéssel foglalkozó személyzet éves nominálbére. Mivel az egyszemélyes társaságokban és a vállalkozóknál a képzettség szintje rendszerint megfelel a kutatás-fejlesztéssel foglalkozó személyzet magasabb képzettsége szintjének, a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alkalmazásában az óradíj számítása alapulhatott volna az általános mérnökök magasabb bérén is. A 2005. év tekintetében ez 460 000 NOK, illetve 530 000 NOK összeget tett ki (attól függően, hogy az alkalmazottak öt- vagy tízéves gyakorlattal rendelkeznek-e), ami 772,80 NOK vagy 890,40 NOK óradíjat eredményez (46). Ezen az alapon a norvég hatóságok azzal érveltek, hogy azáltal, hogy az ipari munkások jóval alacsonyabb éves nominálbére alapján számított óradíjra tettek javaslatot, az óradíjat minimálisra korlátozták.

Az ösztönző hatást illetően a norvég hatóságok azzal érvelnek, hogy mivel az új vállalkozások beindításának korai szakaszában a készpénz a fő probléma, a program legfőbb célcsoportja – nevezetesen a kisvállalkozók és az egyszemélyes társaságok – számára az ösztönző hatás automatikusan jelen van.

II.   ÉRTÉKELÉS

1.   ÁLLAMI TÁMOGATÁS JELENLÉTE AZ EGT-MEGÁLLAPODÁS 61. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSE ÉRTELMÉBEN

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:

„Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.”

Az intézkedés akkor minősül az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak, ha az alábbi négy kritérium mindegyikét teljesíti: i. az intézkedés a szokásos üzletmenet során nem elérhető gazdasági előnyt biztosít a kedvezményezettnek; ii. az előnyt az állam vagy állami erőforrások biztosítják; és iii. az intézkedés szelektív, mert bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos termékek előállítását előnyben részesíti; és iv. az intézkedés torzítja a versenyt és hatással van a szerződő felek közötti kereskedelemre. Az alábbiakban annak vizsgálata következik, hogy a négy kritérium mindegyike teljesül-e ebben az esetben.

1.1.   GAZDASÁGI ELŐNY

Az intézkedésnek a szokásos üzletmenet során nem elérhető gazdasági előnyt kell biztosítania a kedvezményezettnek.

A ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alapján a norvég hatóságok pénzügyi támogatást nyújtanak az adófizetőknek, ideértve a vállalkozásokat. Az ilyen támogatásban részesülő vállalkozások emiatt a szokásos üzletmenet során nem elérhető gazdasági előnyhöz, vagyis támogatáshoz jutnak.

Emellett a támogatás mentesül a társasági adó alól. Az adómentesség a kedvezményezetteket olyan teher alól mentesíti, amelyet szokásosan a költségvetésükből kellene viselniük, ekként a mentesség – magán a támogatáson túlmenően – további gazdasági előnyt képvisel.

1.2.   ÁLLAMI ERŐFORRÁSOK JELENLÉTE

Az előnyt az államnak vagy állami erőforrásoknak kell biztosítaniuk.

A ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program értelmében nyújtott támogatásokat a Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, tehát közvetlenül az állam finanszírozza.

Emellett a társasági adó alóli mentesség tekintetében az adómentesség azzal jár, hogy az állam lemond az adóbevételről, és az adóbevétel kiesése megegyezik az adójellegű költségvetési kiadás formájában felhasznált állami forrásokkal (47).

47

1.3.   BIZONYOS VÁLLALKOZÁSOK VAGY BIZONYOS ÁRUK TERMELÉSÉNEK ELŐNYBEN RÉSZESÍTÉSE

Az intézkedésnek szelektívnek kell lennie annyiban, hogy előnyben részesít „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését”.

bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését

A bejelentésben azt állították, hogy a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alapján történő finanszírozás valamennyi vállalkozás számára elérhető lesz, mérettől, ágazattól és régiótól függetlenül.

A 2003. február 5-i 16/03/COL határozatban – amely engedélyezte a Skattefunn-program valamennyi vállalkozásra történő kiterjesztését, méretüktől és ágazatuktól függetlenül (48) – a Hatóság azt állapította meg, hogy a Skattefunn-programot igazgató és végrehajtó szerv (a Norvég Kutatási Tanács) a projektek kutatási jellegének és a támogatási intézkedés ösztönző hatásának értékeléséhez mérlegelési jogkörrel rendelkezett.

48

A fentiekre és arra a tényre figyelemmel, hogy a Skattefunn-program és a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alapján a projektek támogathatóságának meghatározására szolgáló kritériumok azonosak, és azokat ugyanaz a szerv, azaz a Norvég Kutatási Tanács értékeli, a Hatóság álláspontja az, hogy ez utóbbi a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program végrehajtása tekintetében is mérlegelési jogkörrel rendelkezik. A Hatóság ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy az Európai Bíróság megállapította, hogy az állami szervek pénzügyi támogatási programok igazgatásában élvezett mérlegelési jogköre azt jelenti, hogy a program ténylegesen szelektív (49). A Hatóság ennélfogva azt a következtetést vonja le, hogy egy ilyen program valójában szelektív lenne.

49

Valójában a norvég hatóságok erre irányuló állításai – miszerint míg „...nincs formális diszkrimináció a nagyvállalkozásokkal szemben a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program kedvezményezettjeinek meghatározásakor” (hangsúlyozva), „az ESA fogalommeghatározásnak megfelelő éves árbevétellel vagy mérlegfőösszeggel rendelkező vállalatok a gyakorlatban nem kapnak támogatást a ki nem fizetett munka tekintetében” – megerősíti, hogy a Norvég Kutatási Tanács élne mérlegelési jogkörével, hogy a gyakorlatban kizárja a nagyobb vállalkozásokat a támogatásból.

nincs formális diszkrimináció a nagyvállalkozásokkal szemben a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program kedvezményezettjeinek meghatározásakor

az ESA fogalommeghatározásnak megfelelő éves árbevétellel vagy mérlegfőösszeggel rendelkező vállalatok a gyakorlatban nem kapnak támogatást a ki nem fizetett munka tekintetében

A fenti értékelés ugyanúgy érvényes lenne a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program keretében juttatott támogatások kedvezményezettjei által élvezett társasági adó alóli mentességre is.

Ezért a hivatalos vizsgálati eljárás során a norvég hatóságok a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program kis- és mikrovállalkozásokra történő formális korlátozásáról határoztak, összhangban azoknak a KKV-k állami támogatásáról szóló iránymutatásban megadott fogalommeghatározásával (50). A program ezért szelektív.

50

1.4.   A VERSENY TORZÍTÁSA ÉS A SZERZŐDŐ FELEK KÖZÖTTI KERESKEDELEM BEFOLYÁSOLÁSA

Az intézkedésnek torzítania kell a versenyt és hatással kell lennie a szerződő felek közötti kereskedelemre.

A ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program a norvég gazdaság valamennyi ágazatára vonatkozik. Tekintettel arra, hogy a 2006. évre az EU-ba irányuló export a teljes norvég export mintegy 82 %-át tette ki, míg az EU-ból származó import a Norvégiába irányuló importnak körülbelül 69 %-át tette ki, kiterjedt kereskedelem folyik Norvégia és az EU között (51).

51

Ilyen körülmények között a Hatóság úgy véli, hogy a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program értelmében juttatott támogatás és a kapcsolódó adómentesség erősíteni fogja a kedvezményezettek relatív helyzetét, összevetve a többi EGT-országban működő és hasonló ágazatokban vagy üzleti vállalkozásokban versengő vállalkozásokkal. Emellett a nagyobb vállalkozások programból való formális kizárása alapján a programból támogatásban részesülő kis- és mikrovállalkozások helyzete megerősödik. A ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási programot ezért úgy kell tekinteni, hogy befolyásolja a kereskedelmet és torzítja a versenyt, illetve a verseny torzításával fenyeget.

1.5.   KÖVETKEZTETÉS

A fentiekre figyelemmel a Hatóság azt a következtetést vonja le, hogy a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alapján történő támogatás, beleértve az adómentességet, állami támogatást képez az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében.

2.   ELJÁRÁSI KÖVETELMÉNYEK

ELJÁRÁSI KÖVETELMÉNYEK

A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. részének 1. cikke (3) bekezdése szerint az „EFTA Felügyeleti Hatóságot az észrevételei megtételéhez szükséges időben tájékoztatni kell minden támogatás nyújtására és módosítására irányuló szándékról. (...) Amíg ebben az eljárásban végleges határozat nem születik, az érintett állam a tervezett intézkedéseket nem hajthatja végre”.

A norvég hatóságok a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási programot 2005. október 14-i levelükkel jelentették be. Az előkészítő jogalkotási munkák szerint a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program csak a Hatóságnak való bejelentés és az általa történő jóváhagyás után léphet hatályba (52). Ezért a norvég hatóságok részéről a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program adóztatásáról szóló törvény hatálybalépésének és a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási programról szóló iránymutatás végleges elfogadásának egyaránt feltétele a program Hatóság általi jóváhagyása (53).

52

53

A Hatóság ilyen körülmények között úgy ítéli meg, hogy a norvég hatóságok a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. része 1. cikkének (3) bekezdése értelmében eleget tettek a bejelentési, valamint a fennálló helyzet fenntartására irányuló kötelezettségnek.

3.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

mivel a Hatóság következtetése az, hogy a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program állami támogatást tartalmaz, meg kell vizsgálni, hogy a program az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek tekinthető-e az EGT 61. cikkének (2) vagy (3) bekezdése értelmében.

3.1.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE AZ EGT-MEGÁLLAPODÁS 61. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSÉVEL

Ebben az esetben az EGT-megállapodás 61. cikkének (2) bekezdésében foglalt egyik kivétel sem alkalmazandó, mivel a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program célkitűzései nem az e rendelkezésben meghatározott célkitűzések.

3.2.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE AZ EGT-MEGÁLLAPODÁS 61. CIKKÉNEK (3) BEKEZDÉSÉVEL

Az állami támogatás akkor minősül az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében, ha célja az olyan területek gazdasági fejlődésének előmozdítása, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. Mivel azonban Norvégia regionális támogatási térképén ilyen területeket nem határoztak meg, ez a rendelkezés nem bír jelentőséggel (54).

54

Emellett az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdése b) pontjában szereplő kivétel nem érvényesül, mivel a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alapján juttatott állami támogatásnak nem célja valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítása, vagy a Norvégia gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése.

Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében azonban az egyes gazdasági tevékenységek fejlesztését elősegíteni hivatott állami támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, ha az előmozdítja bizonyos gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését, és nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

A következőkben a Hatóság megvizsgálja a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program EGT-megállapodás működésével való összeegyeztethetőségét az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a K+F+I iránymutatás alapján.

A K+F+I iránymutatás értelmében a támogatásnak az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján való összeegyeztethetőségét rendszerint feltételezik, amennyiben az iránymutatás 5. szakaszában meghatározott feltételek teljesülnek, és a támogatás az iránymutatás 6. szakasza szerint több kutatás-fejlesztési tevékenység végzését ösztönzi (55).

55

A K+F+I iránymutatás 5. szakasza különböző típusú kutatás-fejlesztési tevékenységeket sorol fel, úgy mint az „alapkutatás”, az „ipari kutatás” és a „kísérleti fejlesztés”, továbbá megadja a kutatás egyes kategóriáira vonatkozó támogatási intenzitásokat.

alapkutatás

ipari kutatás

kísérleti fejlesztés

A K+F+I iránymutatás 2.2. szakaszának f) pontja alapján az „ipari kutatás”: tervezett kutatás vagy kritikus vizsgálat, amelynek célja új ismeretek és szakértelem megszerzése új termékek, eljárások vagy szolgáltatások kifejlesztéséhez, vagy a létező termékek, eljárások vagy szolgáltatások jelentős mértékű fejlesztésének elősegítéséhez. Magában foglalja az ipari kutatáshoz – főként a generikus technológia-ellenőrzéshez – szükséges komplex programok összetevőinek létrehozását is, a g) pont [kísérleti fejlesztés] „alá tartozó prototípusok kivételével.” Ugyanezen szakasz g) pontja úgy rendelkezik, hogy a „kísérleti fejlesztés a meglévő tudományos, technológiai, üzleti és egyéb, vonatkozó ismeretek és szakértelem megszerzése, összesítése, megosztása és felhasználása új, módosított vagy javított termékek, eljárások vagy szolgáltatások terveinek és szabályainak létrehozása vagy megtervezése céljából. Ide tartozhatnak például az új termékek, eljárások és szolgáltatások fogalmi meghatározását, megtervezését és dokumentálását célzó egyéb tevékenységek is. A tevékenységek magukban foglalhatják tervezetek, tervrajzok, tervek és egyéb dokumentációk előállítását is, feltéve, hogy azokat nem kereskedelmi felhasználásra szánják. A kereskedelmileg felhasználható prototípusok és kísérleti projektek kifejlesztése szintén ide tartozik, amennyiben a prototípus szükségképpen a kereskedelmi végtermék, és amennyiben előállítása túlságosan költséges ahhoz, hogy kizárólag demonstrációs és hitelesítési céllal történjen. A demonstrációs vagy kísérleti projektek későbbi kereskedelmi felhasználásának esetében az ilyen használatból származó bármely jövedelmet le kell vonni a elszámolható költségekből.”

„ipari kutatás”: tervezett kutatás vagy kritikus vizsgálat, amelynek célja új ismeretek és szakértelem megszerzése új termékek, eljárások vagy szolgáltatások kifejlesztéséhez, vagy a létező termékek, eljárások vagy szolgáltatások jelentős mértékű fejlesztésének elősegítéséhez

Magában foglalja az ipari kutatáshoz – főként a generikus technológia-ellenőrzéshez – szükséges komplex programok összetevőinek létrehozását is, a g) pont

alá tartozó prototípusok kivételével.

kísérleti fejlesztés a meglévő tudományos, technológiai, üzleti és egyéb, vonatkozó ismeretek és szakértelem megszerzése, összesítése, megosztása és felhasználása új, módosított vagy javított termékek, eljárások vagy szolgáltatások terveinek és szabályainak létrehozása vagy megtervezése céljából

Ide tartozhatnak például az új termékek, eljárások és szolgáltatások fogalmi meghatározását, megtervezését és dokumentálását célzó egyéb tevékenységek is. A tevékenységek magukban foglalhatják tervezetek, tervrajzok, tervek és egyéb dokumentációk előállítását is, feltéve, hogy azokat nem kereskedelmi felhasználásra szánják. A kereskedelmileg felhasználható prototípusok és kísérleti projektek kifejlesztése szintén ide tartozik, amennyiben a prototípus szükségképpen a kereskedelmi végtermék, és amennyiben előállítása túlságosan költséges ahhoz, hogy kizárólag demonstrációs és hitelesítési céllal történjen. A demonstrációs vagy kísérleti projektek későbbi kereskedelmi felhasználásának esetében az ilyen használatból származó bármely jövedelmet le kell vonni a elszámolható költségekből.

A Hatóság megítélése szerint a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alapján a támogatható projektek leírása – amelyet annak I. része 2.1. szakasza határoz meg – összhangban áll a K+F+I iránymutatás 2.2. szakaszának f) és g) pontjában az „ipari kutatás” és a „kísérleti fejlesztés” esetében adott leírással.

ipari kutatás

kísérleti fejlesztés

i.   Támogatási intenzitások

Támogatási intenzitások

A K+F+I iránymutatás 5.1.2. szakasza szerint az ipari kutatás és a kísérleti fejlesztés tekintetében a megengedhető bruttó támogatási intenzitás a támogatható költségek 50, illetve 25 %-ában került rögzítésre. Emellett az 5.1.3. szakasz szerint, amennyiben a támogatást KKV-k kapják (a KKV-k támogatásáról szóló csoportmentességi rendelet mellékletében szerelő meghatározás szerint) (a középvállalkozások esetén) további 10, illetve (kisvállalkozások esetén) 20 százalék adható (56). Ezzel a támogatási intenzitás ipari kutatás esetén a támogatható költségek 60 %-ára (középvállalkozások esetén), illetve 70 %-ára nő (kisvállalkozások esetén). Kísérleti fejlesztés esetében a maximális támogatási intenzitás (középvállalkozások esetén), 35 %, illetve (kisvállalkozások esetén) 45 % lesz.

56

Miközben a norvég hatóságok KKV-k és nagyvállalkozások tekintetében egyaránt jelentettek be támogatási intenzitásokat a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási programra, emlékeztetünk arra, hogy a norvég hatóságok korlátozták a programot, hogy az csak a mikro- és kisvállalkozásokra terjedjen ki. Ennélfogva csak a KKV-k támogatási intenzitása (20 %) bír jelentőséggel. A támogatás mentes a jelenleg 28 % kulcsú adó alól. A bruttó támogatási intenzitás ezért 27,8 % (57). A ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program értelmében a mikro- és kisvállalkozások támogatási intenzitásának szintje ezért a K+F+I iránymutatás 5. szakaszára történő hivatkozással elfogadható.

57

Amennyiben a társasági adó kulcsa emelkedne, a teljes bruttó támogatási intenzitás is annak megfelelően emelkedne. E tekintetben azonban a norvég hatóságok pontosították, hogy a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási programról szóló iránymutatás még az adókulcs emelkedése esetére is előírják, hogy a támogatások nem haladhatják meg az állami támogatási iránymutatás alkalmazásából származó támogatási intenzitást. Mivel a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program a mikro- és kisvállalkozásokra korlátozódik, a vonatkozó felső határ ezért – az aktuális K+F+I iránymutatás alapján – ipari kutatás esetén 70 %, kísérleti fejlesztés esetén pedig 45 %. A Hatóság elfogadja, hogy a társasági adó emelése esetén a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alapján a mikro- és kisvállalkozások számára a teljes támogatási intenzitás e maximális szintekig emelkedhet.

Következésképpen a Hatóság jóváhagyja a mikro- és kisvállalkozásokra vonatkozó 27,8 %-os támogatási intenzitást, és megjegyzi, hogy ez a társasági adó kulcsának emelkedése esetén ipari kutatás tekintetében 70 %-ra, kísérleti fejlesztés esetében pedig 45 %-ra emelkedhet. A norvég hatóságok tájékoztatták a Hatóságot, hogy a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási programról szóló iránymutatás hivatalos módosításra kerülnek, hogy a kutatás minden kategóriája vonatkozásában tükrözzék az általános korlátot és a maximális korlátot is, ameddig az adókulcs emelését követően a támogatás megemelhető (58).

58

ii.   Támogatható költségek

Támogatható költségek

A K+F+I iránymutatás 5.1.4. szakasza meghatározza azon költségek listáját, amelyek a támogatási intenzitás számításához támogathatónak minősülnek. E költségek közé tartoznak többek között a i. személyi költségek, amelyek a kutatók, technikusok és más olyan támogató személyzet költségeit fedezik, akiket kizárólag a kutatási tevékenységre alkalmaznak; ii. kiegészítő általános költségek, amelyek a kutatási projekt eredményeként közvetlenül merülnek fel; és iii. az egyéb működési kiadások, ideértve az anyagok, felszerelések és hasonló termékek költségeit, amelyek közvetlenül a kutatási tevékenység következtében merülnek fel (59).

59

A K+F+I iránymutatás 5.1.4. szakasza nem fejti ki, hogy a személyi költségek körébe tartozhat-e a ki nem fizetett munkaerőköltség. A Hatóság azonban úgy ítéli meg, hogy az állami támogatási iránymutatásban használt kifejezés értelmezése kikövetkeztethető abból, ahogyan azt az úgynevezett közösségi kutatási keretprogramban használják (60).

60

A hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozatban foglaltaknak megfelelően a hatodik közösségi kutatási keretprogram alapján a Közösség a ki nem fizetett munkaerőköltségekre nem nyújthat támogatást. A hatodik keretprogram alapján a támogatások folyósítására használt általános megállapodásminta II. mellékletének B.II.22.3. része előírja, hogy „természetes személyek nem számíthatnak fel költséget a projektben való személyes részvételükért” és a B.II.19.1a) részben szerepel az is, hogy a támogatható költségeknek „ténylegesnek, gazdaságosnak és a projekt végrehajtásához szükségesnek kell lenniük”. Ezzel összefüggésben az Európai Bizottság azt az álláspontot fogadta el, hogy ha a munkaerőköltségek nem azonosíthatóak és nem rögzíthetőek a vállalat könyveiben, azokat a keretprogramban sem lehet elszámolni. Ezzel összhangban a Hatóság a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program tekintetében a hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozatában kétségeit fejezte ki, miszerint a ki nem fizetett munkaerőköltségek támogatható költségnek minősülhetnek-e a K+F+I iránymutatás értelmében.

természetes személyek nem számíthatnak fel költséget a projektben való személyes részvételükért

ténylegesnek, gazdaságosnak és a projekt végrehajtásához szükségesnek kell lenniük

A hetedik keretprogram (61) azonban immár elfogadásra került, és előírja, hogy támogatás kérhető olyan költségekre is, amelyek nem „ténylegesek”. E tekintetben az Európai Bizottság által alkalmazott standard támogatási megállapodásban (a hetedik keretprogram alapján történő támogatás általános megállapodásmintája) az szerepel, hogy azon általános követelmény ellenére, miszerint a támogatható költségeknek ténylegesnek kell lenniük, a „kedvezményezettek választhatják az általános személyi költségek bevallását is, ha az a Bizottság által jóváhagyott, tanúsított módszertanon alapul, és megfelel az irányítási elveknek és a kedvezményezett szokásos számviteli gyakorlatának. A támogatási megállapodásban a módszertanról szóló igazolást nyújtó kedvezményezett által felszámított átlagos személyi költségeket úgy kell tekinteni, hogy azok nem térnek el lényegesen a tényleges személyi költségektől” (62).

61

kedvezményezettek választhatják az általános személyi költségek bevallását is, ha az a Bizottság által jóváhagyott, tanúsított módszertanon alapul, és megfelel az irányítási elveknek és a kedvezményezett szokásos számviteli gyakorlatának. A támogatási megállapodásban a módszertanról szóló igazolást nyújtó kedvezményezett által felszámított átlagos személyi költségeket úgy kell tekinteni, hogy azok nem térnek el lényegesen a tényleges személyi költségektől

62

A vonatkozó útmutatókban kifejtésre kerül, hogy a fent említett, „tanúsított módszertanon alapuló átlagos személyi költségek” megnevezésű szabály lehetővé teszi i. a KKV-ban tevékenykedő természetes személyek; és ii. a KKV-tól munkájukért fizetésben nem részesülő KKV-tulajdonosok számára azt a lehetőséget, hogy K+F projektekkel kapcsolatos munkájukért támogatást kérjenek és kapjanak. Míg kifejezett követelmény nem áll fenn arra, hogy mely módszertant kell használni, az útmutatókból egyértelmű, hogy a közösségi programban a „tanúsított módszertan” annyit jelent, hogy könyvvizsgálónak kell tanúsítania a munka értékének vagy a „munkaerő költségeinek” (ami ténylegesen az óradíj) számítására használt módszertant.

„tanúsított módszertanon alapuló átlagos személyi költségek”

„tanúsított módszertan”

Az elfogadható módszertanokkal kapcsolatban a Hatóság először is megjegyzi, hogy a természetes személyekre vonatkozó útmutató az óránkénti jövedelem (pl. adóbevallás) útján történő megállapítására utal (63). Azonban különösen az Európai Bizottság azon útmutatására figyelemmel, hogy a KKV-k fizetésben nem részesülő és ezért a társaság mérlegében a munkájuk költségeinek nyomát igazolni nem tudó tulajdonosai esetében a költségek becsléssel is meghatározhatók, a Hatóság megítélése szerint a jövedelem alapú módszertanra vonatkozó utalás nem elegendő más módszertan automatikus kizárásához. A hetedik keretprogram alapján az a cél, hogy számításba lehessen venni a K+F projektek tekintetében kifejtett munka ellenértékét. Nincs kifejezett követelmény arra nézve, hogy a potenciális kedvezményezett az adott tevékenységgel kapcsolatban jövedelemben részesüljön. Ezen az alapon a Hatóság azt az álláspontot fogadta el, hogy a fenti i. és ii. pont tekintetében is a jövedelem jelenléte vagy annak hiánya önmagában nem feltétele a támogathatóságnak, és az óradíj meghatározására más módszertanok is elfogadhatóak lehetnek.

63

Visszatérve a norvég hatóságok által javasolt módszertanra, a Hatóság megjegyzi, hogy az éves nominálbér 1,6 ‰-ének előzetes kiszámítása olyan óradíjat ad, amely nem csak a munkaerőköltség elemét, hanem „az egyéb működési költségek” elemét is tartalmazza. Így, jóllehet az elemzés célja munkaerőköltségek támogathatóságának igazolása, a módszertan elfogadhatóságára vonatkozó végső következtetés levonásához annak ellenőrzése is szükséges, hogy az „egyéb működési költségekhez” kapcsolódó elem a K+F+I iránymutatás alkalmazásában támogatható költségnek minősül-e. Ezért az alábbiakban külön foglalkozunk e két elemmel.

A ki nem fizetett munkának tulajdonítható költségek tekintetében a módszertannak ezt az elemét egyszerűen a fizetési statisztikákra való hivatkozás határozza meg. A javasolt módszertan valójában azzal jár, hogy a munkaerőköltség-elem megegyezik azzal, amit akkor kapnánk eredményül, ha az óradíjat úgy határoztuk volna meg, hogy az átlagos éves munkaórák számával elosztottuk volna a 2005. évi statisztikákban az ipari munkások tekintetében szereplő éves nominálbért. Az ipari munkások bére tekintetében a munkaerőköltség-elem 232,20 NOK óradíjnak felel meg (348 300/1 500).

A Hatóság megítélése szerint a hivatalos (2005. évi) fizetési statisztikákra hivatkozással meghatározott óradíj biztosítja, hogy a munkaköltség-elem ne növekedjen. Végezetül az a tény, hogy az óradíj meghatározása az ipari munkások éves bérére való hivatkozással történik (szemben például az általános mérnökök jóval magasabb bérével), azt is jelenti, hogy a munkaerőköltség-elemet viszonylag alacsony szinten tartják (64). Végül az a tény, hogy a ki nem fizetett munkaórák számát ellen kell jegyeznie a projektvezetőnek, és azt egy könyvelőnek is tanúsítania kell, minden támogatási kérelem tekintetében biztosítja egy olyan ellenőrzés meglétét, amely megfelel a hetedik keretprogram általános megállapodásmintában említett ellenőrzési tanúsítványnak – vagy még szigorúbb is annál (65). A Hatóság végezetül megjegyzi, hogy emellett a Norvég Kutatási Tanács, amely ellenőrzi, hogy a bevallott számadatok nem nyilvánvalóan helytelenek, felügyeletet is gyakorol.

64

65

Ilyen körülmények között a Hatóság azt a következtetést vonja le, hogy elfogadható az óradíj meghatározására szolgáló módszertan tekintetében a ki nem fizetett munkaerőköltség elemének meghatározása. Az elkülönülten figyelembe vett, ki nem fizetett munkaerőköltségek ezért a K+F+I iránymutatás értelmében vett személyi költségnek minősülnek.

A Hatóság megítélése szerint a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alapján az „egyéb működési költségek” leírása – amelyet e határozat I. részének 2.3. szakasza határoz meg – összhangban áll a K+F+I iránymutatás 5.1.4. szakaszának f) és g) pontjában a „kiegészítő általános költségek” és az „egyéb működési költségek” tekintetében adott leírással. A működési költségek szintje automatikusan kerül kiszámításra egy alkalmazott/órára az ipari munkások béréhez viszonyítva – ahelyett, hogy azt a számlákban szereplő költségszintre alapoznák (66). A módszertan szerint azonban a működési költségelem kiszámítása a módszertan értelmében a Norvég Kutatási Tanács által végzett vállalati ellenőrzés alapján történik. Ez biztosítja, hogy a működési költségek szintje reális. Emellett a működési költségek hányadát az ipari munkások alacsony bére alapján számítják, a működési költségelem pedig egy rögzített óránkénti maximumon marad. Ezen az alapon és figyelembe véve, hogy a működési költségek tényleges felmerülését az ellenőrzés részeként a számlákból ellenőrzik, a Hatóság úgy ítéli meg, hogy a javasolt módszertan elfogadható módját képezi az „egyéb működési költségek” szintje meghatározásának, és ezért azok a K+F+I iránymutatás értelmében támogatható költségnek minősülnek.

kiegészítő általános költségek

egyéb működési költségek

66

Következtetésként a Hatóság úgy ítéli meg, hogy a hetedik keretprogram értelmében történő elvi változtatás alapján a ki nem fizetett munkaerőköltség minősülhet támogatható költségnek, az óradíj megállapítására választott módszertan függvényében. Amint az a fentiekből kitűnik, a Hatóság megítélése szerint a norvég hatóságok által javasolt módszertan alapján a munkaerőköltség-elem és a működési költségelem számítási módja elfogadható. Ennélfogva jóváhagyja a módszertant, és a költségek a K+F+I iránymutatás értelmében támogathatónak minősülnek. Ez a következtetés összhangban áll a Hatóság által 2002-ben a Skattefunn-programról hozott határozatában elfoglalt állásponttal is, amellyel összefüggésben a Hatóság azonos módszertant hagyott jóvá a támogatható költségek (szintjének) meghatározásához (67).

67

Bár a javasolt módszertan azzal jár, hogy egyetlen óradíjat alkalmaznak akkor is, ha a program potenciális kedvezményezettjei méretükben változóak lehetnek, emlékeztetni kell arra, hogy a norvég hatóságok a program mikro- és kisvállalkozásokra történő korlátozásáról döntöttek, és ezért a potenciális kedvezményezettek meglehetősen homogén csoportot alkotnak. A Hatóság ezért jóváhagyja az egyetlen közös díj alkalmazását.

iii.   Ösztönző hatás

Ösztönző hatás

A K+F+I iránymutatás 6. szakasza szerint az ösztönző hatást automatikusan fennállónak kell tekinteni, ha a támogatott projekt nem kezdődött meg a támogatás benyújtását megelőzően, a támogatás kedvezményezettje KKV, és a támogatás összege projektenként és KKV-nként nem haladja meg a 7,5 millió EUR-t (68).

68

A fentiekből kitűnik, hogy a norvég hatóságok a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program hatályát a kis- és mikrovállalkozásokra korlátozták. Emellett tekintettel arra, hogy a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program keretében a támogatható költségeket felső határhoz kötik, ami évente vállalkozásonként 2 millió NOK, illetve az alkalmazandó támogatási intenzitás 27,8 %, az évente egy vállalkozás számára adható támogatás maximális értéke 556 000 NOK (közelítőleg 70 500 EUR), ami jóval alatta marad a fent említett maximumnak. Még abban az esetben is, ha a maximális támogatási intenzitás 45 %-ban kerül számításba (amit az adókulcs emelkedése fokozhat), a legmagasabb támogatási összeg 900 000 NOK (közelítőleg 114 000 EUR), ami még mindig messze alatta van a K+F+I iránymutatásban előírt maximális korlátnak (69).

69

Végül a norvég hatóságok megerősítették, hogy a program alapján történő támogatást nem adják meg, ha a kutatási projektek a támogatási kérelem előtt megkezdődtek.

A Hatóság ezen az alapon úgy ítéli meg, hogy a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alapján adható támogatások ezért a K+F+I iránymutatás 6. szakasza szerint ösztönzőleg hatnak.

iv.   Időtartam

Időtartam

A ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási programot a norvég hatóságok határozatlan időre szólóként jelentették be. A norvég hatóságok azonban egyetértettek azzal, hogy a program hatályát hivatalosan 2013. december 31-ig korlátozzák, ami egyben az aktuális K+F+I iránymutatás lejáratának napja is. Ezen az alapon a Hatóság a program időbeli hatályát elfogadhatónak tartja.

3.3.   A PROGRAM EGT-MEGÁLLAPODÁSSAL VALÓ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉRE VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉS

Amint az a fentiekből kitűnik, a Hatóság úgy ítéli meg, hogy a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program alapján a K+F+I iránymutatás értelmében a projektek és a költségelemek is támogathatóak. Mivel a program kis- és mikrovállalkozásokra korlátozódik, a támogatási intenzitások megfelelnek az iránymutatásnak, az ösztönző hatás igazolt, a Hatóság azt az álláspontot fogadta el, hogy a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program összeegyeztethető az EGT-megállapodás működésével.

4.   HATÁROZAT

HATÁROZAT

A fenti értékelés alapján a Hatóság úgy ítéli meg, hogy a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program a következő feltételek mellett egyeztethető össze az EGT-megállapodás működésével.

| a) | a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program hatálya a mikro- és kisvállalkozásokra korlátozódik, a KKV-k állami támogatásáról szóló iránymutatás meghatározása szerint; |
| --- | --- |

a)

a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program hatálya a mikro- és kisvállalkozásokra korlátozódik, a KKV-k állami támogatásáról szóló iránymutatás meghatározása szerint;

| b) | a mikro- és kisvállalkozások teljes támogatási intenzitása 27,8 %, ami a társasági adó kulcsának emelkedésével növekedhet (amely esetben a vonatkozó felső határ kísérleti fejlesztés esetében 45 %, ipari kutatás esetében pedig 70 %); valamint |
| --- | --- |

b)

a mikro- és kisvállalkozások teljes támogatási intenzitása 27,8 %, ami a társasági adó kulcsának emelkedésével növekedhet (amely esetben a vonatkozó felső határ kísérleti fejlesztés esetében 45 %, ipari kutatás esetében pedig 70 %); valamint

| c) | a program időbeli hatálya nem terjed túl 2013. december 31-én, mely napon az aktuális K+F+I iránymutatás érvényessége lejár. |
| --- | --- |

c)

a program időbeli hatálya nem terjed túl 2013. december 31-én, mely napon az aktuális K+F+I iránymutatás érvényessége lejár.

A norvég hatóságokat emlékeztetni kell arra, hogy – a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 21. cikkének megfelelően, a 2004. július 14-i 195/04/COL határozat 6. cikkével összefüggésben – a program működéséről éves jelentéseket kötelesek benyújtani a Hatóságnak.

A norvég hatóságok kijelentették, hogy a ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program értelmében alkalmazott óradíj a bérek alakulása szerint kiigazítható. E tekintetben a Hatóság emlékezteti a norvég hatóságokat arra, hogy a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 1. részének 1. cikke értelmében köteles bejelenteni a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 1. cikke szerint módosításnak minősülő bármely változást (70),

70

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A norvég hatóságok által bevezetni kívánt, ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, de az az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek nyilvánítható az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja és a K+F+I iránymutatás alapján, a lenti 2. cikkben meghatározott feltételek mellett.

2. cikk

A ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program a mikro- és kisvállalkozásokra korlátozódik, a mikro-, kis- és középvállalkozások (KKV-k) állami támogatásáról szóló iránymutatásban meghatározottak szerint, és a teljes támogatási intenzitása 27,8 %, ami a társasági adó kulcsának esetleges emelkedésével növekedhet (amely esetben a vonatkozó felső határérték kísérleti fejlesztés esetében 45 %, ipari kutatás esetében pedig 70 %). A ki nem fizetett K+F munkához nyújtott támogatási program időbeli hatálya 2013. december 31-ig terjed.

3. cikk

A norvég hatóságok a határozatról való értesítést követő két hónapon belül tájékoztatják az EFTA Felügyeleti Hatóságot a határozatnak való megfelelés céljából tett intézkedésekről.

4. cikk

E határozat címzettje a Norvég Királyság.

5. cikk

Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2008. március 17-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Per SANDERUD

elnök

Kurt JAEGER

testületi tag

---

(1)  A továbbiakban: „a Hatóság”.

1

(2)  A továbbiakban: „EGT-megállapodás”.

2

(3)  A továbbiakban: „Felügyeleti és Bírósági Megállapodás”.

3

(4)  Eljárásjogi és anyagi jogi szabályok az állami támogatás terén – Iránymutatás az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének és a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének alkalmazásáról és értelmezéséről, amelyet az EFTA Felügyeleti Hatóság 1994. január 19-én adott ki és fogadott el, és a HL L 231., 1994.9.3., 1. o. oldalán és a 32. sz. EGT-kiegészítésben (1994.9.3., 1. o.) tettek közzé. Az iránymutatást legutóbb a Hatóság 2007. május 3-i 154/07/COL határozata módosította. A továbbiakban: „az állami támogatásokról szóló iránymutatás”.

4

(5)  HL C 258., 2006.10.26., 28. o. és az 53. sz. EGT-kiegészítés, 2006.10.26.

5

(6)  A levélváltásra vonatkozó részletesebb információkra hivatkozás található a Hatóság hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló 59/06/COL határozatában, amelynek összefoglalóját a HL C 258., 2006.10.26., 28. oldalán és az 53. sz. EGT-kiegészítésben (2006.10.26.) tették közzé. A határozat teljes szövegét a Hatóság internetes oldalán tették közzé. www.eftasurv.int

6

(7)  A közzétételre vonatkozó részletes adatok a fenti 6. lábjegyzetben szerepelnek.

7

(8)  A 65. sz. St. prp. 3.9. szakasza (2004–2005).

8

(9)  A Skattefunn-programot a Hatóság 2002. szeptember 25-i 171/02/COL határozatával hagyta jóvá, a Skattefunn-program módosításait pedig a 2003. február 5-i 16/03/COL határozatával.

9

(10)  A norvég hatóságok az említett társasági formákra a „gründerselskaper” és az „enkeltpersonforetak” elnevezést használták.

10

gründerselskaper

enkeltpersonforetak

(11)  A norvég hatóságok 2006. július 2-án elfogadták a kompenzációs rendszer végrehajtásáról szóló, 123. sz. királyi rendeletet: „Forskrift om kompensasjon for ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn-godkjente forsknings- og utviklingsprosjekter for inntektsårene 2002, 2003 og 2004”. Lásd még a 65. sz. St. prp. 3.9. szakaszában (2004–2005) szereplő leírást.

11

„Forskrift om kompensasjon for ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn-godkjente forsknings- og utviklingsprosjekter for inntektsårene 2002, 2003 og 2004”

(12)  A Bizottság 69/2001/EK rendelete az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 10., 2001.1.13., 30. o.), amelyet belefoglaltak az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1. e) pontjába.

12

(13)  A 65. sz. St. prp. 3.9. szakasza (2004–2005), 928. fejezet, 71. tétel.

13

(14)  A 240. sz. Innst. S. 10.1.1.2 szakasza (2004–2005), 928. fejezet, 71. tétel.

14

(15)  A parlament a költségvetést 2005. június 17-én hagyta jóvá. A 2006–2007-es időszakban a kompenzációs rendszer alapján 35 millió NOK támogatást nyújtottak.

15

(16)  Ez egy becslés és ennélfogva nem tükröződik semmiféle jogszabályszövegben.

16

(17)  Lov 2005-06-17 nr 74: Lov om endringer i lov 26. mars 1999 nr. 14 om skatt av formue og inntekt (skatteloven). A kormány parlamentnek szóló javaslata a 92. sz. Ot. prp. (2004–2005) 14.1. szakaszában található és a 65. sz. St. prp. (2004-2005) javaslatban foglalt eredeti költségvetési javaslatra vonatkozik. A javaslatot a parlament pénzügyi bizottságának ajánlása támasztotta alá, lásd a 125. sz. Innst. O. 15.1. szakaszát (2004–2005).

17

(18)  A ki nem fizetett K + F munkához nyújtott támogatási programról szóló iránymutatás tervezete egy közigazgatási utasítás, amelynek kibocsátása a „Reglement for økonomistrying i staten” és a „Bestemmelser om økonomistyring i staten” című, az állami pénzügyek irányításáról szóló belső szabályozás alapján történt.

18

Reglement for økonomistrying i staten

Bestemmelser om økonomistyring i staten

(19)  A bejelentési formanyomtatvány III.6. részének 6. szakasza és a ki nem fizetett K + F munkához nyújtott támogatási programról szóló iránymutatás 3. szakasza.

19

(20)  A bejelentésben kereszthivatkozás szerepel a Skattefunn-programra, de külön csak a lenti ii. pontban szereplő projekttípust említi, és ezért nem volt egyértelmű, hogy mindezek ellenére más típusú projektekre is kiterjed-e a ki nem fizetett K + F munkához nyújtott támogatási program hatálya. A norvég hatóságok azonban 2008. március 12-i levelükben megerősítették (469276. sz. dokumentum), hogy az i. pont alatt leírt típusú kutatás-fejlesztés a program hatálya alá tartozik.

20

(21)  A bejelentési formanyomtatvány I. részének 6. szakasza és a ki nem fizetett K + F munkához nyújtott támogatási programról szóló iránymutatás 3. szakasza. Azonban a szokásos üzleti célú és kutatási jellemzővel nem rendelkező termékfejlesztés nem tartozik ide, például az olyan projektek, amelyek folytatólagos jellegűek vagy módszerek anélkül történő módosításából állnak, hogy ahhoz szükség lenne új ismeretek kifejlesztésére vagy a meglévő ismeretek új módon történő felhasználására, illetve amelyek szervezeti jellegűek vagy vizsgálatokból állnak stb.

21

(22)  A ki nem fizetett K + F munkához nyújtott támogatási programról szóló iránymutatás 3. szakasza és a ki nem fizetett K + F munkához nyújtott támogatási program adóztatásáról szóló törvény IX. szakasza.

22

(23)  A 65. sz. St. prp. (2004-2005) 3.9. szakasza, a 92. sz. Ot. prp. (2004–2005) 14.1. szakasza és a ki nem fizetett K + F munkához nyújtott támogatási programról szóló iránymutatás bevezetője. Bár az „Innovasjon Norge” (korábban „Statens nærings- og distriktsutviklingsfond”) ugyancsak részt vesz a Skattefunn-program igazgatásában, csak alárendelt szerepe van.

23

Innovasjon Norge

Statens nærings- og distriktsutviklingsfond

(24)  A ki nem fizetett K + F munkához nyújtott támogatási programról szóló iránymutatás 7. szakasza.

24

(25)  Lásd még a lenti „Támogatható költségek és támogatási intenzitás” című fejezet 2.3. szakaszát.

25

„Támogatható költségek és támogatási intenzitás”

(26)  A norvég hatóságok 2008. március 12-i keltezésű elektronikus levele (469275. sz. dokumentum).

26

(27)  Lásd a 65. sz. St. prp. (2004–2005) 3.9. szakaszát, amelyben az szerepel, hogy a ki nem fizetett K + F munkához nyújtott támogatási program egyszemélyes vállalkozásokhoz, korlátolt felelősségű társaságokhoz és más típusú vállalatokhoz szól.

27

(28)  Ebben az esetben a projekt költségei a résztvevők között részvételük arányában kerülnek megosztásra.

28

(29)  A norvég hatóságok 2006. január 10-i keltezésű levele (356994. sz. dokumentum).

29

(30)  A bejelentési formanyomtatvány III.6.A részének 8.1. szakasza.

30

(31)  Lásd a 29. lábjegyzetet.

31

(32)  Lásd a 29. lábjegyzetet.

32

(33)  Lásd a 29. lábjegyzetet.

33

(34)  A bejelentési formanyomtatvány III.6.A részének 6. szakasza.

34

(35)  Lásd NOU: 2004:14, címe: „Om grunnlaget for inntektsoppgjørene”, ami egy-egy kormányzati szerv által kiadott állami statisztikákban a fizetési szintek meghatározásának hátteréről szóló jelentés. A jelentés szerint az ipari munkás éves átlagos fizetése (teljes munkaidős alkalmazottak esetében) 2003-ra 319 600 NOK volt. Figyelembe véve a 2004 és 2005 között 4,4 %-ra becsült éves béremelkedést (ami megfelel a 2002-ről 2003-ra bekövetkezett béremelkedésnek), 2005-re az ipari munkások éves átlagos fizetését 348 300 NOK-ra becsülték. Ezt a megközelítést azért alkalmazták, mert a 2005. évi bejelentéskor ez volt a legjobb rendelkezésre álló adat. Összehasonlításként a NOU: 2007:3 azt mutatja, hogy 2006-ban az ipari munkások éves átlagos bére 355 600 NOK volt.

35

Om grunnlaget for inntektsoppgjørene

(36)  Míg az ilyen „egyéb működési költségek”szintjének számítása ezért alkalmazott/óra alapon történik, az ilyen költségek tényleges felmerülése tényének igazolása számlákkal történik, az alábbiakban kifejtetteknek megfelelően.

36

szintjének

(37)  A felülvizsgálatot 1990-ben végezték, számos különböző méretű vállalat alapján.

37

(38)  A betegség, szülési szabadság stb. miatti korrekciót követően.

38

(39)  A ki nem fizetett K + F munkához nyújtott támogatási programról szóló iránymutatás 3. szakasza. A 65. sz. St. prp. (2004–2005) 3.9. szakaszából úgy tűnik, hogy a felső határ alapjában véve a költségek Skattefunn-program alapján számított felső határának (4 millió NOK) 50 %-a (a vállalkozás által végrehajtott projektekkel kapcsolatban).

39

(40)  A ki nem fizetett K + F munkához nyújtott támogatási programról szóló iránymutatás 4. szakasza.

40

(41)  A ki nem fizetett K + F munkához nyújtott támogatási programról szóló iránymutatás 3. szakasza.

41

(42)  A bejelentési formanyomtatvány III.6.A részének 7. szakasza.

42

(43)  A norvég hatóságok azt állították, hogy arra a tényre figyelemmel, miszerint a ki nem fizetett munka támogatható költségének felső határa 2 millió NOK és a támogatási intenzitás kisvállalkozások esetében 20 %, a támogatás felső határa abszolút számokban évente 400 000 NOK lenne. A ki nem fizetett K + F munkához nyújtott támogatási programról szóló iránymutatás 3. szakasza és a bejelentési formanyomtatvány I. részének 6. szakasza.

43

(44)  A kutatás-fejlesztésre vonatkozó korábbi állami támogatási iránymutatás helyébe a kutatás-fejlesztésre és innovációra vonatkozó új iránymutatás lépett 2007. február 7-én. A ki nem fizetett K + F munkához nyújtott támogatási program tekintetében a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozat meghozatalakor a korábbi iránymutatás volt irányadó. Mivel azonban az ügy értékelése tekintetében jelentőséggel bíró anyagi jogi szabályok nagyjából azonosak maradtak, a jogszabályi változás tekintetében a továbbiakban észrevételt nem teszünk.

44

(45)  A Hatóság fordítása.

45

(46)  Forrás: A magasabb szintű mérnöki végzettséggel rendelkező magánszemélyek norvég társasága, a „TEKNA” által 2007-ben kiadott bérezési statisztika.

46

TEKNA

(47)  Lásd az állami támogatásokról szóló iránymutatásnak az állami támogatásra vonatkozó szabályok üzleti adózással kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló 3(3) szakaszát.

47

(48)  Bár kifejezetten nem említik, a támogatást régiótól is függetlenül adták.

48

(49)  Lásd a C-241/94. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1996., I-4551. o.) 23. és 24. pontját; a C-200/97. sz. Ecotrade kontra AFS ügyben hozott ítélet (EBHT 1998., I-7907. o.) 40. pontját; és a C-295/97. sz. Piaggio kontra Ifitalia ügyben hozott ítélet (EBHT 1999., I-3735. o.) 39. pontját.

49

Franciaország kontra

Ecotrade

AFS

Piaggio

Ifitalia

(50)  A norvég hatóságok 2008. február 15-i keltezésű levele (465311. sz. dokumentum). A mikro-, kis- és középvállalkozások (KKV-k) állami támogatásáról szóló iránymutatás 2.2. szakasza szerint a kisvállalkozás olyan vállalkozásként kerül meghatározásra, amely kevesebb mint 50 személyt foglalkoztat, és amelynek éves forgalma és/vagy éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 10 millió EUR-t, a mikrovállalkozás pedig olyan vállalkozásként, mely kevesebb mint 10 személyt foglalkoztat, és amelynek éves forgalma és/vagy éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 2 millió EUR-t. A tulajdonosi struktúrák a KKV-k állami támogatásáról szóló iránymutatás értelmében kizárhatják a mikro- vagy kisvállalkozás minősítést.

50

(51)  A vonatkozó statisztikákat a „Statistisk Sentralbyrå” adja ki és azok címe „Utenrikshandel med varer, årsserier 2006” (a 17. táblázat „Import etter handelsområder, verdensdeler og land” 2001–2006-ra és a 18. táblázat „Eksport etter handelsområder, verdensdeler og land” 2001–2006-ra). A statisztikák az alábbi címen érhetők el: http://www.ssb.no/emner/09/05/nos_utenriks/

51

Statistisk Sentralbyrå

Utenrikshandel med varer, årsserier 2006

Import etter handelsområder, verdensdeler og land

Eksport etter handelsområder, verdensdeler og land

(52)  A 92. sz. St. prp. (2004–2005) 14.3. szakasza, amely a 65. sz. St. prp. (2004–2005) 3.9. szakaszára hivatkozik.

52

(53)  A 125. sz. Innst. O. (2004–2005) 15.1. szakasza és a 92. sz. St. prp. (2004–2005) 14.3. szakasza, amely a 65. sz. St. prp. (2004–2005) 3.9. szakaszára hivatkozik.

53

(54)  Norvégiában a támogatott területek mértékéről és a támogatás szintjeiről szóló, 2006. július 19-i 226/06/COL határozat.

54

(55)  A K + F+I iránymutatás 1.4. szakaszának 29. és 30. pontja.

55

(56)  A 2004. február 25-i 364/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 63., 2004.2.28., 22. o.) módosított, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet (HL L 10., 2001.1.13., 33. o.). Mindkét rendeletet beépítették az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1.f pontjába. Az ott szereplő fogalommeghatározás megfelel a KKV-k állami támogatásáról szóló iránymutatásban szereplő fogalommeghatározásnak (lásd a II. rész 1.3. szakaszát).

56

(57)  A 20 % adómentes támogatás juttatása 28 % adókulcs mellett megfelel 27,8 % bruttó költségnek (27,8 28 %-a = 7,8 %, fizetendő adó és 20 % marad támogatásra).

57

(58)  Nem elegendő az az állítás a ki nem fizetett K + F munkához nyújtott támogatási programról szóló iránymutatásban, miszerint a maximális támogatási intenzitás megfelel a K + F+I iránymutatásnak.

58

(59)  Ezek megfelelnek a K + F+I iránymutatás 5.1.4. szakaszának személyi költségekről szóló a) pontjának, kiegészítő általános költségekről szóló e) pontjának és az egyéb működési költségekről szóló f) pontjának.

59

(60)  A közösségi kutatási keretprogram a Közösség fő eszköze az európai kutatás finanszírozására, és arra történő hivatkozás a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi keretrendszerében (HL C 323., 2006.12.30., 1. o.) található.

60

(61)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 18-i 1982/2006/EK határozata az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.).

61

(62)  A hetedik keretprogram alapján történő támogatás általános megállapodásmintájának II. melléklete B. része II.14.1. szakaszának g) pontja. A megállapodás szövege megtalálható a Kutatási Főigazgatóság webhelyén: http://ec.europa.eu/research/index.cfm

62

(63)  A (hetedik keretprogram támogatási megállapodásminta értelmezésére készült) „Hetedik kutatási keretprogram közvetett cselekvéseihez kapcsolódó pénzügyi kérdések útmutatója” 42. oldalán a „Nem támogatható költségek” című II.12.3. cikk szerint „az ilyen magánszemélyek választhatják az átlagos személyi költségek bevallását, a Bizottság által jóváhagyott, tanúsított módszertan alapján és a nemzeti jog (rendszerint adójog) által elismert jövedelmük (pl. adóbevallás) alapján”.

63

az ilyen magánszemélyek választhatják az átlagos személyi költségek bevallását, a Bizottság által jóváhagyott, tanúsított módszertan alapján és a nemzeti jog (rendszerint adójog) által elismert jövedelmük (pl. adóbevallás) alapján

(64)  Az ipari munkások 348 300 NOK éves bére, szemben az általános mérnökök 460 000 NOK (illetve 530 000 NOK), bérével 500 NOK óradíjat eredményez, szemben a 772,80 (illetve 890,40) NOK óradíjjal, ha a módszertan a kiindulási alap. A munkaerőköltség-elem 232,20 NOK ipari munkások esetében, szemben az általános mérnökök esetében a 333,33, illetve 353,33 NOK értékkel.

64

(65)  Valójában minden egyedi eset ellenőrzése hasonló a módszertan egyszeri ellenőrzésével, vagy még szigorúbb is annál.

65

(66)  A működési költségelem 267,80 NOK, ami a kombinált óradíj és a munkaerőköltség-elem különbözete: 500 NOK – 232,20 NOK = 267,80 NOK.

66

(67)  A 2003. február 5-i 16/03/COL határozattal módosított, 2002. szeptember 25-i 171/02/COL határozat.

67

(68)  A K + F+I iránymutatás 122–124 pontja.

68

(69)  Valójában az egy vállalkozásra vonatkozó korlát szigorúbb, mint az egy projektre vonatkozó. Emellett ha egy vállalkozás ugyanarra a projektre a program alapján évente a maximális mértékű támogatásban részesülne a program teljes fennállása idején, még mindig nem érné el a 7,5 millió EUR felső határértéket.

69

(70)  Kivéve, ha a változások lehetővé teszik a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 27. cikkében említett végrehajtási rendelkezésekről szóló, 2004. július 14-i 195/04/COL határozat (HL L 139., 2006.5.25., 37. o.) szerinti egyszerűsített eljárás keretében történő bejelentést.

70

---

V A 2009. december 1-je után az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

JOGI AKTUSOK, MELYEK KIHIRDETÉSE KÖTELEZŐ

| 17.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/36

---

A BIZOTTSÁG 1235/2009/EU RENDELETE

(2009. december 16.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. december 17-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 16-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 54,6 |
| MA | 78,2 |
| TN | 111,3 |
| TR | 73,2 |
| ZZ | 79,3 |
| 0707 00 05 | EG | 155,5 |
| MA | 59,4 |
| TR | 89,2 |
| ZZ | 101,4 |
| 0709 90 70 | MA | 45,7 |
| TR | 104,6 |
| ZZ | 75,2 |
| 0709 90 80 | EG | 175,4 |
| ZZ | 175,4 |
| 0805 10 20 | MA | 58,2 |
| TR | 70,0 |
| ZA | 57,0 |
| ZZ | 61,7 |
| 0805 20 10 | MA | 77,7 |
| TR | 58,0 |
| ZZ | 67,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 38,5 |
| IL | 65,1 |
| TR | 71,4 |
| ZZ | 58,3 |
| 0805 50 10 | TR | 68,6 |
| ZZ | 68,6 |
| 0808 10 80 | CA | 76,2 |
| CN | 98,3 |
| MK | 24,5 |
| US | 90,8 |
| ZZ | 72,5 |
| 0808 20 50 | CN | 41,5 |
| TR | 97,0 |
| US | 151,3 |
| ZZ | 96,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

54,6

MA

78,2

TN

111,3

TR

73,2

ZZ

79,3

0707 00 05

EG

155,5

MA

59,4

TR

89,2

ZZ

101,4

0709 90 70

MA

45,7

TR

104,6

ZZ

75,2

0709 90 80

EG

175,4

ZZ

175,4

0805 10 20

MA

58,2

TR

70,0

ZA

57,0

ZZ

61,7

0805 20 10

MA

77,7

TR

58,0

ZZ

67,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

38,5

IL

65,1

TR

71,4

ZZ

58,3

0805 50 10

TR

68,6

ZZ

68,6

0808 10 80

CA

76,2

CN

98,3

MK

24,5

US

90,8

ZZ

72,5

0808 20 50

CN

41,5

TR

97,0

US

151,3

ZZ

96,6

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 17.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/38

---

A BIZOTTSÁG 1236/2009/EU RENDELETE

(2009. december 10.)

az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig történő alkalmazásáról szóló 732/2008/EK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig történő alkalmazásáról, illetve az 552/97/EK és az 1933/2006/EK rendelet, valamint az 1100/2006/EK és a 964/2007/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló, 2008. július 22-i 732/2008/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikkére,

az általános preferenciarendszer-bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 2009/454/EK határozattal (2) módosított 2008. december 9-i 2008/938/EK bizottsági határozat (3) létrehozta azoknak a kedvezményezett országoknak a listáját, amelyek a 2009. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakban megfelelnek a 732/2008/EK rendeletben meghatározott, fenntartható fejlődésre és jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásnak. |
| --- | --- |

(1)

A 2009/454/EK határozattal (2) módosított 2008. december 9-i 2008/938/EK bizottsági határozat (3) létrehozta azoknak a kedvezményezett országoknak a listáját, amelyek a 2009. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakban megfelelnek a 732/2008/EK rendeletben meghatározott, fenntartható fejlődésre és jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásnak.

| (2) | A 732/2008/EK rendelet I. mellékletének E. oszlopába fel kell venni a fenntartható fejlődésre és jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás kedvezményezett országaira vonatkozó információt. Ezért a 732/2008/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(2)

A 732/2008/EK rendelet I. mellékletének E. oszlopába fel kell venni a fenntartható fejlődésre és jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás kedvezményezett országaira vonatkozó információt. Ezért a 732/2008/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 732/2008/EK rendelet I. melléklete helyébe az e rendelet mellékletében található szöveg lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 10-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 211., 2008.8.6., 1. o.

1

(2)  HL L 149., 2009.6.12., 78. o.

2

(3)  HL L 334., 2008.12.12., 90. o.

3

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

Az általános tarifális preferenciák közösségi rendszerének kedvezményezett országai
   (1)
  és területei

| A oszlop | : | a Közösség külkereskedelmi statisztikáihoz használt ország- és területnómenklatúra szerinti betűkód |
| --- | --- | --- |
| B oszlop | : | az ország vagy terület neve |
| C oszlop | : | az(ok) az áruosztály(ok), amely(ek) tekintetében megszűntek az érintett kedvezményezett országra vonatkozó tarifális preferenciák (13. cikk) |
| D oszlop | : | a legkevésbé fejlett országokra vonatkozó különleges előírás hatálya alá tartozó országok (11. cikk) |
| E oszlop | : | a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás hatálya alá tartozó ország (7. cikk) |

A oszlop

:

a Közösség külkereskedelmi statisztikáihoz használt ország- és területnómenklatúra szerinti betűkód

B oszlop

:

az ország vagy terület neve

C oszlop

:

az(ok) az áruosztály(ok), amely(ek) tekintetében megszűntek az érintett kedvezményezett országra vonatkozó tarifális preferenciák (13. cikk)

D oszlop

:

a legkevésbé fejlett országokra vonatkozó különleges előírás hatálya alá tartozó országok (11. cikk)

E oszlop

:

a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás hatálya alá tartozó ország (7. cikk)

| A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AE | Egyesült Arab Emírségek | | | | |
| AF | Afganisztán | | | X | |
| AG | Antigua és Barbuda | | | | |
| AI | Anguilla | | | | |
| AM | Örményország | | | | X |
| AN | Holland Antillák | | | | |
| AO | Angola | | | X | |
| AQ | Antarktisz | | | | |
| AR | Argentína | | | | |
| AS | Amerikai Szamoa | | | | |
| AW | Aruba | | | | |
| AZ | Azerbajdzsán | | | | X |
| BB | Barbados | | | | |
| BD | Banglades | | | X | |
| BF | Burkina Faso | | | X | |
| BH | Bahrein | | | | |
| BI | Burundi | | | X | |
| BJ | Benin | | | X | |
| BM | Bermuda | | | | |
| BN | Brunei Darussalam | | | | |
| BO | Bolívia | | | | X |
| BR | Brazília | IV. áruosztály | Élelmiszer-készítmények; italok, alkoholtartalmú folyadékok és ecet; dohány és elkészített dohánypótlók | | |
| IX. áruosztály | Fa és faipari termékek; faszén; parafa és parafa áruk; szalmából, eszpartófűből vagy más fonásanyagokból készült áruk; kosárkötő- és fonásáruk | | |
| BS | Bahama-szigetek | | | | |
| BT | Bhután | | | X | |
| BV | Bouvet-sziget | | | | |
| BW | Botswana | | | | |
| BY | Fehéroroszország | | | | |
| BZ | Belize | | | | |
| CC | Kókusz-szigetek (vagy Keeling-szigetek) | | | | |
| CD | Kongói Demokratikus Köztársaság | | | X | |
| CF | Közép-afrikai Köztársaság | | | X | |
| CG | Kongó | | | | |
| CI | Elefántcsontpart | | | | |
| CK | Cook-szigetek | | | | |
| CM | Kamerun | | | | |
| CN | Kínai Népköztársaság | VI. áruosztály | A vegyipar és vele rokon iparok termékei | | |
| VII. áruosztály | Műanyagok és ezekből készült áruk; gumi és ebből készült áruk | | |
| VIII. áruosztály | Nyersbőr, kikészített bőr, szőrme és ezekből készült áruk; nyerges- és szíjgyártóáruk; utazási cikkek, táskák és hasonló tartók; bélből készült áruk (a selyemhernyóbélből készült áruk kivételével) | | |
| IX. áruosztály | Fa és faipari termékek; faszén; parafa és parafa áruk; szalmából, eszpartófűből vagy más fonásanyagokból készült áruk; kosárkötő- és fonásáruk | | |
| XIa. áruosztály | Textilipari alapanyagok; XIb. áruosztály – Textiláruk | | |
| XII. áruosztály | Lábbeli; fejfedő; esernyők, napernyők, sétabotok, botszékek, ostorok, lovaglókorbácsok, valamint ezek részei; kikészített tollak és ebből készült áruk; művirágok; emberhajból készült áruk | | |
| XIII. áruosztály | Kőből, gipszből, cementből, azbesztből, csillámból és hasonló anyagokból készült áruk; kerámiacikkek; üvegek és üvegáruk | | |
| XIV. áruosztály | Természetes vagy tenyésztett gyöngyök, drágakövek vagy féldrágakövek, nemesfémek, nemesfémmel plattírozott fémek és ezekből készült áruk; ékszerutánzatok; érmék | | |
| XV. áruosztály | Nem nemesfémek és ezekből készült áruk | | |
| XVI. áruosztály | Gépek és mechanikus berendezések; villamossági cikkek; ezek alkatrészei; hangfelvevő és -lejátszó készülékek, kép- és hangfelvevő és -lejátszó készülékek televízióhoz; ezek alkatrészei és tartozékai | | |
| XVII. áruosztály | Járművek, légi járművek, vízi járművek és szállítás céljára szolgáló felszerelések | | |
| XVIII. áruosztály | Optikai, fényképészeti, mozgófényképészeti, mérő-, ellenőrző, precíziós, orvosi vagy sebészeti műszerek és készülékek; órák és kisórák; hangszerek; ezek alkatrészei és tartozékai | | |
| XX. áruosztály | Különféle áruk | | |
| CO | Kolumbia | | | | X |
| CR | Costa Rica | | | | X |
| CU | Kuba | | | | |
| CV | Zöld-foki-szigetek | | | X | |
| CX | Karácsony-sziget | | | | |
| DJ | Dzsibuti | | | X | |
| DM | Dominika | | | | |
| DO | Dominikai Köztársaság | | | | |
| DZ | Algéria | | | | |
| EC | Ecuador | | | | X |
| EG | Egyiptom | | | | |
| ER | Eritrea | | | X | |
| ET | Etiópia | | | X | |
| FJ | Fidzsi-szigetek | | | | |
| FK | Falkland-szigetek | | | | |
| FM | Mikronéziai Szövetségi Államok | | | | |
| GA | Gabon | | | | |
| GD | Grenada | | | | |
| GE | Grúzia | | | | X |
| GH | Ghána | | | | |
| GI | Gibraltár | | | | |
| GL | Grönland | | | | |
| GM | Gambia | | | X | |
| GN | Guinea | | | X | |
| GQ | Egyenlítői-Guinea | | | X | |
| GS | Dél-Georgia és Déli-Sandwich-szigetek | | | | |
| GT | Guatemala | | | | X |
| GU | Guam | | | | |
| GW | Bissau-Guinea | | | X | |
| GY | Guyana | | | | |
| HM | Heard-sziget és McDonald-szigetek | | | | |
| HN | Honduras | | | | X |
| HT | Haiti | | | X | |
| ID | Indonézia | III. áruosztály | Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek bontási termékei; elkészített ételzsír; állati vagy növényi eredetű viasz | | |
| IN | India | XIa. áruosztály | Textílipari alapanyagok | | |
| IO | Brit Indiai-óceáni Terület | | | | |
| IQ | Irak | | | | |
| IR | Irán | | | | |
| JM | Jamaica | | | | |
| JO | Jordánia | | | | |
| KE | Kenya | | | | |
| KG | Kirgizisztán | | | | |
| KH | Kambodzsa | | | X | |
| KI | Kiribati | | | X | |
| KM | Comore-szigetek | | | X | |
| KN | Saint Kitts és Nevis | | | | |
| KW | Kuvait | | | | |
| KY | Kajmán-szigetek | | | | |
| KZ | Kazahsztán | | | | |
| LA | Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság | | | X | |
| LB | Libanon | | | | |
| LC | Saint Lucia | | | | |
| LK | Srí Lanka | | | | X |
| LR | Libéria | | | X | |
| LS | Lesotho | | | X | |
| LY | Líbiai Arab Szocialista Nagy Népi Közösség | | | | |
| MA | Marokkó | | | | |
| MG | Madagaszkár | | | X | |
| MH | Marshall-szigetek | | | | |
| ML | Mali | | | X | |
| MM | Mianmar | | | X | |
| MN | Mongólia | | | | X |
| MO | Makaó | | | | |
| MP | Északi-Mariana-szigetek | | | | |
| MR | Mauritánia | | | X | |
| MS | Montserrat | | | | |
| MU | Mauritius | | | | |
| MV | Maldív-szigetek | | | X | |
| MW | Malawi | | | X | |
| MX | Mexikó | | | | |
| MY | Malajzia | III. áruosztály | Állati vagy növényi zsír és olaj, valamint ezek bontási termékei; elkészített ételzsír; állati vagy növényi eredetű viasz | | |
| MZ | Mozambik | | | X | |
| NA | Namíbia | | | | |
| NC | Új-Kaledónia | | | | |
| NE | Niger | | | X | |
| NF | Norfolk-sziget | | | | |
| NG | Nigéria | | | | |
| NI | Nicaragua | | | | X |
| NP | Nepál | | | X | |
| NR | Nauru | | | | |
| NU | Niue | | | | |
| OM | Omán | | | | |
| PA | Panama | | | | |
| PE | Peru | | | | X |
| PF | Francia Polinézia | | | | |
| PG | Pápua Új-Guinea | | | | |
| PH | Fülöp-szigetek | | | | |
| PK | Pakisztán | | | | |
| PM | Saint-Pierre és Miquelon | | | | |
| PN | Pitcairn-szigetek | | | | |
| PW | Palau | | | | |
| PY | Paraguay | | | | X |
| QA | Katar | | | | |
| RU | Oroszországi Föderáció | | | | |
| RW | Ruanda | | | X | |
| SA | Szaúd-Arábia | | | | |
| SB | Salamon-szigetek | | | X | |
| SC | Seychelle-szigetek | | | | |
| SD | Szudán | | | X | |
| SH | Szent Ilona | | | | |
| SL | Sierra Leone | | | X | |
| SN | Szenegál | | | X | |
| SO | Szomália | | | X | |
| SR | Suriname | | | | |
| ST | São Tomé és Príncipe | | | X | |
| SV | Salvador | | | | X |
| SY | Szíriai Arab Köztársaság | | | | |
| SZ | Szváziföld | | | | |
| TC | Turks- és Caicos-szigetek | | | | |
| TD | Csád | | | X | |
| TF | Francia Déli Területek | | | | |
| TG | Togo | | | X | |
| TH | Thaiföld | XIV. áruosztály | Természetes vagy tenyésztett gyöngyök, drágakövek vagy féldrágakövek, nemesfémek, nemesfémmel plattírozott fémek és ezekből készült áruk; ékszerutánzatok; érmék | | |
| TJ | Tádzsikisztán | | | | |
| TK | Tokelau-szigetek | | | | |
| TL | Kelet-Timor | | | X | |
| TM | Türkmenisztán | | | | |
| TN | Tunézia | | | | |
| TO | Tonga | | | | |
| TT | Trinidad és Tobago | | | | |
| TV | Tuvalu | | | X | |
| TZ | Tanzánia | | | X | |
| UA | Ukrajna | | | | |
| UG | Uganda | | | X | |
| UM | Az Amerikai Egyesült Államok Külső Szigetei | | | | |
| UY | Uruguay | | | | |
| UZ | Üzbegisztán | | | | |
| VC | Saint Vincent és Grenadine-szigetek | | | | |
| VE | Venezuela | | | | |
| VG | Brit Virgin-szigetek | | | | |
| VI | Amerikai Virgin-szigetek | | | | |
| VN | Vietnam | XII. áruosztály | Lábbeli; fejfedő; esernyők, napernyők, sétabotok, botszékek, ostorok, lovaglókorbácsok, valamint ezek részei; kikészített tollak és ebből készült áruk; művirágok; emberhajból készült áruk | | |
| VU | Vanuatu | | | X | |
| WF | Wallis- és Futuna-szigetek | | | | |
| WS | Szamoa | | | X | |
| YE | Jemen | | | X | |
| YT | Mayotte | | | | |
| ZA | Dél-Afrika | | | | |
| ZM | Zambia | | | X | |
| ZW | Zimbabwe” | | | | |

A

B

C

D

E

AE

Egyesült Arab Emírségek

AF

Afganisztán

X

AG

Antigua és Barbuda

AI

Anguilla

AM

Örményország

X

AN

Holland Antillák

AO

Angola

X

AQ

Antarktisz

AR

Argentína

AS

Amerikai Szamoa

AW

Aruba

AZ

Azerbajdzsán

X

BB

Barbados

BD

Banglades

X

BF

Burkina Faso

X

BH

Bahrein

BI

Burundi

X

BJ

Benin

X

BM

Bermuda

BN

Brunei Darussalam

BO

Bolívia

X

BR

Brazília

IV. áruosztály

Élelmiszer-készítmények; italok, alkoholtartalmú folyadékok és ecet; dohány és elkészített dohánypótlók

IX. áruosztály

Fa és faipari termékek; faszén; parafa és parafa áruk; szalmából, eszpartófűből vagy más fonásanyagokból készült áruk; kosárkötő- és fonásáruk

BS

Bahama-szigetek

BT

Bhután

X

BV

Bouvet-sziget

BW

Botswana

BY

Fehéroroszország

BZ

Belize

CC

Kókusz-szigetek (vagy Keeling-szigetek)

CD

Kongói Demokratikus Köztársaság

X

CF

Közép-afrikai Köztársaság

X

CG

Kongó

CI

Elefántcsontpart

CK

Cook-szigetek

CM

Kamerun

CN

Kínai Népköztársaság

VI. áruosztály

A vegyipar és vele rokon iparok termékei

VII. áruosztály

Műanyagok és ezekből készült áruk; gumi és ebből készült áruk

VIII. áruosztály

Nyersbőr, kikészített bőr, szőrme és ezekből készült áruk; nyerges- és szíjgyártóáruk; utazási cikkek, táskák és hasonló tartók; bélből készült áruk (a selyemhernyóbélből készült áruk kivételével)

IX. áruosztály

Fa és faipari termékek; faszén; parafa és parafa áruk; szalmából, eszpartófűből vagy más fonásanyagokból készült áruk; kosárkötő- és fonásáruk

XIa. áruosztály

Textilipari alapanyagok; XIb. áruosztály – Textiláruk

XII. áruosztály

Lábbeli; fejfedő; esernyők, napernyők, sétabotok, botszékek, ostorok, lovaglókorbácsok, valamint ezek részei; kikészített tollak és ebből készült áruk; művirágok; emberhajból készült áruk

XIII. áruosztály

Kőből, gipszből, cementből, azbesztből, csillámból és hasonló anyagokból készült áruk; kerámiacikkek; üvegek és üvegáruk

XIV. áruosztály

Természetes vagy tenyésztett gyöngyök, drágakövek vagy féldrágakövek, nemesfémek, nemesfémmel plattírozott fémek és ezekből készült áruk; ékszerutánzatok; érmék

XV. áruosztály

Nem nemesfémek és ezekből készült áruk

XVI. áruosztály

Gépek és mechanikus berendezések; villamossági cikkek; ezek alkatrészei; hangfelvevő és -lejátszó készülékek, kép- és hangfelvevő és -lejátszó készülékek televízióhoz; ezek alkatrészei és tartozékai

XVII. áruosztály

Járművek, légi járművek, vízi járművek és szállítás céljára szolgáló felszerelések

XVIII. áruosztály

Optikai, fényképészeti, mozgófényképészeti, mérő-, ellenőrző, precíziós, orvosi vagy sebészeti műszerek és készülékek; órák és kisórák; hangszerek; ezek alkatrészei és tartozékai

XX. áruosztály

Különféle áruk

CO

Kolumbia

X

CR

Costa Rica

X

CU

Kuba

CV

Zöld-foki-szigetek

X

CX

Karácsony-sziget

DJ

Dzsibuti

X

DM

Dominika

DO

Dominikai Köztársaság

DZ

Algéria

EC

Ecuador

X

EG

Egyiptom

ER

Eritrea

X

ET

Etiópia

X

FJ

Fidzsi-szigetek

FK

Falkland-szigetek

FM

Mikronéziai Szövetségi Államok

GA

Gabon

GD

Grenada

GE

Grúzia

X

GH

Ghána

GI

Gibraltár

GL

Grönland

GM

Gambia

X

GN

Guinea

X

GQ

Egyenlítői-Guinea

X

GS

Dél-Georgia és Déli-Sandwich-szigetek

GT

Guatemala

X

GU

Guam

GW

Bissau-Guinea

X

GY

Guyana

HM

Heard-sziget és McDonald-szigetek

HN

Honduras

X

HT

Haiti

X

ID

Indonézia

III. áruosztály

Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek bontási termékei; elkészített ételzsír; állati vagy növényi eredetű viasz

IN

India

XIa. áruosztály

Textílipari alapanyagok

IO

Brit Indiai-óceáni Terület

IQ

Irak

IR

Irán

JM

Jamaica

JO

Jordánia

KE

Kenya

KG

Kirgizisztán

KH

Kambodzsa

X

KI

Kiribati

X

KM

Comore-szigetek

X

KN

Saint Kitts és Nevis

KW

Kuvait

KY

Kajmán-szigetek

KZ

Kazahsztán

LA

Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság

X

LB

Libanon

LC

Saint Lucia

LK

Srí Lanka

X

LR

Libéria

X

LS

Lesotho

X

LY

Líbiai Arab Szocialista Nagy Népi Közösség

MA

Marokkó

MG

Madagaszkár

X

MH

Marshall-szigetek

ML

Mali

X

MM

Mianmar

X

MN

Mongólia

X

MO

Makaó

MP

Északi-Mariana-szigetek

MR

Mauritánia

X

MS

Montserrat

MU

Mauritius

MV

Maldív-szigetek

X

MW

Malawi

X

MX

Mexikó

MY

Malajzia

III. áruosztály

Állati vagy növényi zsír és olaj, valamint ezek bontási termékei; elkészített ételzsír; állati vagy növényi eredetű viasz

MZ

Mozambik

X

NA

Namíbia

NC

Új-Kaledónia

NE

Niger

X

NF

Norfolk-sziget

NG

Nigéria

NI

Nicaragua

X

NP

Nepál

X

NR

Nauru

NU

Niue

OM

Omán

PA

Panama

PE

Peru

X

PF

Francia Polinézia

PG

Pápua Új-Guinea

PH

Fülöp-szigetek

PK

Pakisztán

PM

Saint-Pierre és Miquelon

PN

Pitcairn-szigetek

PW

Palau

PY

Paraguay

X

QA

Katar

RU

Oroszországi Föderáció

RW

Ruanda

X

SA

Szaúd-Arábia

SB

Salamon-szigetek

X

SC

Seychelle-szigetek

SD

Szudán

X

SH

Szent Ilona

SL

Sierra Leone

X

SN

Szenegál

X

SO

Szomália

X

SR

Suriname

ST

São Tomé és Príncipe

X

SV

Salvador

X

SY

Szíriai Arab Köztársaság

SZ

Szváziföld

TC

Turks- és Caicos-szigetek

TD

Csád

X

TF

Francia Déli Területek

TG

Togo

X

TH

Thaiföld

XIV. áruosztály

Természetes vagy tenyésztett gyöngyök, drágakövek vagy féldrágakövek, nemesfémek, nemesfémmel plattírozott fémek és ezekből készült áruk; ékszerutánzatok; érmék

TJ

Tádzsikisztán

TK

Tokelau-szigetek

TL

Kelet-Timor

X

TM

Türkmenisztán

TN

Tunézia

TO

Tonga

TT

Trinidad és Tobago

TV

Tuvalu

X

TZ

Tanzánia

X

UA

Ukrajna

UG

Uganda

X

UM

Az Amerikai Egyesült Államok Külső Szigetei

UY

Uruguay

UZ

Üzbegisztán

VC

Saint Vincent és Grenadine-szigetek

VE

Venezuela

VG

Brit Virgin-szigetek

VI

Amerikai Virgin-szigetek

VN

Vietnam

XII. áruosztály

Lábbeli; fejfedő; esernyők, napernyők, sétabotok, botszékek, ostorok, lovaglókorbácsok, valamint ezek részei; kikészített tollak és ebből készült áruk; művirágok; emberhajból készült áruk

VU

Vanuatu

X

WF

Wallis- és Futuna-szigetek

WS

Szamoa

X

YE

Jemen

X

YT

Mayotte

ZA

Dél-Afrika

ZM

Zambia

X

ZW

Zimbabwe”

---

(1)  A felsorolás azokat az országokat is tartalmazza, amelyek vonatkozásában ideiglenesen felfüggesztették a közösségi általános preferenciarendszert (Generalised System of Preferences, GSP), vagy amelyek esetleg nem teljesítették a közigazgatási együttműködésre vonatkozó követelményeket (ami előfeltétele annak, hogy az áru tarifális preferenciában részesüljön). A Bizottság vagy az érintett ország illetékes hatóságai naprakész jegyzéket tudnak biztosítani.

1

---

| 17.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/46

---

A BIZOTTSÁG 1237/2009/EU RENDELETE

(2009. december 11.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Marrone di Caprese Michelangelo [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban és 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét a „Marrone di Caprese Michelangelo” elnevezés bejegyzésére (2). |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban és 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét a „Marrone di Caprese Michelangelo” elnevezés bejegyzésére (2).

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

(2)  HL C 112., 2009.5.16., 17. o.

2

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

1.6. osztály.   Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

OLASZORSZÁG

Marrone di Caprese Michelangelo (OEM)

---

| 17.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/48

---

A BIZOTTSÁG 1238/2009/EU RENDELETE

(2009. december 11.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Pomodorino del Piennolo del Vesuvio [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét a „Pomodorino del Piennolo del Vesuvio” elnevezés bejegyzésére (2). |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét a „Pomodorino del Piennolo del Vesuvio” elnevezés bejegyzésére (2).

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

(2)  HL C 111., 2009.5.15., 21. o.

2

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

1.6. osztály   Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

OLASZORSZÁG

Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (OEM)

---

| 17.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/50

---

A BIZOTTSÁG 1239/2009/EU RENDELETE

(2009. december 15.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Crudo di Cuneo [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban és 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét a „Crudo di Cuneo” elnevezés bejegyzésére (2). |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban és 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét a „Crudo di Cuneo” elnevezés bejegyzésére (2).

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

(2)  HL C 112., 2009.5.16., 12. o.

2

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek

1.2. osztály   Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

OLASZORSZÁG

Crudo di Cuneo (OEM)

---

| 17.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/52

---

A BIZOTTSÁG 1240/2009/EU RENDELETE

(2009. december 16.)

a gabonaintervenciós központok meghatározásáról szóló 428/2008/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 41. cikkére, a 4. cikkével összefüggésben,

mivel:

| (1) | Észtország és Románia módosítás iránti kérelmet nyújtott be a 428/2008/EK bizottsági rendelet (2) I. mellékletében szereplő egyes intervenciós központok tekintetében annak érdekében, hogy megfelelőbb helyen található vagy a vonatkozó követelményeknek jobban megfelelő központok kerüljenek kiválasztásra. Helyénvaló helyt adni e kérelmeknek. |
| --- | --- |

(1)

Észtország és Románia módosítás iránti kérelmet nyújtott be a 428/2008/EK bizottsági rendelet (2) I. mellékletében szereplő egyes intervenciós központok tekintetében annak érdekében, hogy megfelelőbb helyen található vagy a vonatkozó követelményeknek jobban megfelelő központok kerüljenek kiválasztásra. Helyénvaló helyt adni e kérelmeknek.

| (2) | Ezért a 428/2008/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

Ezért a 428/2008/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 428/2008/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 129., 2008.5.17., 8. o.

2

---

MELLÉKLET

A 428/2008/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az „ÉSZTORSZÁG” címsorú táblázat helyébe a következő táblázat lép:









  Intervenciós központok | Közönséges búza | Árpa | Kukorica | Cirok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „ÉSZTORSZÁG |
| Tartu | + | + | - | - |
| Viljandi | + | + | - | - |
| Tamsalu | + | + | - | - |
| Keila | + | + | - | -” |

1.

Az „ÉSZTORSZÁG” címsorú táblázat helyébe a következő táblázat lép:

Intervenciós központok

Közönséges búza

Árpa

Kukorica

Cirok

„ÉSZTORSZÁG

Tartu

+

+

-

-

Viljandi

+

+

-

-

Tamsalu

+

+

-

-

Keila

+

+

-

-”

| 2. | A „ROMÁNIA” címsorú táblázat helyébe a következő táblázat lép:






  a) | a „Brăila” központra vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:









  Intervenciós központok | Közönséges búza | Árpa | Kukorica | Cirok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Brăila | + | + | + | -” |

2.

A „ROMÁNIA” címsorú táblázat helyébe a következő táblázat lép:

a)

a „Brăila” központra vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

Intervenciós központok

Közönséges búza

Árpa

Kukorica

Cirok

„Brăila

+

+

+

-”

| b) | a táblázat a „Brăila” központra vonatkozó sor után a következő sorral egészül ki:









  Intervenciós központok | Közönséges búza | Árpa | Kukorica | Cirok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Ianca | - | + | - | -” |

b)

a táblázat a „Brăila” központra vonatkozó sor után a következő sorral egészül ki:

Intervenciós központok

Közönséges búza

Árpa

Kukorica

Cirok

„Ianca

-

+

-

-”

| c) | a „Roman” központra vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:









  Intervenciós központok | Közönséges búza | Árpa | Kukorica | Cirok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Roman | + | + | - | -” |

c)

a „Roman” központra vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

Intervenciós központok

Közönséges búza

Árpa

Kukorica

Cirok

„Roman

+

+

-

-”

---

| 17.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/54 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/54

---

A BIZOTTSÁG 1241/2009/EU RENDELETE

(2009. december 16.)

a meghatározott harmadik országokból származó egyes vas- és acéltermékek behozatalára vonatkozó előzetes felügyelet hatályának fenntartásáról és frissítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. február 26-i 260/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikkére,

tekintettel az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 7-i 625/2009/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 9. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációkat követően,

mivel:

| (1) | A Bizottság a 76/2002/EK rendelettel (3) előzetes közösségi felügyeletet vezetett be a harmadik országokból származó egyes vas- és acéltermékek behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a 76/2002/EK rendelettel (3) előzetes közösségi felügyeletet vezetett be a harmadik országokból származó egyes vas- és acéltermékek behozatalára.

| (2) | Az Unió külkereskedelmi statisztikái nem állnak rendelkezésre az 1917/2000/EK bizottsági rendelet (4) által megállapított időszakokra. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió külkereskedelmi statisztikái nem állnak rendelkezésre az 1917/2000/EK bizottsági rendelet (4) által megállapított időszakokra.

| (3) | Bár a felügyelet 2002. évi bevezetése óta változott a helyzet, a nemzetközi acélpiaci fejlemények miatt továbbra is szükség van egy, a jövőbeni uniós behozatalokra vonatkozó, megbízható és gyors információs rendszerre. |
| --- | --- |

(3)

Bár a felügyelet 2002. évi bevezetése óta változott a helyzet, a nemzetközi acélpiaci fejlemények miatt továbbra is szükség van egy, a jövőbeni uniós behozatalokra vonatkozó, megbízható és gyors információs rendszerre.

| (4) | Megvizsgálták a jelenlegi felügyelet tárgyát képező termékek, valamint a jelenlegi felügyeleti rendszer tárgyát nem képező termékek – rozsdamentes acélból készült síkhengerelt termékek és nagyméretű hegesztett csövek – behozatalainak alakulását. Amiatt tűnt szükségesnek megvizsgálni az e további termékekre vonatkozó tendenciákat, mert ezek rendelkeznek a piacon a legnagyobb hozzáadott értékkel. |
| --- | --- |

(4)

Megvizsgálták a jelenlegi felügyelet tárgyát képező termékek, valamint a jelenlegi felügyeleti rendszer tárgyát nem képező termékek – rozsdamentes acélból készült síkhengerelt termékek és nagyméretű hegesztett csövek – behozatalainak alakulását. Amiatt tűnt szükségesnek megvizsgálni az e további termékekre vonatkozó tendenciákat, mert ezek rendelkeznek a piacon a legnagyobb hozzáadott értékkel.

| (5) | Az elmúlt években ezen acéltermékek EU-ba történő behozatala abszolút értékben jelentősen megnőtt (40 %-kal) 2005 és 2008 között. Annak ellenére, hogy a behozatal 2008 vége óta csökken, a behozatal csupán a kereslet visszaesését követte, és a felhasználáshoz képest jelentős maradt. |
| --- | --- |

(5)

Az elmúlt években ezen acéltermékek EU-ba történő behozatala abszolút értékben jelentősen megnőtt (40 %-kal) 2005 és 2008 között. Annak ellenére, hogy a behozatal 2008 vége óta csökken, a behozatal csupán a kereslet visszaesését követte, és a felhasználáshoz képest jelentős maradt.

| (6) | Nemzetközi viszonylatban az acélgyártás kapacitásai 2006–2008 között bővültek, és ez a növekedés várhatóan 2010-ig folytatódik. Két számjegyű kapacitásnövekedés várható a következő két évben több régióban, kiváltképpen Kínában, Indiában, Brazíliában és a Közel-Keleten. A kapacitásnövekedést tekintve a legfontosabb ország, Kína ma a világ nyersacélgyártó kapacitásának közel 40 %-át teszi ki, ami az EU éves acélfelhasználása háromszorosának felel meg. |
| --- | --- |

(6)

Nemzetközi viszonylatban az acélgyártás kapacitásai 2006–2008 között bővültek, és ez a növekedés várhatóan 2010-ig folytatódik. Két számjegyű kapacitásnövekedés várható a következő két évben több régióban, kiváltképpen Kínában, Indiában, Brazíliában és a Közel-Keleten. A kapacitásnövekedést tekintve a legfontosabb ország, Kína ma a világ nyersacélgyártó kapacitásának közel 40 %-át teszi ki, ami az EU éves acélfelhasználása háromszorosának felel meg.

| (7) | Figyelembe véve, hogy az EU fontos acélpiac a mennyiségek és az árak szempontjából az erős valuta miatt, valószínűsíthető, hogy amint a piac talpraáll, és erősödik a kereslet az uniós piacon, az acélgyártási kapacitástöbbletet az EU felé fogják irányítani. Ezzel szemben a közelmúltban különböző mértékben nehezedett a harmadik országok piacaihoz való hozzáférés, mivel számos földrajzi térségben (pl. Amerikában, Ázsiában, a Közel-Keleten) egyes országok intézkedéseket hoztak acéliparuk védelme vagy támogatása érdekében. Ezen intézkedések különböző formákban jelentek meg – pl. vámelés, engedélyezési követelmény, a belföldi beszerzés előírása –, és azokat a piacokat érintik, amelyeknek jelentős a részesedésük a globális felhasználásból. |
| --- | --- |

(7)

Figyelembe véve, hogy az EU fontos acélpiac a mennyiségek és az árak szempontjából az erős valuta miatt, valószínűsíthető, hogy amint a piac talpraáll, és erősödik a kereslet az uniós piacon, az acélgyártási kapacitástöbbletet az EU felé fogják irányítani. Ezzel szemben a közelmúltban különböző mértékben nehezedett a harmadik országok piacaihoz való hozzáférés, mivel számos földrajzi térségben (pl. Amerikában, Ázsiában, a Közel-Keleten) egyes országok intézkedéseket hoztak acéliparuk védelme vagy támogatása érdekében. Ezen intézkedések különböző formákban jelentek meg – pl. vámelés, engedélyezési követelmény, a belföldi beszerzés előírása –, és azokat a piacokat érintik, amelyeknek jelentős a részesedésük a globális felhasználásból.

| (8) | A nyersacél és a rozsdamentes acélból készült síkhengerelt termékek gyártása az EU-ban 2007-ben, illetve 2006-ban érte el a csúcspontot, 2008-ban pedig kezdett visszaesni. 2009 első félévében 43,2 %-os volt a csökkenés 2008 első félévéhez képest, a világ acéltermelése pedig 22,4 %-kal esett vissza ugyanezen időszak alatt. A válság az Unió összes fontos acélgyártó országára hatással volt; a válságra való reakcióként az acélgyártók csökkentették a gyártási napok számát, így növelve a kihasználatlan kapacitásokat. |
| --- | --- |

(8)

A nyersacél és a rozsdamentes acélból készült síkhengerelt termékek gyártása az EU-ban 2007-ben, illetve 2006-ban érte el a csúcspontot, 2008-ban pedig kezdett visszaesni. 2009 első félévében 43,2 %-os volt a csökkenés 2008 első félévéhez képest, a világ acéltermelése pedig 22,4 %-kal esett vissza ugyanezen időszak alatt. A válság az Unió összes fontos acélgyártó országára hatással volt; a válságra való reakcióként az acélgyártók csökkentették a gyártási napok számát, így növelve a kihasználatlan kapacitásokat.

| (9) | Valamennyi gyártó lényegesen csökkentette a foglalkoztatottak számát. 2009 júniusában az EU acélipari ágazatában foglalkoztatottak közel 40 %-át érintette a gazdasági válság állandó vagy átmeneti leépítések és csökkentett munkaidő formájában. |
| --- | --- |

(9)

Valamennyi gyártó lényegesen csökkentette a foglalkoztatottak számát. 2009 júniusában az EU acélipari ágazatában foglalkoztatottak közel 40 %-át érintette a gazdasági válság állandó vagy átmeneti leépítések és csökkentett munkaidő formájában.

| (10) | Az acéltermékek behozatalának közelmúltbeli tendenciái, az uniós gazdasági ágazat jelenlegi sérülékeny helyzete, az EU piacán mutatkozó változatlanul alacsony kereslet, valamint annak valószínűsége alapján, hogy a kereslet megerősödése esetén a jelenlegi és a jövőbeli kapacitástöbbletet az EU felé fogják irányítani, úgy tűnik, az uniós gyártókat a 260/2009/EK rendelet 11. cikke értelmében kár fenyegeti. |
| --- | --- |

(10)

Az acéltermékek behozatalának közelmúltbeli tendenciái, az uniós gazdasági ágazat jelenlegi sérülékeny helyzete, az EU piacán mutatkozó változatlanul alacsony kereslet, valamint annak valószínűsége alapján, hogy a kereslet megerősödése esetén a jelenlegi és a jövőbeli kapacitástöbbletet az EU felé fogják irányítani, úgy tűnik, az uniós gyártókat a 260/2009/EK rendelet 11. cikke értelmében kár fenyegeti.

| (11) | Így az Unió érdeke szükségessé teszi, hogy egyes acéltermékek behozatala továbbra is előzetes felügyelet alatt álljon annak érdekében, hogy előzetes statisztikai adatok álljanak rendelkezésre a behozatal alakulásának gyors elemzéséhez. Gyors és korai kereskedelmi adatokra van szükség ahhoz, hogy ellensúlyozni lehessen az európai acélpiacnak a nemzetközi acélpiacokon végbemenő hirtelen változásokkal szembeni sérülékenységét. Ez különösen fontos a jelenlegi, bizonytalan válsághelyzetben, mivel még nem tudni, hogy a kereslet strukturálisan fellendül-e, és hogy ebből az uniós gazdasági ágazatnak ténylegesen előnye származik-e majd. |
| --- | --- |

(11)

Így az Unió érdeke szükségessé teszi, hogy egyes acéltermékek behozatala továbbra is előzetes felügyelet alatt álljon annak érdekében, hogy előzetes statisztikai adatok álljanak rendelkezésre a behozatal alakulásának gyors elemzéséhez. Gyors és korai kereskedelmi adatokra van szükség ahhoz, hogy ellensúlyozni lehessen az európai acélpiacnak a nemzetközi acélpiacokon végbemenő hirtelen változásokkal szembeni sérülékenységét. Ez különösen fontos a jelenlegi, bizonytalan válsághelyzetben, mivel még nem tudni, hogy a kereslet strukturálisan fellendül-e, és hogy ebből az uniós gazdasági ágazatnak ténylegesen előnye származik-e majd.

| (12) | Ezenkívül, tekintettel a rozsdamentes acélból készült síkhengerelt termékek és a nagyméretű hegesztett csövek piacának alakulására, az érintett gazdasági ágazatok helyzetére, valamint arra, hogy az acélbehozatalt ellenőrző hasonló rendszerek e termékekre is kiterjednek, helyénvaló kiterjeszteni e rendszer hatályát az I. mellékletben felsorolt termékekre is. |
| --- | --- |

(12)

Ezenkívül, tekintettel a rozsdamentes acélból készült síkhengerelt termékek és a nagyméretű hegesztett csövek piacának alakulására, az érintett gazdasági ágazatok helyzetére, valamint arra, hogy az acélbehozatalt ellenőrző hasonló rendszerek e termékekre is kiterjednek, helyénvaló kiterjeszteni e rendszer hatályát az I. mellékletben felsorolt termékekre is.

| (13) | Figyelembe véve a fent említett fejleményeket, valamint azt, hogy olyan egyéb jelentős acélgyártó országok, mint Kanada és az Amerikai Egyesült Államok nemrégiben úgy döntöttek, hogy meghosszabbítják az acélbehozatalt ellenőrző hasonló rendszereik működési időtartamát (2011. augusztus 31-ig, illetve 2013. március 21-ig meghosszabbítva), helyénvaló, hogy e rendszer 2012. december 31-ig folytassa működését. |
| --- | --- |

(13)

Figyelembe véve a fent említett fejleményeket, valamint azt, hogy olyan egyéb jelentős acélgyártó országok, mint Kanada és az Amerikai Egyesült Államok nemrégiben úgy döntöttek, hogy meghosszabbítják az acélbehozatalt ellenőrző hasonló rendszereik működési időtartamát (2011. augusztus 31-ig, illetve 2013. március 21-ig meghosszabbítva), helyénvaló, hogy e rendszer 2012. december 31-ig folytassa működését.

| (14) | A szükségtelen korlátozások minimálisra csökkentése és a határközeli vállalkozások tevékenységei túlzott megzavarásának elkerülése érdekében az e rendelet alkalmazásából kizárt behozatalok nettó tömege továbbra is 2 500 kg marad, |
| --- | --- |

(14)

A szükségtelen korlátozások minimálisra csökkentése és a határközeli vállalkozások tevékenységei túlzott megzavarásának elkerülése érdekében az e rendelet alkalmazásából kizárt behozatalok nettó tömege továbbra is 2 500 kg marad,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 76/2002/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az előzetes felügyelet hatályát ki kell terjeszteni az I. mellékletben felsorolt termékekre. |
| --- | --- |

1.

Az előzetes felügyelet hatályát ki kell terjeszteni az I. mellékletben felsorolt termékekre.

| 2. | A 6. cikkben a „2009. december 31-ig” szöveget el kell hagyni, és helyébe a „2012. december 31-ig” szöveg lép. |
| --- | --- |

2.

A 6. cikkben a „2009. december 31-ig” szöveget el kell hagyni, és helyébe a „2012. december 31-ig” szöveg lép.

| 3. | Az illetékes nemzeti hatóságok listája helyébe a II. mellékletben szereplő lista lép. |
| --- | --- |

3.

Az illetékes nemzeti hatóságok listája helyébe a II. mellékletben szereplő lista lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 84., 2009.3.31., 1. o.

1

(2)  HL L 185., 2009.7.17., 1. o.

2

(3)  HL L 16., 2002.1.18., 3. o.

3

(4)  HL L 229., 2000.9.9., 14. o.

4

---

I. MELLÉKLET

Az előzetes felügyelet alá tartozó termékek listájára felveendő termékek listája

| | 7219 11 00 |
| --- | --- |

7219 11 00

| | 7219 12 10 |
| --- | --- |

7219 12 10

| | 7219 12 90 |
| --- | --- |

7219 12 90

| | 7219 13 10 |
| --- | --- |

7219 13 10

| | 7219 13 90 |
| --- | --- |

7219 13 90

| | 7219 14 10 |
| --- | --- |

7219 14 10

| | 7219 14 90 |
| --- | --- |

7219 14 90

| | 7219 21 10 |
| --- | --- |

7219 21 10

| | 7219 21 90 |
| --- | --- |

7219 21 90

| | 7219 22 10 |
| --- | --- |

7219 22 10

| | 7219 22 90 |
| --- | --- |

7219 22 90

| | 7219 23 00 |
| --- | --- |

7219 23 00

| | 7219 24 00 |
| --- | --- |

7219 24 00

| | 7219 31 00 |
| --- | --- |

7219 31 00

| | 7219 32 10 |
| --- | --- |

7219 32 10

| | 7219 32 90 |
| --- | --- |

7219 32 90

| | 7219 33 10 |
| --- | --- |

7219 33 10

| | 7219 33 90 |
| --- | --- |

7219 33 90

| | 7219 34 10 |
| --- | --- |

7219 34 10

| | 7219 34 90 |
| --- | --- |

7219 34 90

| | 7219 35 10 |
| --- | --- |

7219 35 10

| | 7219 35 90 |
| --- | --- |

7219 35 90

| | 7219 90 20 |
| --- | --- |

7219 90 20

| | 7219 90 80 |
| --- | --- |

7219 90 80

| | 7220 11 00 |
| --- | --- |

7220 11 00

| | 7220 12 00 |
| --- | --- |

7220 12 00

| | 7220 20 21 |
| --- | --- |

7220 20 21

| | 7220 20 29 |
| --- | --- |

7220 20 29

| | 7220 20 41 |
| --- | --- |

7220 20 41

| | 7220 20 49 |
| --- | --- |

7220 20 49

| | 7220 20 81 |
| --- | --- |

7220 20 81

| | 7220 20 89 |
| --- | --- |

7220 20 89

| | 7220 90 20 |
| --- | --- |

7220 90 20

| | 7220 90 80 |
| --- | --- |

7220 90 80

| | 7228 50 20 |
| --- | --- |

7228 50 20

| | A teljes 7305 KN vámtarifaszám |
| --- | --- |

A teljes 7305 KN vámtarifaszám

---

II. MELLÉKLET

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

СПИСЪК НА КОМПЕТЕНТНИТЕ НАЦИОНАЛНИ ОРГАНИ

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES

ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI

VALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTS

ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TAL-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

LISTA WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE COMPETENTE

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

| | BELGIQUE/BELGIË





  Service public fédéral de l’économie, des PME, des classes moyennes et de l’énergie |
| --- | --- |
| Direction générale du potentiel économique |
| Service des licences |
| Rue de Louvain 44 |
| 1000 Bruxelles |
| BELGIQUE |
| Tél. +32 25486469 |
| Fax +32 22775063 |

BELGIQUE/BELGIË

Service public fédéral de l’économie, des PME, des classes moyennes et de l’énergie

Direction générale du potentiel économique

Service des licences

Rue de Louvain 44

1000 Bruxelles

BELGIQUE

Tél. +32 25486469

Fax +32 22775063

| Federale Overheidsdienst Economie, Kmo, Middenstand & Energie |
| --- |
| Algemene Directie Economisch Potentieel |
| Dienst Vergunningen |
| Leuvenseweg 44 |
| 1000 Brussel |
| BELGIË |
| Tel. +32 25486469 |
| Fax +32 22775063 |

Federale Overheidsdienst Economie, Kmo, Middenstand & Energie

Algemene Directie Economisch Potentieel

Dienst Vergunningen

Leuvenseweg 44

1000 Brussel

BELGIË

Tel. +32 25486469

Fax +32 22775063

| | БЪЛГАРИЯ





  Министерство на икономиката, енергетиката и туризма Дирекция дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“ |
| --- | --- |
| ул. „Славянска“No 8 |
| 1052 София |
| Тел. +359 29407008 / +359 29407673 /+359 29407800 |
| Факс +359 29815041 /+359 29804710 / +359 29883654 |

БЪЛГАРИЯ

Министерство на икономиката, енергетиката и туризма Дирекция дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“

ул. „Славянска“No 8

1052 София

Тел. +359 29407008 / +359 29407673 /+359 29407800

Факс +359 29815041 /+359 29804710 / +359 29883654

| | ČESKÁ REPUBLIKA





  Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- | --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 224907111 |
| Fax +420 224212133 |

ČESKÁ REPUBLIKA

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 224907111

Fax +420 224212133

| | DANMARK





  Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- | --- |
| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| Langelinie Allé 17 |
| 2100 København Ø |
| Tlf. +45 35466030 |
| Fax +45 35466029 |
| Fax +45 35466001 |

DANMARK

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Langelinie Allé 17

2100 København Ø

Tlf. +45 35466030

Fax +45 35466029

Fax +45 35466001

| | DEUTSCHLAND





  Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA) |
| --- | --- |
| Frankfurter Straße 29-35 |
| 65760 Eschborn 1 |
| DEUTSCHLAND |
| Tel. +49 61969080 |
| Fax +49 6196908800 |

DEUTSCHLAND

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA)

Frankfurter Straße 29-35

65760 Eschborn 1

DEUTSCHLAND

Tel. +49 61969080

Fax +49 6196908800

| | EESTI





  Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium |
| --- | --- |
| Harju 11 |
| 15072 Tallinn |
| Tel. +372 6256400 |
| Faks +372 6313660 |

EESTI

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

15072 Tallinn

Tel. +372 6256400

Faks +372 6313660

| | FRANCE





  Ministère de l’économie, de l’Industrie et de l’emploi |
| --- | --- |
| Direction générale de la compétitivité, de l’industrie et des services |
| Sous-direction «industries de santé, de la chimie et des nouveaux matériaux» |
| Bureau «matérieaux du futur et nouveaux procédés» |
| Le Bervil |
| 12 rue Villiot |
| 75572 Paris Cedex 12 |
| FRANCE |
| Tél. +33 153449026 |
| Fax +33 153449172 |

FRANCE

Ministère de l’économie, de l’Industrie et de l’emploi

Direction générale de la compétitivité, de l’industrie et des services

Sous-direction «industries de santé, de la chimie et des nouveaux matériaux»

Bureau «matérieaux du futur et nouveaux procédés»

Le Bervil

12 rue Villiot

75572 Paris Cedex 12

FRANCE

Tél. +33 153449026

Fax +33 153449172

| | ITALIA





  Ministero delle Attività produttive |
| --- | --- |
| Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi |
| Viale America 341 |
| 00144 Roma RM |
| ITALIA |
| Tel. +39 0659647517 / +39 0659932471 / +39 0659932245 / +39 0659932260 |
| Fax +39 0659932235 / +39 0659932636 |

ITALIA

Ministero delle Attività produttive

Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi

Viale America 341

00144 Roma RM

ITALIA

Tel. +39 0659647517 / +39 0659932471 / +39 0659932245 / +39 0659932260

Fax +39 0659932235 / +39 0659932636

| | ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS





  Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- | --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής |
| Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6 |
| 1421 Λευκωσία |
| ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS |
| Τηλ. +357 22867100 |
| Φαξ +357 22375120 |

ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής

Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6

1421 Λευκωσία

ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS

Τηλ. +357 22867100

Φαξ +357 22375120

| | IRELAND





  Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- | --- |
| Import/Export Licensing, Block C |
| Earlsfort Centre |
| Hatch Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| Tel. +353 16312121 |
| Fax +353 16312562 |

IRELAND

Department of Enterprise, Trade and Employment

Import/Export Licensing, Block C

Earlsfort Centre

Hatch Street

Dublin 2

IRELAND

Tel. +353 16312121

Fax +353 16312562

| | ΕΛΛΑΣ





  Υπουργείο Οικονομίας, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας |
| --- | --- |
| Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής |
| Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας |
| Κορνάρου 1 |
| 105 63 Αθήνα |
| ΕΛΛΑΣ |
| Τηλ. +30 2103286021/22 |
| Φαξ +30 2103286094 |

ΕΛΛΑΣ

Υπουργείο Οικονομίας, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας

Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής

Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας

Κορνάρου 1

105 63 Αθήνα

ΕΛΛΑΣ

Τηλ. +30 2103286021/22

Φαξ +30 2103286094

| | ESPAÑA





  Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- | --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales |
| Paseo de la Castellana 162 |
| 28046 Madrid |
| ESPAÑA |
| Tel. +34 913493817 / +34 9134937488 |
| Fax +34 913493831 |

ESPAÑA

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales

Paseo de la Castellana 162

28046 Madrid

ESPAÑA

Tel. +34 913493817 / +34 9134937488

Fax +34 913493831

| | LATVIJA





  Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija |
| --- | --- |
| Brīvības iela 55 |
| Rīga, LV-1519 |
| Tel. +371 670132 99/00 / +371 67013248 |
| Fakss +371 67280882 |

LATVIJA

Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

Rīga, LV-1519

Tel. +371 670132 99/00 / +371 67013248

Fakss +371 67280882

| | LIETUVA





  Lietuvos Respublikos ūkio ministerija |
| --- | --- |
| Prekybos departamentas |
| Gedimino pr. 38/2 |
| LT-01104 Vilnius |
| Tel. +370 52628750 / +370 52619488 |
| Faks. +370 52623974 |

LIETUVA

Lietuvos Respublikos ūkio ministerija

Prekybos departamentas

Gedimino pr. 38/2

LT-01104 Vilnius

Tel. +370 52628750 / +370 52619488

Faks. +370 52623974

| | LUXEMBOURG





  Ministère de l’économie et du commerce extérieu |
| --- | --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| 2011 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tél. +352 4782371 |
| Fax +352 466138 |

LUXEMBOURG

Ministère de l’économie et du commerce extérieu

Office des licences

BP 113

2011 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tél. +352 4782371

Fax +352 466138

| | MAGYARORSZÁG





  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- | --- |
| Budapest |
| Margit krt. 85. |
| 1024 |
| MAGYARORSZÁG |
| Tel. +36 13367303 |
| Fax +36 13367302 |
| E-mail: mkeh@mkeh.gov.hu |

MAGYARORSZÁG

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Budapest

Margit krt. 85.

1024

MAGYARORSZÁG

Tel. +36 13367303

Fax +36 13367302

E-mail: mkeh@mkeh.gov.hu

| | MALTA





  Diviżjoni għall-Kummerċ |
| --- | --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| Valletta |
| CMR 02 |
| Tel. +356 21237112 |
| Fax +356 25690299 |

MALTA

Diviżjoni għall-Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

Valletta

CMR 02

Tel. +356 21237112

Fax +356 25690299

| | NEDERLAND





  Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer |
| --- | --- |
| Postbus 30003, Engelse Kamp 2 |
| 9700 RD Groningen |
| NEDERLAND |
| Tel. +31 505232600 |
| Fax +31 505232210 |

NEDERLAND

Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer

Postbus 30003, Engelse Kamp 2

9700 RD Groningen

NEDERLAND

Tel. +31 505232600

Fax +31 505232210

| | ROMÂNIA





  Ministerul Întreprinderilor Mici și Mijlocii, Comerțului și Mediului de Afaceri |
| --- | --- |
| Direcția Generală Politici Comerciale |
| Str. Ion Câmpineanu, nr. 16, sector 1 |
| 010036 București |
| Tel. +40 213150081 |
| Fax +40 213150454 |
| e-mail: clc@dce.gov.ro |

ROMÂNIA

Ministerul Întreprinderilor Mici și Mijlocii, Comerțului și Mediului de Afaceri

Direcția Generală Politici Comerciale

Str. Ion Câmpineanu, nr. 16, sector 1

010036 București

Tel. +40 213150081

Fax +40 213150454

e-mail: clc@dce.gov.ro

| | SLOVENIJA





  Ministrstvo za finance |
| --- | --- |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Carinski urad Jesenice |
| Spodnji plavž 6C |
| SI-4270 Jesenice |
| SLOVENIJA |
| Tel. +386 42974470 |
| Faks +386 42974472 |

SLOVENIJA

Ministrstvo za finance

Carinska uprava Republike Slovenije

Carinski urad Jesenice

Spodnji plavž 6C

SI-4270 Jesenice

SLOVENIJA

Tel. +386 42974470

Faks +386 42974472

| | SLOVENSKO





  Ministerstvo hospodárstva |
| --- | --- |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Slovenská republika |
| Tel. +421 248542021 / +421 248547119 |
| Fax +421 248543116 |

SLOVENSKO

Ministerstvo hospodárstva

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Slovenská republika

Tel. +421 248542021 / +421 248547119

Fax +421 248543116

| | ÖSTERREICH





  Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend |
| --- | --- |
| Außenwirtschaftsadministration |
| Abteilung C2/2 |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| Tel. +43 171100-0 |
| Fax +43 171100/83 86 |

ÖSTERREICH

Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend

Außenwirtschaftsadministration

Abteilung C2/2

Stubenring 1

1011 Wien

Tel. +43 171100-0

Fax +43 171100/83 86

| | POLSKA





  Ministerstwo Gospodarki |
| --- | --- |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warszawa |
| POLSKA |
| Tel. +48 226935553 |
| Fax +48 226934021 |

POLSKA

Ministerstwo Gospodarki

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warszawa

POLSKA

Tel. +48 226935553

Fax +48 226934021

| | PORTUGAL





  Ministério das Finanças e da Administração Pública |
| --- | --- |
| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos |
| Especiais sobre o Consumo |
| Rua da Alfândega, n.o 5, r/c |
| 1149-006 Lisboa |
| PORTUGAL |
| Tel. +35 1218814263 |
| Fax +35 1218813990 |

PORTUGAL

Ministério das Finanças e da Administração Pública

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos

Especiais sobre o Consumo

Rua da Alfândega, n.o 5, r/c

1149-006 Lisboa

PORTUGAL

Tel. +35 1218814263

Fax +35 1218813990

| | SUOMI/FINLAND





  Tullihallitus |
| --- | --- |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |
| P. +358 96141 |
| F. +358 204922852 |

SUOMI/FINLAND

Tullihallitus

PL 512

FI-00101 Helsinki

P. +358 96141

F. +358 204922852

| Tullstyrelsen |
| --- |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |
| Fax +358 204922852 |

Tullstyrelsen

PB 512

FI-00101 Helsingfors

Fax +358 204922852

| | SVERIGE





  Kommerskollegium |
| --- | --- |
| Box 6803 |
| SE-113 86 Stockholm |
| Tfn +46 86904800 |
| Fax +46 8306759 |

SVERIGE

Kommerskollegium

Box 6803

SE-113 86 Stockholm

Tfn +46 86904800

Fax +46 8306759

| | UNITED KINGDOM





  Department for Business, Innovation and Skills Import Licensing Branch |
| --- | --- |
| Queensway House — West Precinct |
| Billingham |
| TS23 2NF |
| UNITED KINGDOM |
| Tel. +44 1642364333 / +44 1642364334 |
| Fax +44 1642364269 |
| E-mail: enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk |

UNITED KINGDOM

Department for Business, Innovation and Skills Import Licensing Branch

Queensway House — West Precinct

Billingham

TS23 2NF

UNITED KINGDOM

Tel. +44 1642364333 / +44 1642364334

Fax +44 1642364269

E-mail: enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk

---

| 17.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/60 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/60

---

A BIZOTTSÁG 1242/2009/EU RENDELETE

(2009. december 16.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes rakományátvilágító berendezések behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (a továbbiakban: alaprendelet) (1) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás kezdeményezése

| (1) | Az Európai Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2009. március 18-án közzétett értesítésében (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes rakományátvilágító berendezések Közösségbe történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2009. március 18-án közzétett értesítésében (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes rakományátvilágító berendezések Közösségbe történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.

| (2) | A Bizottság a dömpingellenes eljárást az egyes rakományátvilágító berendezések közösségi termelésének jelentős részét, jelen esetben több mint 80 %-át képviselő közösségi termelő, a Smiths Detection Group Limited (a továbbiakban: panaszos) által 2009. február 2-án benyújtott panaszt követően indította meg. A panasz a dömpingre és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozó bizonyítékokat tartalmazott, amelyek alapján a Bizottság kellően indokoltnak ítélte az eljárás megindítását. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a dömpingellenes eljárást az egyes rakományátvilágító berendezések közösségi termelésének jelentős részét, jelen esetben több mint 80 %-át képviselő közösségi termelő, a Smiths Detection Group Limited (a továbbiakban: panaszos) által 2009. február 2-án benyújtott panaszt követően indította meg. A panasz a dömpingre és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozó bizonyítékokat tartalmazott, amelyek alapján a Bizottság kellően indokoltnak ítélte az eljárás megindítását.

1.2.   Az eljárásban érintett felek

| (3) | Az eljárás megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a panaszost, más ismert közösségi gyártókat, az egyetlen ismert kínai exportáló gyártót, az érintett exportáló ország képviselőit, valamint az Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: USA) – mint javasolt analóg ország – gyártóit. A Bizottság felvette a kapcsolatot továbbá az érintett termék/hasonló termék valamennyi ismert közösségi felhasználójával. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. Kérésre minden olyan érdekelt felet meghallgattak, aki bizonyította, hogy meghallgatását különleges okok indokolják. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a panaszost, más ismert közösségi gyártókat, az egyetlen ismert kínai exportáló gyártót, az érintett exportáló ország képviselőit, valamint az Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: USA) – mint javasolt analóg ország – gyártóit. A Bizottság felvette a kapcsolatot továbbá az érintett termék/hasonló termék valamennyi ismert közösségi felhasználójával. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. Kérésre minden olyan érdekelt felet meghallgattak, aki bizonyította, hogy meghallgatását különleges okok indokolják.

| (4) | Annak érdekében, hogy az egyetlen ismert kínai exportáló gyártó piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet nyújthasson be, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a tudomása szerint érintett exportáló gyártónak és a kínai hatóságoknak. Az egyetlen ismert kínai exportáló gyártó nem kért piacgazdasági elbírálást az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján, viszont egyéni elbánást igen. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy az egyetlen ismert kínai exportáló gyártó piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet nyújthasson be, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a tudomása szerint érintett exportáló gyártónak és a kínai hatóságoknak. Az egyetlen ismert kínai exportáló gyártó nem kért piacgazdasági elbírálást az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján, viszont egyéni elbánást igen.

| (5) | A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és valamennyi más olyan félnek, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül ezt igényelték. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és valamennyi más olyan félnek, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül ezt igényelték.

| (6) | A kérdőívre az egyetlen ismert kínai exportáló gyártótól, két közösségi gyártótól, egy gyártótól az analóg országnak javasolt USA-ból, valamint kilenc közösségi felhasználótól érkezett válasz. |
| --- | --- |

(6)

A kérdőívre az egyetlen ismert kínai exportáló gyártótól, két közösségi gyártótól, egy gyártótól az analóg országnak javasolt USA-ból, valamint kilenc közösségi felhasználótól érkezett válasz.

| (7) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a piacgazdasági/egyéni elbánáshoz, valamint a dömping, az abból eredő kár és a közösségi érdek előzetes meghatározásához szükségesnek ítélt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:






  a) | Közösségi gyártók
  a Smiths Heimann SAS, Vitry (Franciaország) és a Smiths Heimann GmbH, Wiesbaden (Németország), mindkettő a Smiths Detection Group Limited kapcsolt vállalata |
| --- | --- | --- |

(7)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a piacgazdasági/egyéni elbánáshoz, valamint a dömping, az abból eredő kár és a közösségi érdek előzetes meghatározásához szükségesnek ítélt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:

a)

Közösségi gyártók

a Smiths Heimann SAS, Vitry (Franciaország) és a Smiths Heimann GmbH, Wiesbaden (Németország), mindkettő a Smiths Detection Group Limited kapcsolt vállalata

| b) | Kínai exportáló gyártó
  Nuctech Company Limited, Peking, Kínai Népköztársaság |
| --- | --- |

b)

Kínai exportáló gyártó

Nuctech Company Limited, Peking, Kínai Népköztársaság

| (8) | Mivel a kínai exportáló gyártó tekintetében, amelyik nem kérte a piacgazdasági elbánást, meg kellett állapítani a rendes értéket, a következő vállalat telephelyén ellenőrző látogatásra került sor azzal a céllal, hogy egy analóg országból – ez esetben az Amerikai Egyesült Államokból – származó adatok alapján állapítsák meg a rendes értéket:
  Rapiscan Systems Inc., Torrance, CA, USA |
| --- | --- |

(8)

Mivel a kínai exportáló gyártó tekintetében, amelyik nem kérte a piacgazdasági elbánást, meg kellett állapítani a rendes értéket, a következő vállalat telephelyén ellenőrző látogatásra került sor azzal a céllal, hogy egy analóg országból – ez esetben az Amerikai Egyesült Államokból – származó adatok alapján állapítsák meg a rendes értéket:

Rapiscan Systems Inc., Torrance, CA, USA

1.3.   A vizsgálati időszak és a figyelembe vett időszak

| (9) | A dömping és a kár kivizsgálása a 2007. július 1. és 2008. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák tekintetében a Bizottság a 2004. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszak adatait elemezte (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). A vizsgálati időszak hosszával kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy 18 hónapos időszakot az érintett termék/hasonló termék piacának jellegzetességei, azaz az ügyletek megvalósulásáig hosszú átfutási idővel járó közbeszerzési/tendereljárások, valamint az ügyletek aránylag kis száma miatt kellett választani. |
| --- | --- |

(9)

A dömping és a kár kivizsgálása a 2007. július 1. és 2008. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák tekintetében a Bizottság a 2004. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszak adatait elemezte (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). A vizsgálati időszak hosszával kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy 18 hónapos időszakot az érintett termék/hasonló termék piacának jellegzetességei, azaz az ügyletek megvalósulásáig hosszú átfutási idővel járó közbeszerzési/tendereljárások, valamint az ügyletek aránylag kis száma miatt kellett választani.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

| (10) | Az érintett terméket a Kínai Népköztársaságból származó, a jelenleg az ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 és az ex 9030 10 00 KN-kód alá tartozó, neutrontechnológiát, legalább 250 keV-os röntgensugarakat, vagy alfa-, béta- vagy gamma-sugárzást használó rakományátvilágító berendezések, valamint a jelenleg az ex 8705 90 90 KN-kód alá tartozó, és ilyen berendezésekkel ellátott gépjárművek alkotják (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(10)

Az érintett terméket a Kínai Népköztársaságból származó, a jelenleg az ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 és az ex 9030 10 00 KN-kód alá tartozó, neutrontechnológiát, legalább 250 keV-os röntgensugarakat, vagy alfa-, béta- vagy gamma-sugárzást használó rakományátvilágító berendezések, valamint a jelenleg az ex 8705 90 90 KN-kód alá tartozó, és ilyen berendezésekkel ellátott gépjárművek alkotják (a továbbiakban: érintett termék).

| (11) | Ezek az átvilágító berendezések a rakomány ellenőrzésére szolgáló, fejlett technológiát képviselő átvilágító berendezések. Többek között a szállítmányban elrejtett robbanóanyag, fegyverek, radioaktív anyag, kábítószer, valamint csempészett, illetve hamisított áruk kimutatásával fokozzák a biztonságot és védelmet. Olyan kulcsfontosságú eszközt jelentenek a vámigazgatási szervek és a kikötői hatóságok, valamint egyes légi árufuvarozó vállalatok és más, biztonsági és védelmi kérdésekre szakosodott, magántulajdonú szereplők számára, amely lehetővé teszi a gyanús áruk felnyitás nélküli azonosítását a tengeri, közúti, légi és vasúti szállítmányokban. |
| --- | --- |

(11)

Ezek az átvilágító berendezések a rakomány ellenőrzésére szolgáló, fejlett technológiát képviselő átvilágító berendezések. Többek között a szállítmányban elrejtett robbanóanyag, fegyverek, radioaktív anyag, kábítószer, valamint csempészett, illetve hamisított áruk kimutatásával fokozzák a biztonságot és védelmet. Olyan kulcsfontosságú eszközt jelentenek a vámigazgatási szervek és a kikötői hatóságok, valamint egyes légi árufuvarozó vállalatok és más, biztonsági és védelmi kérdésekre szakosodott, magántulajdonú szereplők számára, amely lehetővé teszi a gyanús áruk felnyitás nélküli azonosítását a tengeri, közúti, légi és vasúti szállítmányokban.

| (12) | Az érintett termék többféle összeállításban létezik attól függően, hogy mit kell átvilágítani, illetve, hogy mobilnak vagy statikusnak kell lennie. A termék fő összeállításai a következők: helyhez kötött rendszerek (amelyeket állandó jelleggel telepítettek egy megadott helyszínen), áthelyezhető rendszerek (sínen mozgatható, áthelyezhető, könnyű átvilágító berendezések), sínen mozgatható rendszerek, mobil rendszerek (amelyeknél az átvilágító berendezés gépjárművel van egybeépítve), alagútszerű rendszerek és kapuszerű rendszerek. Az azonos összeállítású rakományátvilágító berendezések ugyanolyan alapvető fizikai, technológiai és teljesítménybeli jellemzőkkel rendelkeznek, pontosan ugyanarra a célra szolgálnak, kizárólag végfelhasználóknak értékesítik őket, és azonos típusú berendezéssel állítják őket elő. |
| --- | --- |

(12)

Az érintett termék többféle összeállításban létezik attól függően, hogy mit kell átvilágítani, illetve, hogy mobilnak vagy statikusnak kell lennie. A termék fő összeállításai a következők: helyhez kötött rendszerek (amelyeket állandó jelleggel telepítettek egy megadott helyszínen), áthelyezhető rendszerek (sínen mozgatható, áthelyezhető, könnyű átvilágító berendezések), sínen mozgatható rendszerek, mobil rendszerek (amelyeknél az átvilágító berendezés gépjárművel van egybeépítve), alagútszerű rendszerek és kapuszerű rendszerek. Az azonos összeállítású rakományátvilágító berendezések ugyanolyan alapvető fizikai, technológiai és teljesítménybeli jellemzőkkel rendelkeznek, pontosan ugyanarra a célra szolgálnak, kizárólag végfelhasználóknak értékesítik őket, és azonos típusú berendezéssel állítják őket elő.

| (13) | Az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártó azt állította, hogy az érintett termék termékskáláját radikálisan csökkenteni kell, hogy csak a röntgensugárral működő rakományátvilágító berendezések egy része tartozzon bele, nevezetesen a nem mobil, (legalább 250 keV-os) röntgensugarakkal működő rakományátvilágító berendezések, kizárva a váltott soros, kettős energiájú (Interlaced Dual-Energy, IDE), a binokuláris sztereoszkopikus (binocular stereoscopic, BS), valamint a gyors letapogatási technológiát alkalmazó rakományátvilágító berendezéseket. A benyújtott okfejtés szerint egyes technológiák tudományos vagy műszaki szempontból nem alkalmasak rakományátvilágító berendezésben történő alkalmazásra. A vállalat azzal érvelt, hogy egyes esetekben eltérő a technológia, a végfelhasználás és a fogyasztói megítélés. A vállalat azt állította, hogy az alfa-, illetve béta-sugárzást alkalmazó technológiák tudományos vagy műszaki szempontból nem alkalmasak rakományátvilágító berendezésben történő alkalmazásra. Azzal is érvelt, hogy a Közösségben nem gyártanak neutron-, illetve gamma-sugárzást alkalmazó technológia alapján működő rakományátvilágító berendezést. A vállalat által benyújtott érvelésben az szerepelt továbbá, hogy egyes átvilágító berendezések (például a mobil rakományátvilágító berendezések, a gyors letapogatási technológiát alkalmazó rakományátvilágító berendezések, az IDE technológiát alkalmazó rakományátvilágító berendezések, a BS technológiát alkalmazó rakományátvilágító berendezések, valamint a bizonyos energiaszinten működő rakományátvilágító berendezések) eltérőek, így nem lehet őket az érintett termékkel együtt kezelni. Végül azt állította, hogy egyes terméktípusok eltérőek, és bizonyos terméktípusokat sem Kínában, sem a Közösségben nem gyártják. |
| --- | --- |

(13)

Az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártó azt állította, hogy az érintett termék termékskáláját radikálisan csökkenteni kell, hogy csak a röntgensugárral működő rakományátvilágító berendezések egy része tartozzon bele, nevezetesen a nem mobil, (legalább 250 keV-os) röntgensugarakkal működő rakományátvilágító berendezések, kizárva a váltott soros, kettős energiájú (Interlaced Dual-Energy, IDE), a binokuláris sztereoszkopikus (binocular stereoscopic, BS), valamint a gyors letapogatási technológiát alkalmazó rakományátvilágító berendezéseket. A benyújtott okfejtés szerint egyes technológiák tudományos vagy műszaki szempontból nem alkalmasak rakományátvilágító berendezésben történő alkalmazásra. A vállalat azzal érvelt, hogy egyes esetekben eltérő a technológia, a végfelhasználás és a fogyasztói megítélés. A vállalat azt állította, hogy az alfa-, illetve béta-sugárzást alkalmazó technológiák tudományos vagy műszaki szempontból nem alkalmasak rakományátvilágító berendezésben történő alkalmazásra. Azzal is érvelt, hogy a Közösségben nem gyártanak neutron-, illetve gamma-sugárzást alkalmazó technológia alapján működő rakományátvilágító berendezést. A vállalat által benyújtott érvelésben az szerepelt továbbá, hogy egyes átvilágító berendezések (például a mobil rakományátvilágító berendezések, a gyors letapogatási technológiát alkalmazó rakományátvilágító berendezések, az IDE technológiát alkalmazó rakományátvilágító berendezések, a BS technológiát alkalmazó rakományátvilágító berendezések, valamint a bizonyos energiaszinten működő rakományátvilágító berendezések) eltérőek, így nem lehet őket az érintett termékkel együtt kezelni. Végül azt állította, hogy egyes terméktípusok eltérőek, és bizonyos terméktípusokat sem Kínában, sem a Közösségben nem gyártják.

| (14) | A vizsgálat azt derítette ki, hogy a termékskálába tartozó valamennyi technológiát lehet rakományátvilágító berendezésben alkalmazni, és valamennyi terméktípus ugyanarra a célra, nevezetesen a rakomány átvilágítására szolgál ugyanazon fő jellemző, a kibocsátott sugárzás segítségével. Az energiaforrás vagy az energia nagyságának szempontjából fennálló eltérés, illetve egyes technológiák fokozottabb alkalmassága meghatározott típusú tételek (pl. szerves anyagok) átvilágítására éppen ezért nem indokolta egyes terméktípusok kizárására. Ugyanakkor valamennyi terméktípus a technológiától függetlenül ugyanannak a – termék felhasználója által kitűzött – célnak az elérésére szolgál, ami nem más, mint a rakomány átvilágítása. Továbbá az Európai Unióban az ajánlati felhívásokban jellemzően nem zárnak ki semmilyen technológiát, függetlenül attól, hogy hol gyártják az annak megfelelő terméket. Úgy tűnik tovább, hogy az alfa-, illetve béta-sugárzást alkalmazó technológiákat igenis alkalmazni lehet bizonyos típusú rakományok átvilágítására. Azzal kapcsolatban, hogy egyes terméktípusokat nem gyártanak az Európai Unióban, le kell szögezni, hogy ez így ebben a formában nem releváns. Az intézmények állandó gyakorlatából következik, hogy a termékskála meghatározása annak alapján történik, hogy a különféle típusok alapvető fizikai és műszaki jellemzői megegyezzenek, és felhasználásuk lényegében azonos legyen. Ha a termékskálát a közösségi gazdasági ágazat által előállított terméktípusoknak pontosan megfelelő terméktípusokra korlátoznák, a termék-meghatározás és minden dömpingellenes intézkedés kivitelezhetetlenné válna. Ami azt az állítást illeti, miszerint egyes röntgensugárral működő rakományátvilágító berendezéseket ki kellene zárni kizárólag azon az alapon, hogy bizonyos típusú technológiát alkalmaznak, meg kell jegyezni, hogy egy röntgensugárral működő rakományátvilágító berendezés esetleges kiegészítő jellemzője vagy funkciója nem kérdőjelezi meg azt a tényt, hogy ezt a terméket ugyanúgy használják, mint az érintett termék minden más típusát, és ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, mint azok. Ami a mobil és a nem mobil rakományátvilágító berendezések megkülönböztetését illeti, meg kell jegyezni, hogy mindkét csoport ugyanazt a célt szolgálja, ugyanazt az alapvető technológiát alkalmazza, és az átvilágító technológiát mindkettő esetében egy nagyobb szerkezetbe integrálják, legyen az teherautó vagy egy állandó felépítmény. Végül ami az energia nagyságát illeti, meg kell jegyezni, hogy kis és nagy energiaszinten egyaránt történik rakomány-átvilágítás, ezért valamennyi terméktípus ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, feltéve, hogy az energiaszint az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határok közé esik. Ezért nem tűnne logikusnak kizárni bizonyos energiaszinten működő rakományátvilágító berendezéseket, különösen azt figyelembe véve, hogy az ajánlati felhívásokban általában nincs megadva az energiaszint, és a rakományátvilágító berendezés szállítója határozza meg ajánlatában a megfelelő szintet. Következésképpen e vizsgálat vonatkozásában valamennyi létező típus egy terméknek tekintendő. |
| --- | --- |

(14)

A vizsgálat azt derítette ki, hogy a termékskálába tartozó valamennyi technológiát lehet rakományátvilágító berendezésben alkalmazni, és valamennyi terméktípus ugyanarra a célra, nevezetesen a rakomány átvilágítására szolgál ugyanazon fő jellemző, a kibocsátott sugárzás segítségével. Az energiaforrás vagy az energia nagyságának szempontjából fennálló eltérés, illetve egyes technológiák fokozottabb alkalmassága meghatározott típusú tételek (pl. szerves anyagok) átvilágítására éppen ezért nem indokolta egyes terméktípusok kizárására. Ugyanakkor valamennyi terméktípus a technológiától függetlenül ugyanannak a – termék felhasználója által kitűzött – célnak az elérésére szolgál, ami nem más, mint a rakomány átvilágítása. Továbbá az Európai Unióban az ajánlati felhívásokban jellemzően nem zárnak ki semmilyen technológiát, függetlenül attól, hogy hol gyártják az annak megfelelő terméket. Úgy tűnik tovább, hogy az alfa-, illetve béta-sugárzást alkalmazó technológiákat igenis alkalmazni lehet bizonyos típusú rakományok átvilágítására. Azzal kapcsolatban, hogy egyes terméktípusokat nem gyártanak az Európai Unióban, le kell szögezni, hogy ez így ebben a formában nem releváns. Az intézmények állandó gyakorlatából következik, hogy a termékskála meghatározása annak alapján történik, hogy a különféle típusok alapvető fizikai és műszaki jellemzői megegyezzenek, és felhasználásuk lényegében azonos legyen. Ha a termékskálát a közösségi gazdasági ágazat által előállított terméktípusoknak pontosan megfelelő terméktípusokra korlátoznák, a termék-meghatározás és minden dömpingellenes intézkedés kivitelezhetetlenné válna. Ami azt az állítást illeti, miszerint egyes röntgensugárral működő rakományátvilágító berendezéseket ki kellene zárni kizárólag azon az alapon, hogy bizonyos típusú technológiát alkalmaznak, meg kell jegyezni, hogy egy röntgensugárral működő rakományátvilágító berendezés esetleges kiegészítő jellemzője vagy funkciója nem kérdőjelezi meg azt a tényt, hogy ezt a terméket ugyanúgy használják, mint az érintett termék minden más típusát, és ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, mint azok. Ami a mobil és a nem mobil rakományátvilágító berendezések megkülönböztetését illeti, meg kell jegyezni, hogy mindkét csoport ugyanazt a célt szolgálja, ugyanazt az alapvető technológiát alkalmazza, és az átvilágító technológiát mindkettő esetében egy nagyobb szerkezetbe integrálják, legyen az teherautó vagy egy állandó felépítmény. Végül ami az energia nagyságát illeti, meg kell jegyezni, hogy kis és nagy energiaszinten egyaránt történik rakomány-átvilágítás, ezért valamennyi terméktípus ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, feltéve, hogy az energiaszint az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határok közé esik. Ezért nem tűnne logikusnak kizárni bizonyos energiaszinten működő rakományátvilágító berendezéseket, különösen azt figyelembe véve, hogy az ajánlati felhívásokban általában nincs megadva az energiaszint, és a rakományátvilágító berendezés szállítója határozza meg ajánlatában a megfelelő szintet. Következésképpen e vizsgálat vonatkozásában valamennyi létező típus egy terméknek tekintendő.

| (15) | A benyújtott okfejtésben az is szerepelt, hogy mivel az érintett termék elsődleges összetevőjét (azaz a gyorsítót) nem a panaszos állítja elő, ezért nem lehet gyártónak tekinteni. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a rakományátvilágító berendezések és a gyorsítók eltérő termékek. A gyorsítók előállítása más típusú üzleti tevékenység, mivel gyorsítókat számos ágazatban és alkalmazási célokra használnak. A rakományátvilágítás a gyorsítóknak csupán az egyik alkalmazási lehetősége. Általában a világon sehol sem a rakományátvilágító berendezések gyártói állítják elő a gyorsítókat. A Bizottság tudomása szerint egyedül a Nuctech olyan vertikálisan integrálódott vállalat, amely a felhasznált terméket is maga gyártja. |
| --- | --- |

(15)

A benyújtott okfejtésben az is szerepelt, hogy mivel az érintett termék elsődleges összetevőjét (azaz a gyorsítót) nem a panaszos állítja elő, ezért nem lehet gyártónak tekinteni. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a rakományátvilágító berendezések és a gyorsítók eltérő termékek. A gyorsítók előállítása más típusú üzleti tevékenység, mivel gyorsítókat számos ágazatban és alkalmazási célokra használnak. A rakományátvilágítás a gyorsítóknak csupán az egyik alkalmazási lehetősége. Általában a világon sehol sem a rakományátvilágító berendezések gyártói állítják elő a gyorsítókat. A Bizottság tudomása szerint egyedül a Nuctech olyan vertikálisan integrálódott vállalat, amely a felhasznált terméket is maga gyártja.

2.2.   Hasonló termék

| (16) | Megállapítást nyert, hogy a kínai érintett termék, az analóg ország szerepét betöltő USA belföldi piacán előállított és értékesített termék, valamint a közösségi gazdasági ágazat által a Közösségben előállított és értékesített termék alapvető fizikai tulajdonságaikat és felhasználásukat tekintve azonosak. Ráadásul az említett termékek felhasználásuk szempontjából sem térnek el. Ezt az is megerősíti, hogy az említett termékek általában egymással állnak versenyben a közbeszerzési eljárásokban, ahol ugyanazoknak az előírásoknak kell megfelelniük. Ezeket az ajánlati felhívásokat kormányzati szervek írják ki (általában a vámhatóságok, amelyek a termék vevői/felhasználói). Az ajánlati felhívásokban szerepel a szállítandó termék részletes specifikációja, esetenként a telepítésre, a szervizeléssel kapcsolatos támogatásra és a karbantartási követelményekre vonatkozó konkrét előírásokkal kiegészítve. A közbeszerzési eljárások jellegéből következik, hogy a gyártók ajánlatával általában ugyanolyan alapvető fizikai tulajdonságú és felhasználású termékek állnak versenyben. A piacnak a méretét (ügyletek kis száma) és a résztvevők számát (a résztvevők kis száma) illető átláthatósága, valamint az ajánlati felhívásokban szereplő szigorú előírások jelentősen csökkentik a termékek differenciálásának lehetőségét. |
| --- | --- |

(16)

Megállapítást nyert, hogy a kínai érintett termék, az analóg ország szerepét betöltő USA belföldi piacán előállított és értékesített termék, valamint a közösségi gazdasági ágazat által a Közösségben előállított és értékesített termék alapvető fizikai tulajdonságaikat és felhasználásukat tekintve azonosak. Ráadásul az említett termékek felhasználásuk szempontjából sem térnek el. Ezt az is megerősíti, hogy az említett termékek általában egymással állnak versenyben a közbeszerzési eljárásokban, ahol ugyanazoknak az előírásoknak kell megfelelniük. Ezeket az ajánlati felhívásokat kormányzati szervek írják ki (általában a vámhatóságok, amelyek a termék vevői/felhasználói). Az ajánlati felhívásokban szerepel a szállítandó termék részletes specifikációja, esetenként a telepítésre, a szervizeléssel kapcsolatos támogatásra és a karbantartási követelményekre vonatkozó konkrét előírásokkal kiegészítve. A közbeszerzési eljárások jellegéből következik, hogy a gyártók ajánlatával általában ugyanolyan alapvető fizikai tulajdonságú és felhasználású termékek állnak versenyben. A piacnak a méretét (ügyletek kis száma) és a résztvevők számát (a résztvevők kis száma) illető átláthatósága, valamint az ajánlati felhívásokban szereplő szigorú előírások jelentősen csökkentik a termékek differenciálásának lehetőségét.

| (17) | Ezért ideiglenesen megállapítható, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében valamennyi rakományátvilágítóberendezés-típust azonosnak lehet tekinteni. |
| --- | --- |

(17)

Ezért ideiglenesen megállapítható, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében valamennyi rakományátvilágítóberendezés-típust azonosnak lehet tekinteni.

3.   DÖMPING

3.1.   Általános módszer

| (18) | Az alábbiakban ismertetett általános módszert alkalmazták az egyedüli kínai együttműködő exportáló gyártó esetében. |
| --- | --- |

(18)

Az alábbiakban ismertetett általános módszert alkalmazták az egyedüli kínai együttműködő exportáló gyártó esetében.

3.2.   Piacgazdasági elbánás

| (19) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon exportáló gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételeknek megfelelnek. |
| --- | --- |

(19)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon exportáló gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételeknek megfelelnek.

| (20) | Mint a fenti (3) preambulumbekezdésben is szerepel azonban, az egyedüli kínai együttműködő exportáló gyártó csupán egyéni elbánást kért. Ezeket a feltételeket ezért nem vizsgálták. |
| --- | --- |

(20)

Mint a fenti (3) preambulumbekezdésben is szerepel azonban, az egyedüli kínai együttműködő exportáló gyártó csupán egyéni elbánást kért. Ezeket a feltételeket ezért nem vizsgálták.

3.3.   Egyéni elbánás

| (21) | Általános szabályként az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában – adott esetben – országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudták, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi követelményt teljesítik. Az egyszerűbb hivatkozás céljából e feltételek röviden összefoglalva a következők:






  — | ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozásról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazautalhatnak tőkét és nyereséget; |
| --- | --- | --- |

(21)

Általános szabályként az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában – adott esetben – országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudták, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi követelményt teljesítik. Az egyszerűbb hivatkozás céljából e feltételek röviden összefoglalva a következők:

—

ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozásról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazautalhatnak tőkét és nyereséget;

| — | az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg; |
| --- | --- |

—

az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;

| — | a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól; |
| --- | --- |

—

a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól;

| — | az árfolyamok átszámítása piaci árfolyamon történik; illetve |
| --- | --- |

—

az árfolyamok átszámítása piaci árfolyamon történik; illetve

| — | az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását abban az esetben, ha az egyes exportőrökre különböző vámtételeket alkalmaznak. |
| --- | --- |

—

az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását abban az esetben, ha az egyes exportőrökre különböző vámtételeket alkalmaznak.

| (22) | Az egyedüli kínai együttműködő exportáló gyártó egyéni elbánást kért, és a kérelme elbírálásához szükséges összes információt a megadott határidőn belül benyújtotta. |
| --- | --- |

(22)

Az egyedüli kínai együttműködő exportáló gyártó egyéni elbánást kért, és a kérelme elbírálásához szükséges összes információt a megadott határidőn belül benyújtotta.

| (23) | Az ellenőrző látogatás során ellenőrzött, rendelkezésre álló információk alapján megállapítást nyert: nagy a valószínűsége annak, hogy az állam az érintett termék vonatkozásában beavatkozik a vállalat kereskedelmi tevékenységébe. Az egyedüli kínai együttműködő exportáló gyártó valóban nem tudta igazolni, hogy kellőképpen független az állami befolyástól, mivel többségi részvényese egy kínai állami egyetem leányvállalata. Továbbá mivel a vállalat jegyzett tőkéje állami vagyonból származik, a vállalat részvényösszetételének bármilyen változásához az állami hatóságok előzetes jóváhagyása szükséges. A Bizottság a Kínai Népköztársaság és egy harmadik ország közötti kormányközi egyezményhez kapcsolódó szerződés létéről is tudomást szerzett. Ez is arra utal, hogy az állam valamilyen befolyást gyakorol a vállalat üzleti tevékenységére és közelebbről azon képességére, hogy szabadon meghatározza az exportárakat és -mennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket. |
| --- | --- |

(23)

Az ellenőrző látogatás során ellenőrzött, rendelkezésre álló információk alapján megállapítást nyert: nagy a valószínűsége annak, hogy az állam az érintett termék vonatkozásában beavatkozik a vállalat kereskedelmi tevékenységébe. Az egyedüli kínai együttműködő exportáló gyártó valóban nem tudta igazolni, hogy kellőképpen független az állami befolyástól, mivel többségi részvényese egy kínai állami egyetem leányvállalata. Továbbá mivel a vállalat jegyzett tőkéje állami vagyonból származik, a vállalat részvényösszetételének bármilyen változásához az állami hatóságok előzetes jóváhagyása szükséges. A Bizottság a Kínai Népköztársaság és egy harmadik ország közötti kormányközi egyezményhez kapcsolódó szerződés létéről is tudomást szerzett. Ez is arra utal, hogy az állam valamilyen befolyást gyakorol a vállalat üzleti tevékenységére és közelebbről azon képességére, hogy szabadon meghatározza az exportárakat és -mennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket.

| (24) | E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a kérdéses kínai vállalat az érintett termék egyetlen kínai exportáló gyártója. Így a megállapított egyéni vámtétel egyben országos vámtétel is lesz, mivel megkülönböztetés nélkül dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságban egyedüli forrásból származó érintett termék behozatalára, amelyről megállapítható, hogy dömpingelt és kárt okoz. |
| --- | --- |

(24)

E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a kérdéses kínai vállalat az érintett termék egyetlen kínai exportáló gyártója. Így a megállapított egyéni vámtétel egyben országos vámtétel is lesz, mivel megkülönböztetés nélkül dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságban egyedüli forrásból származó érintett termék behozatalára, amelyről megállapítható, hogy dömpingelt és kárt okoz.

| (25) | Figyelembe véve a fentieket, valamint azt, hogy a Harmonizált Rendszerből és a Kombinált Nómenklatúrából nem lehet pontos behozatali/kiviteli statisztikához jutni az érintett termékről, ideiglenes megállapítást nyert, hogy az egyedüli együttműködő exportáló gyártó nem részesülhet egyéni elbánásban az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(25)

Figyelembe véve a fentieket, valamint azt, hogy a Harmonizált Rendszerből és a Kombinált Nómenklatúrából nem lehet pontos behozatali/kiviteli statisztikához jutni az érintett termékről, ideiglenes megállapítást nyert, hogy az egyedüli együttműködő exportáló gyártó nem részesülhet egyéni elbánásban az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése szerint.

3.4.   Rendes érték

3.4.1.   Analóg ország

| (26) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a nem piacgazdasági berendezkedésű országokból származó behozatal esetében – amennyiben a piacgazdasági elbánás nem ítélhető meg – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában meghatározott országok tekintetében a rendes értéket egy analóg országban alkalmazott ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(26)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a nem piacgazdasági berendezkedésű országokból származó behozatal esetében – amennyiben a piacgazdasági elbánás nem ítélhető meg – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában meghatározott országok tekintetében a rendes értéket egy analóg országban alkalmazott ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell megállapítani.

| (27) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy az Amerikai Egyesült Államokat (a továbbiakban: USA) kívánja alkalmazni megfelelő analóg országként a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket ezzel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(27)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy az Amerikai Egyesült Államokat (a továbbiakban: USA) kívánja alkalmazni megfelelő analóg országként a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket ezzel kapcsolatban.

| (28) | Az egyedüli együttműködő kínai exportáló gyártó észrevételeiben szkepticizmusának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy az USA megfelelő analóg ország-e. Az USA analóg országként történő felhasználásával szemben felhozott fő érv az USA kormányzati szintű közbeszerzési piacára jellemző nagyfokú protekcionizmus volt, hangsúlyozva, hogy a „Buy American” (az amerikai termékek előnyben részesítésére felszólító) törekvés mesterséges árak kialakulásához vezetett az amerikai piacon. |
| --- | --- |

(28)

Az egyedüli együttműködő kínai exportáló gyártó észrevételeiben szkepticizmusának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy az USA megfelelő analóg ország-e. Az USA analóg országként történő felhasználásával szemben felhozott fő érv az USA kormányzati szintű közbeszerzési piacára jellemző nagyfokú protekcionizmus volt, hangsúlyozva, hogy a „Buy American” (az amerikai termékek előnyben részesítésére felszólító) törekvés mesterséges árak kialakulásához vezetett az amerikai piacon.

| (29) | A Bizottság USA-beli gyártók együttműködését kérte. A panaszban említett öt ismert vállalatnak küldtek levelet és megfelelő kérdőívet. E vállalatok közül mindössze egy gyártó nyújtotta be maradéktalanul a megadott határidőn belül a rendes érték meghatározásához szükséges információkat, és végül bele is egyezett a vizsgálat során történő együttműködésbe. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság USA-beli gyártók együttműködését kérte. A panaszban említett öt ismert vállalatnak küldtek levelet és megfelelő kérdőívet. E vállalatok közül mindössze egy gyártó nyújtotta be maradéktalanul a megadott határidőn belül a rendes érték meghatározásához szükséges információkat, és végül bele is egyezett a vizsgálat során történő együttműködésbe.

| (30) | A Bizottság emlékeztetőt küldött azoknak az amerikai vállalatoknak, amelyekkel eredetileg felvette a kapcsolatot. Emellett felkérte a panaszost és az egyedüli kínai együttműködő exportáló gyártót, hogy tegyék meg észrevételeiket a piacgazdasági berendezkedésű harmadik ország kiválasztásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság emlékeztetőt küldött azoknak az amerikai vállalatoknak, amelyekkel eredetileg felvette a kapcsolatot. Emellett felkérte a panaszost és az egyedüli kínai együttműködő exportáló gyártót, hogy tegyék meg észrevételeiket a piacgazdasági berendezkedésű harmadik ország kiválasztásával kapcsolatban.

| (31) | Az egyedüli kínai együttműködő exportáló gyártó által benyújtott észrevétel szerint egy, az USA-ban alapított és a panaszoshoz kapcsolódó vállalat nem működik együtt a vizsgálatban a javasolt analóg országban. Érvelése szerint az analóg országban lévő leányvállalat együttműködésének hiánya miatt a panaszost nem együttműködőnek kellene minősíteni, és az eljárást meg kellene szüntetni. A panaszos kijelentette, hogy USA-beli kapcsolódó vállalata nem minősül gyártónak az Európai Unió dömpingellenes szabályai szerint, ezért nem említette a panaszban. |
| --- | --- |

(31)

Az egyedüli kínai együttműködő exportáló gyártó által benyújtott észrevétel szerint egy, az USA-ban alapított és a panaszoshoz kapcsolódó vállalat nem működik együtt a vizsgálatban a javasolt analóg országban. Érvelése szerint az analóg országban lévő leányvállalat együttműködésének hiánya miatt a panaszost nem együttműködőnek kellene minősíteni, és az eljárást meg kellene szüntetni. A panaszos kijelentette, hogy USA-beli kapcsolódó vállalata nem minősül gyártónak az Európai Unió dömpingellenes szabályai szerint, ezért nem említette a panaszban.

| (32) | Az együttműködő exportáló gyártó érvelése nem meggyőző. Közösségi gyártók és egy lehetséges analóg országban működő gyártók közötti egyszerű résztulajdonosi kapcsolat nem tekinthető kényszerítő erejű tényezőnek az analóg ország kiválasztása során. Az számít, hogy a lehetséges analóg országként javasolt országban folyó termelést és értékesítést reprezentatívnak lehet-e tekinteni az érintett országból származó kivitel szempontjából a rendes érték megállapításához. Egy analóg országban egyik gyártónak sem kötelessége együttműködni a Bizottság dömpingellenes vizsgálatában. Emellett semmilyen konkrét információt nem nyújtottak be, amely arra utalt volna, hogy a panaszoshoz kapcsolódó USA-beli vállalat együttműködésének hiánya indokolatlanul befolyásolta volna a vizsgálat kimenetelét. Ez annál is inkább nyilvánvaló, mivel egy USA-beli, nem kapcsolódó gyártó együttműködött a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(32)

Az együttműködő exportáló gyártó érvelése nem meggyőző. Közösségi gyártók és egy lehetséges analóg országban működő gyártók közötti egyszerű résztulajdonosi kapcsolat nem tekinthető kényszerítő erejű tényezőnek az analóg ország kiválasztása során. Az számít, hogy a lehetséges analóg országként javasolt országban folyó termelést és értékesítést reprezentatívnak lehet-e tekinteni az érintett országból származó kivitel szempontjából a rendes érték megállapításához. Egy analóg országban egyik gyártónak sem kötelessége együttműködni a Bizottság dömpingellenes vizsgálatában. Emellett semmilyen konkrét információt nem nyújtottak be, amely arra utalt volna, hogy a panaszoshoz kapcsolódó USA-beli vállalat együttműködésének hiánya indokolatlanul befolyásolta volna a vizsgálat kimenetelét. Ez annál is inkább nyilvánvaló, mivel egy USA-beli, nem kapcsolódó gyártó együttműködött a vizsgálatban.

| (33) | A vizsgálat megállapította, hogy az USA az egyetlen olyan egyéb piac Kínán és a Közösségen kívül, ahol gyártják az érintett terméket/hasonló terméket. Azt is megállapították, hogy az USA-ban a hasonló termék piaca versenypiac. A hasonló terméket mind magánügyfeleknek, mind állami szervezeteknek értékesítik. |
| --- | --- |

(33)

A vizsgálat megállapította, hogy az USA az egyetlen olyan egyéb piac Kínán és a Közösségen kívül, ahol gyártják az érintett terméket/hasonló terméket. Azt is megállapították, hogy az USA-ban a hasonló termék piaca versenypiac. A hasonló terméket mind magánügyfeleknek, mind állami szervezeteknek értékesítik.

| (34) | Az Egyesült Államok kormányának történő összes értékesítésre vonatkozik a „szövetségi beszerzési szabályzat”, amely a külföldi beszerzésekkel kapcsolatban utalást tartalmaz a „Buy American”-törvényre. Az Egyesült Államok kormánya ezzel a törvénnyel beszerzéseiben előnyben részesíti a belföldi termékeket, hacsak az exportáló ország nem írta alá a WTO többoldalú kormányzati beszerzési megállapodását. A „Buy American”-törvény a belföldi beszerzésre vonatkozó általános szabály alól közérdek és rendelkezésre nem állás esetén fogalmaz meg kivételeket. Az egyedüli kínai együttműködő exportáló gyártó állítása szerint a szövetségi beszerzési szabályzat és a „Buy American”-törvény torzítja a nyersanyagok beszerzését, különösen külföldi székhelyű vállalatok esetében növeli a beszerzési költségeket, és gátolja az eredményes versenyt az Egyesült Államok piacán. |
| --- | --- |

(34)

Az Egyesült Államok kormányának történő összes értékesítésre vonatkozik a „szövetségi beszerzési szabályzat”, amely a külföldi beszerzésekkel kapcsolatban utalást tartalmaz a „Buy American”-törvényre. Az Egyesült Államok kormánya ezzel a törvénnyel beszerzéseiben előnyben részesíti a belföldi termékeket, hacsak az exportáló ország nem írta alá a WTO többoldalú kormányzati beszerzési megállapodását. A „Buy American”-törvény a belföldi beszerzésre vonatkozó általános szabály alól közérdek és rendelkezésre nem állás esetén fogalmaz meg kivételeket. Az egyedüli kínai együttműködő exportáló gyártó állítása szerint a szövetségi beszerzési szabályzat és a „Buy American”-törvény torzítja a nyersanyagok beszerzését, különösen külföldi székhelyű vállalatok esetében növeli a beszerzési költségeket, és gátolja az eredményes versenyt az Egyesült Államok piacán.

| (35) | A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság megállapította, hogy az egyedüli együttműködő kínai exportáló gyártó korábban részt vett egy közbeszerzési eljárásban az USA-ban. A vizsgálat egyetlen olyan okra sem derített fényt, amely arra utalna, hogy a WTO többoldalú kormányzati beszerzési megállapodását aláíró külföldi gyártók ne vehetnének részt ugyanolyan feltételek mellett közbeszerzési eljárásokban az USA-ban. Ezért elfogadhatatlan az az érv, mely szerint az Egyesült Államok a szövetségi beszerzési szabályzat miatt nem töltheti be az analóg ország szerepét. |
| --- | --- |

(35)

A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság megállapította, hogy az egyedüli együttműködő kínai exportáló gyártó korábban részt vett egy közbeszerzési eljárásban az USA-ban. A vizsgálat egyetlen olyan okra sem derített fényt, amely arra utalna, hogy a WTO többoldalú kormányzati beszerzési megállapodását aláíró külföldi gyártók ne vehetnének részt ugyanolyan feltételek mellett közbeszerzési eljárásokban az USA-ban. Ezért elfogadhatatlan az az érv, mely szerint az Egyesült Államok a szövetségi beszerzési szabályzat miatt nem töltheti be az analóg ország szerepét.

| (36) | A vizsgálat továbbá azt is kiderítette, hogy az együttműködő amerikai gyártó termelési mennyisége meghaladja az érintett termék Kínából származó, a Közösségbe irányuló exportmennyiségének 5 %-át. A minőség, a műszaki specifikációk és a szabványok tekintetében nem találtak jelentős különbségeket az amerikai hasonló termékek és a kínai termékek között. Az amerikai piac ezért kellően reprezentatívnak minősül a rendes érték megállapításához Kína számára. |
| --- | --- |

(36)

A vizsgálat továbbá azt is kiderítette, hogy az együttműködő amerikai gyártó termelési mennyisége meghaladja az érintett termék Kínából származó, a Közösségbe irányuló exportmennyiségének 5 %-át. A minőség, a műszaki specifikációk és a szabványok tekintetében nem találtak jelentős különbségeket az amerikai hasonló termékek és a kínai termékek között. Az amerikai piac ezért kellően reprezentatívnak minősül a rendes érték megállapításához Kína számára.

| (37) | A fentiekre tekintettel ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban az USA megfelelő analóg országot jelent. |
| --- | --- |

(37)

A fentiekre tekintettel ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban az USA megfelelő analóg országot jelent.

3.4.2.   A rendes érték meghatározása

| (38) | Miután az USA-t választották analóg országnak, a rendes értéket az egyedüli együttműködő amerikai gyártó telephelyein ellenőrzött adatok alapján számolták ki. |
| --- | --- |

(38)

Miután az USA-t választották analóg országnak, a rendes értéket az egyedüli együttműködő amerikai gyártó telephelyein ellenőrzött adatok alapján számolták ki.

| (39) | Az amerikai gyártónak a hasonló termékre vonatkozó belföldi értékesítéseit reprezentatívnak találták az egyedüli együttműködő kínai exportáló gyártó által a Közösségbe exportált érintett termékhez képest. |
| --- | --- |

(39)

Az amerikai gyártónak a hasonló termékre vonatkozó belföldi értékesítéseit reprezentatívnak találták az egyedüli együttműködő kínai exportáló gyártó által a Közösségbe exportált érintett termékhez képest.

| (40) | A független vásárlóknak történt nyereséges értékesítés arányának megállapítása végett megvizsgálták azt is, hogy a belföldi értékesítések a rendes kereskedelmi forgalomban történtek-e. Az amerikai gyártónál folytatott ellenőrzés bizonyította, hogy az egységnyi költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó értékesítési áron értékesített mennyiség meghaladta a teljes értékesítési mennyiség 80 %-át. Ennélfogva a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, amelyet az adott terméktípusra vonatkozó összes, a VI során történő belföldi értékesítés árának súlyozott átlagaként számítottak ki, tekintet nélkül arra, hogy az eladások nyereségesek vagy veszteségesek voltak-e. |
| --- | --- |

(40)

A független vásárlóknak történt nyereséges értékesítés arányának megállapítása végett megvizsgálták azt is, hogy a belföldi értékesítések a rendes kereskedelmi forgalomban történtek-e. Az amerikai gyártónál folytatott ellenőrzés bizonyította, hogy az egységnyi költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó értékesítési áron értékesített mennyiség meghaladta a teljes értékesítési mennyiség 80 %-át. Ennélfogva a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, amelyet az adott terméktípusra vonatkozó összes, a VI során történő belföldi értékesítés árának súlyozott átlagaként számítottak ki, tekintet nélkül arra, hogy az eladások nyereségesek vagy veszteségesek voltak-e.

| (41) | Meg kell jegyezni, hogy az együttműködő amerikai gyártó csak egy hasonló terméktípust állított elő és értékesített az Egyesült Államok piacán a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(41)

Meg kell jegyezni, hogy az együttműködő amerikai gyártó csak egy hasonló terméktípust állított elő és értékesített az Egyesült Államok piacán a vizsgálati időszak alatt.

| (42) | Az érintett termék azon típusai esetében, amelyekre nem lehetett rendes értéket kiszámítani az analóg országban rendelkezésre álló adatok alapján, a rendes értéket a közösségi gazdasági ágazattól származó, ugyanazon terméktípusra vonatkozó, ellenőrzött információk alapján állapították meg. Erre az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának rendelkezései szerint került sor, melyek kimondják, hogy bármilyen más elfogadható alapként a közösségi gazdasági ágazat költségei és árai is alkalmazhatók a rendes érték megállapításához a nem piacgazdasági berendezkedésű országokból származó behozatal esetében. |
| --- | --- |

(42)

Az érintett termék azon típusai esetében, amelyekre nem lehetett rendes értéket kiszámítani az analóg országban rendelkezésre álló adatok alapján, a rendes értéket a közösségi gazdasági ágazattól származó, ugyanazon terméktípusra vonatkozó, ellenőrzött információk alapján állapították meg. Erre az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának rendelkezései szerint került sor, melyek kimondják, hogy bármilyen más elfogadható alapként a közösségi gazdasági ágazat költségei és árai is alkalmazhatók a rendes érték megállapításához a nem piacgazdasági berendezkedésű országokból származó behozatal esetében.

3.5.   Exportár

| (43) | Az egyedüli együttműködő kínai exportáló gyártó a Közösségben kizárólag állami hatóságoknak exportált a közbeszerzési pályázatok odaítélése után. |
| --- | --- |

(43)

Az egyedüli együttműködő kínai exportáló gyártó a Közösségben kizárólag állami hatóságoknak exportált a közbeszerzési pályázatok odaítélése után.

| (44) | A vizsgálat feltárta, hogy a vállalat könyvelése hiányos, így számos ügylet esetében nem lehetett teljes bizonyossággal megállapítani az exportértékesítés és -árak pontos részleteit. A pályázatokon odaítélt szerződésekben olyan helyszíni építési munkálatok, valamint a Közösségben történő telepítés és szervizelés költségei is szerepeltek, amelyeket nem mindig lehetett visszakeresni a vállalat könyvelésében, noha alapesetben rendelkezésre kellene állniuk. Ezenkívül egyes, exporttal kapcsolatos költségek nem szerepeltek pontosan a vállalat nyilvántartásában, ami kétségeket ébreszt a teljességükkel kapcsolatban. Így az exportárak bizonyos kiigazításait, amelyek a rendes értékkel történő tisztességes összehasonlításhoz szükségesek, nem lehetett a kívánt mértékű pontossággal végrehajtani. |
| --- | --- |

(44)

A vizsgálat feltárta, hogy a vállalat könyvelése hiányos, így számos ügylet esetében nem lehetett teljes bizonyossággal megállapítani az exportértékesítés és -árak pontos részleteit. A pályázatokon odaítélt szerződésekben olyan helyszíni építési munkálatok, valamint a Közösségben történő telepítés és szervizelés költségei is szerepeltek, amelyeket nem mindig lehetett visszakeresni a vállalat könyvelésében, noha alapesetben rendelkezésre kellene állniuk. Ezenkívül egyes, exporttal kapcsolatos költségek nem szerepeltek pontosan a vállalat nyilvántartásában, ami kétségeket ébreszt a teljességükkel kapcsolatban. Így az exportárak bizonyos kiigazításait, amelyek a rendes értékkel történő tisztességes összehasonlításhoz szükségesek, nem lehetett a kívánt mértékű pontossággal végrehajtani.

| (45) | A Bizottság tájékoztatta a vállalatot a fent említett hiányosságokról, valamint arról az eshetőségről, hogy az alaprendelet 18. cikkét alkalmazza az érintett termék exportárának megállapítására. A vállalatot felkérte arra, hogy tegye meg észrevételeit, ám a kapott általános jellegű észrevételek nem vitatták a megállapított problémákat. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság tájékoztatta a vállalatot a fent említett hiányosságokról, valamint arról az eshetőségről, hogy az alaprendelet 18. cikkét alkalmazza az érintett termék exportárának megállapítására. A vállalatot felkérte arra, hogy tegye meg észrevételeit, ám a kapott általános jellegű észrevételek nem vitatták a megállapított problémákat.

| (46) | A fentiekre tekintettel az érintett termék exportárait az érintett termékért fizetett árak alapján, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint állapították meg. |
| --- | --- |

(46)

A fentiekre tekintettel az érintett termék exportárait az érintett termékért fizetett árak alapján, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint állapították meg.

3.6.   Összehasonlítás

| (47) | A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi paritáson történt. |
| --- | --- |

(47)

A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi paritáson történt.

| (48) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítások formájában figyelembe vették azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták. Szükséges és indokolt esetben a vizsgált kínai exportáló gyártó esetében figyelembe vették a fuvarozási és biztosítási költségek, a csomagolási, hitel-, jótállási és garanciális költségek, valamint a jutalékok, az építési munkálatok, továbbá a helyszíni telepítési és szervizköltségek eltéréseit. A (45) preambulumbekezdésben már említett módon e tekintetben az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint rendelkezésre álló tényeket használták fel a szervizköltségek megállapítására. |
| --- | --- |

(48)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítások formájában figyelembe vették azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták. Szükséges és indokolt esetben a vizsgált kínai exportáló gyártó esetében figyelembe vették a fuvarozási és biztosítási költségek, a csomagolási, hitel-, jótállási és garanciális költségek, valamint a jutalékok, az építési munkálatok, továbbá a helyszíni telepítési és szervizköltségek eltéréseit. A (45) preambulumbekezdésben már említett módon e tekintetben az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint rendelkezésre álló tényeket használták fel a szervizköltségek megállapítására.

3.7.   Dömpingkülönbözet

| (49) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az egyedüli együttműködő kínai exportáló gyártóra vonatkozó dömpingkülönbözet megállapítására a fentiek szerint a terméktípusonként meghatározott rendes érték súlyozott átlagának és a terméktípusonként meghatározott exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján került sor. |
| --- | --- |

(49)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az egyedüli együttműködő kínai exportáló gyártóra vonatkozó dömpingkülönbözet megállapítására a fentiek szerint a terméktípusonként meghatározott rendes érték súlyozott átlagának és a terméktípusonként meghatározott exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján került sor.

| (50) | A panaszostól és az együttműködő kínai exportáló gyártótól kapott információk szerint az érintett terméknek nincs más ismert gyártója a Kínai Népköztársaságban. Ezért a Kínai Népköztársaságra megállapítandó országos dömpingkülönbözet meg fog egyezni az egyedüli együttműködő kínai exportáló gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözettel. |
| --- | --- |

(50)

A panaszostól és az együttműködő kínai exportáló gyártótól kapott információk szerint az érintett terméknek nincs más ismert gyártója a Kínai Népköztársaságban. Ezért a Kínai Népköztársaságra megállapítandó országos dömpingkülönbözet meg fog egyezni az egyedüli együttműködő kínai exportáló gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözettel.

| (51) | A Kínai Népköztársaságra vonatkozó, vámfizetés előtti, a CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezett ideiglenes dömpingkülönbözet 36,6 %. |
| --- | --- |

(51)

A Kínai Népköztársaságra vonatkozó, vámfizetés előtti, a CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezett ideiglenes dömpingkülönbözet 36,6 %.

4.   A KÁR

4.1.   A közösségi termelés

| (52) | A vizsgálat megállapította, hogy a hasonló terméket a Közösségben két közösségi gyártó állítja elő franciaországi, németországi és egyesült királyságbeli telephelyeken. |
| --- | --- |

(52)

A vizsgálat megállapította, hogy a hasonló terméket a Közösségben két közösségi gyártó állítja elő franciaországi, németországi és egyesült királyságbeli telephelyeken.

| (53) | Ezen vállalatok termelése képezi a teljes közösségi termelést. |
| --- | --- |

(53)

Ezen vállalatok termelése képezi a teljes közösségi termelést.

| (54) | Emlékeztetni kell arra, hogy ez esetben kizárólag két közösségi gyártó és egy exportáló gyártó létezik, melyek gyakorlatilag a közösségi piac nagy részét lefedik. Ennélfogva az üzleti titkok védelme érdekében nem lehet pontos adatokkal szolgálni. Ezért a mutatók indexált formában vagy értéktartományban vannak megadva. |
| --- | --- |

(54)

Emlékeztetni kell arra, hogy ez esetben kizárólag két közösségi gyártó és egy exportáló gyártó létezik, melyek gyakorlatilag a közösségi piac nagy részét lefedik. Ennélfogva az üzleti titkok védelme érdekében nem lehet pontos adatokkal szolgálni. Ezért a mutatók indexált formában vagy értéktartományban vannak megadva.

4.2.   A közösségi gazdasági ágazat meghatározása

| (55) | A panaszt a hasonló termék ismert közösségi gyártásának több mint 80 %-át képviselő egyik közösségi gyártó nyújtotta be. |
| --- | --- |

(55)

A panaszt a hasonló termék ismert közösségi gyártásának több mint 80 %-át képviselő egyik közösségi gyártó nyújtotta be.

| (56) | A másik közösségi gyártó a kérdőívre válaszolva kezdetben együttműködött a vizsgálatban, ám később már nem vett részt aktívan benne. |
| --- | --- |

(56)

A másik közösségi gyártó a kérdőívre válaszolva kezdetben együttműködött a vizsgálatban, ám később már nem vett részt aktívan benne.

4.3.   Közösségi fogyasztás

| (57) | Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék vonatkozásában nem állnak rendelkezésre pontos Eurostat-statisztikák. A Bizottság valamennyi érintett felet felkérte, hogy szolgáltassanak adatokat a közösségi fogyasztásról. Az adatokat minden lehetséges esetben leellenőrizték az érintett termék kínai és egyesült államokbeli gyártóitól, az európai unióbeli felhasználóktól kapott információk, valamint a közösségi piacon a közösségi gazdasági ágazat által elveszített szerződésekre és pályázatokra vonatkozó információk alapján. A közösségi fogyasztás így a közösségi gazdasági ágazat által előállított hasonló termék közösségi értékesítésének volumene, a másik ismert közösségi gyártó által előállított hasonló termék közösségi értékesítésének volumene és az érintett termék harmadik országból származó behozatalának volumene alapján került meghatározásra. A Bizottság az ajánlattételi eljárásból származó adásvételi szerződések aláírásának dátuma alapján döntötte el, hogy egy adott ügyletre a megadott időszakon belül került-e sor.
  Ezek alapján a közösségi fogyasztás az alábbiak szerint alakult: | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index: 2004=100 | 100 | 59 | 112 | 118 | 200 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek és később benyújtott adatok |

(57)

Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék vonatkozásában nem állnak rendelkezésre pontos Eurostat-statisztikák. A Bizottság valamennyi érintett felet felkérte, hogy szolgáltassanak adatokat a közösségi fogyasztásról. Az adatokat minden lehetséges esetben leellenőrizték az érintett termék kínai és egyesült államokbeli gyártóitól, az európai unióbeli felhasználóktól kapott információk, valamint a közösségi piacon a közösségi gazdasági ágazat által elveszített szerződésekre és pályázatokra vonatkozó információk alapján. A közösségi fogyasztás így a közösségi gazdasági ágazat által előállított hasonló termék közösségi értékesítésének volumene, a másik ismert közösségi gyártó által előállított hasonló termék közösségi értékesítésének volumene és az érintett termék harmadik országból származó behozatalának volumene alapján került meghatározásra. A Bizottság az ajánlattételi eljárásból származó adásvételi szerződések aláírásának dátuma alapján döntötte el, hogy egy adott ügyletre a megadott időszakon belül került-e sor.

Ezek alapján a közösségi fogyasztás az alábbiak szerint alakult:

2004

2005

2006

2007

VI

Index: 2004=100

100

59

112

118

200

Forrás: kitöltött kérdőívek és később benyújtott adatok

| (58) | A biztonsági, valamint a csalás és bűnözés elleni küzdelemmel összefüggő fokozott aggályok miatt a figyelembe vett időszakban a Közösségben megkétszereződött az érintett termék és a hasonló termék fogyasztása. Egy csalás elleni, illetve határellenőrzési kezdeményezéssorozat keretében néhány berendezés vásárlását az EU finanszírozta. |
| --- | --- |

(58)

A biztonsági, valamint a csalás és bűnözés elleni küzdelemmel összefüggő fokozott aggályok miatt a figyelembe vett időszakban a Közösségben megkétszereződött az érintett termék és a hasonló termék fogyasztása. Egy csalás elleni, illetve határellenőrzési kezdeményezéssorozat keretében néhány berendezés vásárlását az EU finanszírozta.

4.4.   Az érintett országból származó behozatal

4.4.1.   Az érintett országból érkező dömpingelt behozatal volumene, ára és piaci részesedése

| (59) | Az érintett termék behozatalának volumene jelentősen nőtt a figyelembe vett időszak alatt. A vizsgálati időszakban a behozatal jelentősen nőtt 2004 óta. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A behozatal volumene | 100 | 100 | 500 | 600 | 1 500 |
| Index: 2004=100


  Forrás: kitöltött kérdőívek és később benyújtott adatok |

(59)

Az érintett termék behozatalának volumene jelentősen nőtt a figyelembe vett időszak alatt. A vizsgálati időszakban a behozatal jelentősen nőtt 2004 óta.

2004

2005

2006

2007

VI

A behozatal volumene

100

100

500

600

1 500

Index: 2004=100

Forrás: kitöltött kérdőívek és később benyújtott adatok

| (60) | Az átlagos behozatali ár behozatalonként jelentősen változik, mivel a berendezés összeállítása nagymértékben befolyásolja az átlagos egységárat. Következésképpen az átlagos egységárak számításának önmagában nincs értelme. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos importár | 100 | 100 | 800 | 530 | 670 |
| Index: 2004=100


  Forrás: kitöltött kérdőívek és később benyújtott adatok |

(60)

Az átlagos behozatali ár behozatalonként jelentősen változik, mivel a berendezés összeállítása nagymértékben befolyásolja az átlagos egységárat. Következésképpen az átlagos egységárak számításának önmagában nincs értelme.

2004

2005

2006

2007

VI

Átlagos importár

100

100

800

530

670

Index: 2004=100

Forrás: kitöltött kérdőívek és később benyújtott adatok

| (61) | Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése több mint megnégyszereződött a figyelembe vett időszak alatt. E tekintetben azt is figyelembe kell venni, hogy az érintett országból származó behozatal a figyelembe vett időszakban az Európai Unióba irányuló behozatal döntő többségét jelenti. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából származó termék piaci részesdése | 0–10 % | 0–10 % | 20–30 % | 30–40 % | 40–50 % |
| Index: 2004=100 | 100 | 100 | 260 | 300 | 440 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek és később benyújtott adatok. |

(61)

Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése több mint megnégyszereződött a figyelembe vett időszak alatt. E tekintetben azt is figyelembe kell venni, hogy az érintett országból származó behozatal a figyelembe vett időszakban az Európai Unióba irányuló behozatal döntő többségét jelenti.

2004

2005

2006

2007

VI

A Kínából származó termék piaci részesdése

0–10 %

0–10 %

20–30 %

30–40 %

40–50 %

Index: 2004=100

100

100

260

300

440

Forrás: kitöltött kérdőívek és később benyújtott adatok.

4.4.2.   Alákínálás

| (62) | Az alákínálás elemzésének céljából – egymással összehasonlítható összeállítású termékek alapján – az együttműködő exportáló gyártó által a vizsgálati időszak alatt érvényesített importárakat összehasonlították a közösségi gazdasági ágazat vizsgálati időszakban alkalmazott ajánlati áraival. Erre az összehasonlításra minden olyan ügylet esetében sor került, ahol mind a közösségi gazdasági ágazat, mind az exportáló gyártó benyújtott ajánlatot, amelyeket azonos feltételek alapján dolgoztak ki, és amelyeket az ajánlatkérő egyaránt elfogadott. A közösségi gazdasági ágazat árait a nettó gyártelepi paritásra igazították, és azokat a megfelelő vámmal növelt, európai uniós határparitáson számolt CIF-árakkal vetették össze. |
| --- | --- |

(62)

Az alákínálás elemzésének céljából – egymással összehasonlítható összeállítású termékek alapján – az együttműködő exportáló gyártó által a vizsgálati időszak alatt érvényesített importárakat összehasonlították a közösségi gazdasági ágazat vizsgálati időszakban alkalmazott ajánlati áraival. Erre az összehasonlításra minden olyan ügylet esetében sor került, ahol mind a közösségi gazdasági ágazat, mind az exportáló gyártó benyújtott ajánlatot, amelyeket azonos feltételek alapján dolgoztak ki, és amelyeket az ajánlatkérő egyaránt elfogadott. A közösségi gazdasági ágazat árait a nettó gyártelepi paritásra igazították, és azokat a megfelelő vámmal növelt, európai uniós határparitáson számolt CIF-árakkal vetették össze.

| (63) | Az együttműködő exportáló gyártó árai alapján az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga a közösségi gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve 20 % és 25 % között volt. |
| --- | --- |

(63)

Az együttműködő exportáló gyártó árai alapján az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga a közösségi gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve 20 % és 25 % között volt.

4.5.   A közösségi gazdasági ágazat helyzete

4.5.1.   Előzetes megjegyzések

| (64) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság megvizsgálta a közösségi gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló valamennyi gazdasági tényezőt és mutatót. |
| --- | --- |

(64)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság megvizsgálta a közösségi gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló valamennyi gazdasági tényezőt és mutatót.

| (65) | Meg kell jegyezni, hogy ez a gazdasági tevékenység inkább tudás- vagy know-how-igényes, mint „gépigényes”, és a gyártás rendelésre történik. Ezt a kárra vonatkozó számos mutató értelmezésénél és a jelentőségüknek a kár elemzése céljából történő meghatározása során figyelembe kell venni. A fent említett mutatók között az átlagárakra, az eszközök megtérülésére, a készletmutatókra, a termelési kapacitásra és a kapacitáskihasználásra vonatkozó információk szerepelnek. Az átlagárakra vonatkozó információk az átvilágító berendezések különféle típusainak kis volumene és egyik évről a másikra bekövetkező eltérése miatt nem tekinthetők lényegesnek. Ami az eszközök megtérülését és a készletmutatókat illeti, a rendelkezésre bocsátott információk nem adnak pontos képet, mivel az előbbi olyan eszközökre vonatkozik, amelyek esetében már értékcsökkenést számoltak el, míg az utóbbiak a rendelésre értékesítő piacot tükrözi. A termelési kapacitás és a kapacitáskihasználás szintén nagyon korlátozott mértékben releváns mutatók, mivel a termékeket alapvetően csak azután állítják elő, hogy az ajánlattételi eljárások eredményeként megkötötték a szerződéseket. |
| --- | --- |

(65)

Meg kell jegyezni, hogy ez a gazdasági tevékenység inkább tudás- vagy know-how-igényes, mint „gépigényes”, és a gyártás rendelésre történik. Ezt a kárra vonatkozó számos mutató értelmezésénél és a jelentőségüknek a kár elemzése céljából történő meghatározása során figyelembe kell venni. A fent említett mutatók között az átlagárakra, az eszközök megtérülésére, a készletmutatókra, a termelési kapacitásra és a kapacitáskihasználásra vonatkozó információk szerepelnek. Az átlagárakra vonatkozó információk az átvilágító berendezések különféle típusainak kis volumene és egyik évről a másikra bekövetkező eltérése miatt nem tekinthetők lényegesnek. Ami az eszközök megtérülését és a készletmutatókat illeti, a rendelkezésre bocsátott információk nem adnak pontos képet, mivel az előbbi olyan eszközökre vonatkozik, amelyek esetében már értékcsökkenést számoltak el, míg az utóbbiak a rendelésre értékesítő piacot tükrözi. A termelési kapacitás és a kapacitáskihasználás szintén nagyon korlátozott mértékben releváns mutatók, mivel a termékeket alapvetően csak azután állítják elő, hogy az ajánlattételi eljárások eredményeként megkötötték a szerződéseket.

4.5.2.   A károkozást jelző mutatók

Gyártás, kapacitás és kapacitáskihasználás

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártás | 100 | 75 | 89 | 163 | 166 |
| Kapacitás | 100 | 82 | 83 | 168 | 222 |
| Kapacitáskihasználás | 100 | 92 | 107 | 97 | 75 |
| Index: 2004=100


  Forrás: kitöltött kérdőívek |

2004

2005

2006

2007

VI

Gyártás

100

75

89

163

166

Kapacitás

100

82

83

168

222

Kapacitáskihasználás

100

92

107

97

75

Index: 2004=100

Forrás: kitöltött kérdőívek

| (66) | A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat termelési volumene 66 %-kal nőtt. Ez a pozitív tendencia főként a hasonló termék jó exportforgalmának köszönhető. A közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása ugyanezen okból több mint kétszeresére nőtt a figyelembe vett időszakban. A közösségi gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a figyelembe vett időszakban 25 %-kal csökkent.

  Készletek | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek | 100 | 164 | 127 | 118 | 118 |
| Index: 2004=100


  Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(66)

A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat termelési volumene 66 %-kal nőtt. Ez a pozitív tendencia főként a hasonló termék jó exportforgalmának köszönhető. A közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása ugyanezen okból több mint kétszeresére nőtt a figyelembe vett időszakban. A közösségi gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a figyelembe vett időszakban 25 %-kal csökkent.

Készletek

2004

2005

2006

2007

VI

Készletek

100

164

127

118

118

Index: 2004=100

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (67) | A közösségi gazdasági ágazat készleteinek szintje folyamatosan változott a figyelembe vett időszak alatt. A hasonló termékek piacán azonban a termelés megrendelésre történik, és a készleteket mindig a lehető legalacsonyabb szinten tartják.

  Értékesítési volumen, eladási ár és piaci részesedés | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A közösségi értékesítés volumene | 100 | 67 | 93 | 80 | 53 |
| Piaci részesedés | 80–90 % | 90–100 % | 70–80 % | 60–70 % | 20–30 % |
| A piaci részesedés indexe | 100 | 113 | 84 | 68 | 27 |
| Eladási ár | 100 | 87 | 107 | 87 | 116 |
| Index: 2004=100


  Forrás: kitöltött kérdőívek és később benyújtott adatok. |

(67)

A közösségi gazdasági ágazat készleteinek szintje folyamatosan változott a figyelembe vett időszak alatt. A hasonló termékek piacán azonban a termelés megrendelésre történik, és a készleteket mindig a lehető legalacsonyabb szinten tartják.

Értékesítési volumen, eladási ár és piaci részesedés

2004

2005

2006

2007

VI

A közösségi értékesítés volumene

100

67

93

80

53

Piaci részesedés

80–90 %

90–100 %

70–80 %

60–70 %

20–30 %

A piaci részesedés indexe

100

113

84

68

27

Eladási ár

100

87

107

87

116

Index: 2004=100

Forrás: kitöltött kérdőívek és később benyújtott adatok.

| (68) | A figyelembe vett időszak alatt csökkent a közösségi gazdasági ágazat értékesítésének volumene, és a vizsgálati időszak alatt az értékesítés az eredeti mennyiség csaknem felére esett vissza. A közösségi gazdasági ágazat 2004 és a vizsgálati időszak vége között piaci részesedésének 73 %-át veszítette el. |
| --- | --- |

(68)

A figyelembe vett időszak alatt csökkent a közösségi gazdasági ágazat értékesítésének volumene, és a vizsgálati időszak alatt az értékesítés az eredeti mennyiség csaknem felére esett vissza. A közösségi gazdasági ágazat 2004 és a vizsgálati időszak vége között piaci részesedésének 73 %-át veszítette el.

| (69) | A közösségi gazdasági ágazat saját gyártásának átlagos eladási ára nagymértékben függ az eladott átvilágító berendezés összeállításától, valamint az egyes időszakokban egy-egy szerződés keretében értékesített egységek számától. Következésképpen nincs értelme összehasonlítani a figyelembe vett időszak adatait.

  Nyereségesség | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Adózás előtti haszonkulcs | 100 | 85 | 90 | 7 | –50 |
| Index: 2004=100


  Forrás: kitöltött kérdőívek |

(69)

A közösségi gazdasági ágazat saját gyártásának átlagos eladási ára nagymértékben függ az eladott átvilágító berendezés összeállításától, valamint az egyes időszakokban egy-egy szerződés keretében értékesített egységek számától. Következésképpen nincs értelme összehasonlítani a figyelembe vett időszak adatait.

Nyereségesség

2004

2005

2006

2007

VI

Adózás előtti haszonkulcs

100

85

90

7

–50

Index: 2004=100

Forrás: kitöltött kérdőívek

| (70) | A figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat veszteségessé vált. A vizsgálati időszak alatt a helyzet különösen rossz volt. Nyilvánvaló, hogy a 2007-ben és a vizsgálati időszak alatt megfigyelt nyereségesség megkérdőjelezi a közösségi gazdasági ágazat fennmaradását.

  Beruházások, a beruházások megtérülése, pénzforgalom és tőkebevonási képesség | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások | 100 | 164 | 100 | 354 | 105 |
| Beruházások megtérülése | 110–120 % | 85–95 % | 210–220 % | 215–225 % | 60–70 % |
| Pénzforgalom | 100 | 124 | 257 | 196 | – 106 |
| Index: 2004=100


  Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(70)

A figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat veszteségessé vált. A vizsgálati időszak alatt a helyzet különösen rossz volt. Nyilvánvaló, hogy a 2007-ben és a vizsgálati időszak alatt megfigyelt nyereségesség megkérdőjelezi a közösségi gazdasági ágazat fennmaradását.

Beruházások, a beruházások megtérülése, pénzforgalom és tőkebevonási képesség

2004

2005

2006

2007

VI

Beruházások

100

164

100

354

105

Beruházások megtérülése

110–120 %

85–95 %

210–220 %

215–225 %

60–70 %

Pénzforgalom

100

124

257

196

– 106

Index: 2004=100

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (71) | A figyelembe vett időszak alatt alacsony maradt a beruházások volumene. A beruházások túlnyomó részére a közösségi gazdasági ágazat meglévő telephelyeinek fenntartása érdekében került sor. A 2007-ben megfigyelt nagyobb mértékű beruházásra az érintett termék teljesítményét javító új szabadalommal összefüggésben került sor. Emlékeztetni kell arra, hogy ez az ágazat know-how-igényes. |
| --- | --- |

(71)

A figyelembe vett időszak alatt alacsony maradt a beruházások volumene. A beruházások túlnyomó részére a közösségi gazdasági ágazat meglévő telephelyeinek fenntartása érdekében került sor. A 2007-ben megfigyelt nagyobb mértékű beruházásra az érintett termék teljesítményét javító új szabadalommal összefüggésben került sor. Emlékeztetni kell arra, hogy ez az ágazat know-how-igényes.

| (72) | A beruházásoknak a közösségi gazdasági ágazat nettó nyeresége és beruházásai nettó könyv szerinti értéke viszonyaként kifejezett megtérülése a figyelembe vett időszak alatt visszaesett, ám mégsem megfelelő mutató a károkozás jelzésére, mivel olyan eszközöket tükröz, amelyek esetében már értékcsökkenést számoltak el. |
| --- | --- |

(72)

A beruházásoknak a közösségi gazdasági ágazat nettó nyeresége és beruházásai nettó könyv szerinti értéke viszonyaként kifejezett megtérülése a figyelembe vett időszak alatt visszaesett, ám mégsem megfelelő mutató a károkozás jelzésére, mivel olyan eszközöket tükröz, amelyek esetében már értékcsökkenést számoltak el.

| (73) | A figyelembe vett időszak alatt nagymértékben romlott a közösségi gazdasági ágazat pénzforgalmi helyzete.

  Foglalkoztatás, termelékenység és bérek | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás | 100 | 110 | 113 | 131 | 137 |
| Átlagos munkaerőköltség (dolgozónként) | 100 | 98 | 99 | 101 | 156 |
| Termelékenység (dolgozónként) | 100 | 68 | 79 | 124 | 121 |
| Index: 2004=100


  Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(73)

A figyelembe vett időszak alatt nagymértékben romlott a közösségi gazdasági ágazat pénzforgalmi helyzete.

Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

2004

2005

2006

2007

VI

Foglalkoztatás

100

110

113

131

137

Átlagos munkaerőköltség (dolgozónként)

100

98

99

101

156

Termelékenység (dolgozónként)

100

68

79

124

121

Index: 2004=100

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (74) | A közösségi gazdasági ágazatban a hasonló termék gyártásában foglalkoztatottak száma a panaszos jó exportteljesítményének köszönhetően emelkedett a figyelembe vett időszak alatt. Növekedett a dolgozónkénti átlagos munkaerőköltség, ami a nagyobb létszámú képzettebb munkaerő bérszínvonalát tükrözi. |
| --- | --- |

(74)

A közösségi gazdasági ágazatban a hasonló termék gyártásában foglalkoztatottak száma a panaszos jó exportteljesítményének köszönhetően emelkedett a figyelembe vett időszak alatt. Növekedett a dolgozónkénti átlagos munkaerőköltség, ami a nagyobb létszámú képzettebb munkaerő bérszínvonalát tükrözi.

| (75) | A dolgozónkénti termelésben kifejezett termelékenység 21 %-kal növekedett a figyelembe vett időszak alatt. Ez a nem uniós piacok fokozott aktivitását tükrözi. |
| --- | --- |

(75)

A dolgozónkénti termelésben kifejezett termelékenység 21 %-kal növekedett a figyelembe vett időszak alatt. Ez a nem uniós piacok fokozott aktivitását tükrözi.

4.5.3.   A dömping nagyságrendje

| (76) | Tekintettel az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumenére és áraira, a tényleges dömpingkülönbözetnek a Közösség piacára gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(76)

Tekintettel az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumenére és áraira, a tényleges dömpingkülönbözetnek a Közösség piacára gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

4.6.   A kárra vonatkozó következtetés

| (77) | A figyelembe vett időszakban a Kínából származó alacsony árú dömpingelt behozatal nagysága jelentős mértékben növekedett. Az érintett országból származó behozatal volumene nagyon magas szintre emelkedett a figyelembe vett időszak végére. Az érintett termék piaci részesedése a Közösségben 440 %-kal emelkedett ugyanezen időszakban. |
| --- | --- |

(77)

A figyelembe vett időszakban a Kínából származó alacsony árú dömpingelt behozatal nagysága jelentős mértékben növekedett. Az érintett országból származó behozatal volumene nagyon magas szintre emelkedett a figyelembe vett időszak végére. Az érintett termék piaci részesedése a Közösségben 440 %-kal emelkedett ugyanezen időszakban.

| (78) | A közösségi gazdasági ágazat gazdasági mutatóinak elemzése rávilágított arra, hogy a kár az értékesített mennyiség (– 47 %), az eladási ár és a piaci részesedés (– 73 %) visszaesésében mutatkozott meg. Mindez további negatív hatást gyakorolt a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetére. A pénzügyi mutatók megerősítik, hogy a közösségi gazdasági ágazat jövője veszélyben van, és az érintett országból származó dömpingelt behozatal gátolja abban, hogy olyan szintre növelje eladási volumenét és/vagy árszintjét, amelyen pénzügyi helyzete helyreállhatna. |
| --- | --- |

(78)

A közösségi gazdasági ágazat gazdasági mutatóinak elemzése rávilágított arra, hogy a kár az értékesített mennyiség (– 47 %), az eladási ár és a piaci részesedés (– 73 %) visszaesésében mutatkozott meg. Mindez további negatív hatást gyakorolt a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetére. A pénzügyi mutatók megerősítik, hogy a közösségi gazdasági ágazat jövője veszélyben van, és az érintett országból származó dömpingelt behozatal gátolja abban, hogy olyan szintre növelje eladási volumenét és/vagy árszintjét, amelyen pénzügyi helyzete helyreállhatna.

| (79) | A kár értékelése a közösségi gazdasági ágazat egészének szempontjából történt (makrogazdasági mutatók). Mindezek alapján a Bizottság nem talált jelentős eltérést a panaszos és a közösségi gazdasági ágazat fennmaradó része között. |
| --- | --- |

(79)

A kár értékelése a közösségi gazdasági ágazat egészének szempontjából történt (makrogazdasági mutatók). Mindezek alapján a Bizottság nem talált jelentős eltérést a panaszos és a közösségi gazdasági ágazat fennmaradó része között.

| (80) | Az eddigiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat nagy részét kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(80)

Az eddigiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat nagy részét kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSEK

5.1.   Bevezetés

| (81) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal által a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár mértéke jelentősnek ítélhető-e. Annak érdekében, hogy az egyéb tényezők által esetlegesen okozott károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák, megvizsgálták azokat a dömpingelt behozatalon kívüli ismert tényezőket is, amelyek ugyancsak kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal által a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár mértéke jelentősnek ítélhető-e. Annak érdekében, hogy az egyéb tényezők által esetlegesen okozott károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák, megvizsgálták azokat a dömpingelt behozatalon kívüli ismert tényezőket is, amelyek ugyancsak kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatnak.

5.2.   A dömpingelt behozatal hatásai

| (82) | Elsőként emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálat kimutatta, hogy az érintett országból behozott rakományátvilágító berendezések közvetlen versenyben állnak a közösségi gazdasági ágazat által előállított és értékesített termékekkel, nem utolsó sorban azért, mert egymással versenyben állnak az ajánlattételi eljárásokban. |
| --- | --- |

(82)

Elsőként emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálat kimutatta, hogy az érintett országból behozott rakományátvilágító berendezések közvetlen versenyben állnak a közösségi gazdasági ágazat által előállított és értékesített termékekkel, nem utolsó sorban azért, mert egymással versenyben állnak az ajánlattételi eljárásokban.

| (83) | Az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumenének jelentős növekedése a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlását eredményezte. Ez a romlás többek között a közösségi gazdasági ágazat által előállított és a Közösségben értékesített termékek forgalmának és árszínvonalának ugyanezen időszakban bekövetkezett visszaesését jelentette. |
| --- | --- |

(83)

Az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumenének jelentős növekedése a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlását eredményezte. Ez a romlás többek között a közösségi gazdasági ágazat által előállított és a Közösségben értékesített termékek forgalmának és árszínvonalának ugyanezen időszakban bekövetkezett visszaesését jelentette.

| (84) | A figyelembe vett időszakban a dömpingelt behozatal piaci részesedése 440 %-kal nőtt, míg a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése több mint kétharmadával csökkent. Ezek a közösségi gazdasági ágazat számára negatív változások a 2004 és a vizsgálati időszak között nagyjából megkettőződő közösségi felhasználás visszaesésével egy időben következtek be. |
| --- | --- |

(84)

A figyelembe vett időszakban a dömpingelt behozatal piaci részesedése 440 %-kal nőtt, míg a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése több mint kétharmadával csökkent. Ezek a közösségi gazdasági ágazat számára negatív változások a 2004 és a vizsgálati időszak között nagyjából megkettőződő közösségi felhasználás visszaesésével egy időben következtek be.

| (85) | A dömpingelt behozatal árait a közösségi gazdasági ágazat árai alatt határozták meg, így joggal jelenthető ki, hogy a dömpingelt behozatal felelős az árak leszorításáért, amely a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének romlását okozta. |
| --- | --- |

(85)

A dömpingelt behozatal árait a közösségi gazdasági ágazat árai alatt határozták meg, így joggal jelenthető ki, hogy a dömpingelt behozatal felelős az árak leszorításáért, amely a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének romlását okozta.

| (86) | Tekintettel egyfelől a jelentős mértékben a közösségi gazdasági ágazat árai alá kínáló dömpingelt behozatal megugrása, másfelől a közösségi gazdasági ágazat értékesítéseiben és termelési volumenében bekövetkezett veszteség, valamint piaci részesedésének visszaesése és az árleszorítás között egyértelműen megállapított időbeli egybeesésre, a Bizottság arra az ideiglenes megállapításra jutott, hogy a dömpingelt behozatal meghatározó szerepet játszott a közösségi gazdasági ágazat hátrányos helyzetének kialakulásában. |
| --- | --- |

(86)

Tekintettel egyfelől a jelentős mértékben a közösségi gazdasági ágazat árai alá kínáló dömpingelt behozatal megugrása, másfelől a közösségi gazdasági ágazat értékesítéseiben és termelési volumenében bekövetkezett veszteség, valamint piaci részesedésének visszaesése és az árleszorítás között egyértelműen megállapított időbeli egybeesésre, a Bizottság arra az ideiglenes megállapításra jutott, hogy a dömpingelt behozatal meghatározó szerepet játszott a közösségi gazdasági ágazat hátrányos helyzetének kialakulásában.

5.3.   Egyéb tényezők hatásai

5.3.1.   A közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A közösségi gyártás exportértékesítései | 100 | 83 | 42 | 96 | 108 |
| Exportértékesítési ár | 100 | 76 | 56 | 35 | 65 |
| Index: 2004=100


  Forrás: kitöltött kérdőívek. |

2004

2005

2006

2007

VI

A közösségi gyártás exportértékesítései

100

83

42

96

108

Exportértékesítési ár

100

76

56

35

65

Index: 2004=100

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (87) | A közösségi gazdasági ágazat exportvolumene 10 %-kal növekedett a figyelembe vett időszakban. A kivitel a vizsgálati időszakban megvalósult teljes közösségi termelés túlnyomó többségét (90–95 %-át) jelentette. A közösségi gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban az érintett terméket kapcsolatban álló és független felhasználóknak is értékesítette. A közösségi gazdasági ágazat az EU-n kívül ugyanolyan típusú termékeket értékesített, mint az EU-ban. A közösségi gazdasági ágazat kivitele a figyelembe vett időszak alatt általában nyereséges volt, még ha a nyereségesség visszaeső tendenciát mutatott is. Az exportárak visszaestek, de még így is magasabbak voltak a közösségi értékesítési áraknál. Az erőteljes exportteljesítmény arra utal, hogy a gazdasági ágazat is életképes és versenyképes. |
| --- | --- |

(87)

A közösségi gazdasági ágazat exportvolumene 10 %-kal növekedett a figyelembe vett időszakban. A kivitel a vizsgálati időszakban megvalósult teljes közösségi termelés túlnyomó többségét (90–95 %-át) jelentette. A közösségi gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban az érintett terméket kapcsolatban álló és független felhasználóknak is értékesítette. A közösségi gazdasági ágazat az EU-n kívül ugyanolyan típusú termékeket értékesített, mint az EU-ban. A közösségi gazdasági ágazat kivitele a figyelembe vett időszak alatt általában nyereséges volt, még ha a nyereségesség visszaeső tendenciát mutatott is. Az exportárak visszaestek, de még így is magasabbak voltak a közösségi értékesítési áraknál. Az erőteljes exportteljesítmény arra utal, hogy a gazdasági ágazat is életképes és versenyképes.

| (88) | A közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye tehát elősegítette az ágazat fennmaradását, és nem járult hozzá a jelentős kár elszenvedéséhez. |
| --- | --- |

(88)

A közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye tehát elősegítette az ágazat fennmaradását, és nem járult hozzá a jelentős kár elszenvedéséhez.

5.3.2.   A közösségi gyártók közötti verseny

| (89) | A második közösségi gyártó az érintett termék egy nagy múltú, egyesült államokbeli gyártójával áll kapcsolatban. Az említett gyártó a figyelembe vett időszak kezdetén nem gyártotta az érintett terméket. Csak 2007-ben lépett a piacra, és a vizsgálati időszak alatt két szerződést nyert el. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az odaítélt szerződések egy olyan pályázathoz kapcsolódnak, amelyen csak ez a gyártó vett részt, és a szerződést jogi kifogás eredményeként ítélték neki. A második közösségi gyártó által elszenvedett kárra vonatkozó mutatók hasonlóképpen alakultak, mint a panaszos esetében. Így a panaszosnak okozott kár, amelyet egyértelműen tükröz a károkozást jelző mutatóknak a figyelembe vett időszak alatt megfigyelhető romlása, nem tulajdonítható az említett új résztvevő közösségi piacra történő belépésének. |
| --- | --- |

(89)

A második közösségi gyártó az érintett termék egy nagy múltú, egyesült államokbeli gyártójával áll kapcsolatban. Az említett gyártó a figyelembe vett időszak kezdetén nem gyártotta az érintett terméket. Csak 2007-ben lépett a piacra, és a vizsgálati időszak alatt két szerződést nyert el. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az odaítélt szerződések egy olyan pályázathoz kapcsolódnak, amelyen csak ez a gyártó vett részt, és a szerződést jogi kifogás eredményeként ítélték neki. A második közösségi gyártó által elszenvedett kárra vonatkozó mutatók hasonlóképpen alakultak, mint a panaszos esetében. Így a panaszosnak okozott kár, amelyet egyértelműen tükröz a károkozást jelző mutatóknak a figyelembe vett időszak alatt megfigyelhető romlása, nem tulajdonítható az említett új résztvevő közösségi piacra történő belépésének.

5.3.3.   Harmadik országokból származó behozatal

| (90) | Harmadik országokból származó behozatal – a figyelembe vett időszakhoz hasonlóan – gyakorlatilag a vizsgálati időszak alatt sem volt. Ezt a következtetést az érdekeltek által benyújtott adatokból lehet levonni, mivel az Eurostat vonatkozó statisztikái nem elég részletesek ahhoz, hogy csak az érintett termékre vonatkozzanak vagy tisztességes becslést lehessen belőlük adni. A vonatkozó információk valóban azt mutatják, hogy csak elvétve került sor néhány behozatalra az Egyesült Államokból, melyek jelentéktelen számuk miatt nem okozhattak kárt a közösségi gazdasági ágazatnak. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A behozatal volumene | 100 | 0 | 0 | 0 | 100 |
| Index: 2004=100


  Forrás: az érdekeltek által benyújtott adatok. |

(90)

Harmadik országokból származó behozatal – a figyelembe vett időszakhoz hasonlóan – gyakorlatilag a vizsgálati időszak alatt sem volt. Ezt a következtetést az érdekeltek által benyújtott adatokból lehet levonni, mivel az Eurostat vonatkozó statisztikái nem elég részletesek ahhoz, hogy csak az érintett termékre vonatkozzanak vagy tisztességes becslést lehessen belőlük adni. A vonatkozó információk valóban azt mutatják, hogy csak elvétve került sor néhány behozatalra az Egyesült Államokból, melyek jelentéktelen számuk miatt nem okozhattak kárt a közösségi gazdasági ágazatnak.

2004

2005

2006

2007

VI

A behozatal volumene

100

0

0

0

100

Index: 2004=100

Forrás: az érdekeltek által benyújtott adatok.

5.3.4.   A közösségi gazdasági ágazat nem nyújtott be ajánlatot a vizsgálati időszak alatt rendezett összes ajánlattételi eljáráson

| (91) | Emlékeztetni kell arra, hogy a közösség piac ellátása főként pályázatok keretében történik. A piac átláthatóságából eredően megfigyelhető, hogy egyes ajánlati dokumentációk magának a pályázatnak a tényleges kiírása előtt, az ajánlatkérő és a gyártók között folyó véleménycsere eredményeként készülnek el. Így úgy tűnhet, hogy ezekben az esetekben az ajánlati feltételek eltántorítják a többi résztvevőt attól, hogy részt vegyenek az ajánlattételi eljárásban. A vizsgálat megerősítette, hogy sem a közösségi gazdasági ágazat, sem az egyedüli együttműködő kínai exportáló gyártó nem adott be ajánlatot minden egyes ajánlattételi eljárásban. A közösségi gazdasági ágazat csak akkor adott be ajánlatot, ha kereskedelmi szempontból ésszerű ajánlatot tudott benyújtani. Nem volt olyan kényszerítő erejű tényező, amely azt sugallta volna, hogy a figyelembe vett időszak alatt egyértelműen megfigyelhető kár abból eredt, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem vett részt olyan ajánlattételben, amelyet ne tekintettek volna ésszerű üzleti lehetőségnek. |
| --- | --- |

(91)

Emlékeztetni kell arra, hogy a közösség piac ellátása főként pályázatok keretében történik. A piac átláthatóságából eredően megfigyelhető, hogy egyes ajánlati dokumentációk magának a pályázatnak a tényleges kiírása előtt, az ajánlatkérő és a gyártók között folyó véleménycsere eredményeként készülnek el. Így úgy tűnhet, hogy ezekben az esetekben az ajánlati feltételek eltántorítják a többi résztvevőt attól, hogy részt vegyenek az ajánlattételi eljárásban. A vizsgálat megerősítette, hogy sem a közösségi gazdasági ágazat, sem az egyedüli együttműködő kínai exportáló gyártó nem adott be ajánlatot minden egyes ajánlattételi eljárásban. A közösségi gazdasági ágazat csak akkor adott be ajánlatot, ha kereskedelmi szempontból ésszerű ajánlatot tudott benyújtani. Nem volt olyan kényszerítő erejű tényező, amely azt sugallta volna, hogy a figyelembe vett időszak alatt egyértelműen megfigyelhető kár abból eredt, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem vett részt olyan ajánlattételben, amelyet ne tekintettek volna ésszerű üzleti lehetőségnek.

5.3.5.   A nem az érintett termék árához kötődő tényezők hatása

| (92) | A vizsgálatból az derült ki, hogy az ajánlattételi felhívásokban nem feltétlenül csak az érintett termék szerepel, hanem olyan elemek is, mint a karbantartás, a szervizelés vagy az építési munkálatok. Emellett nem mindig az ár az egyetlen bírálati szempont. Az ajánlatkérők az ár mellett további szempontokat is bevezethetnek, mint például a termék kiegészítő műszaki funkciói vagy további, nem a termékhez kötődő elemek. Ha azonban a bírálati szempontoknak vannak is ilyen elemei, a vizsgálat bebizonyította, hogy az árral összefüggő pontok teszik ki az odaítélhető pontok jelentős részét. A vizsgálatból az is kiderült, hogy egyetlen ajánlatkérő sem zárt ki ajánlatot azért, mert az nem foglalt magában kiegészítő funkciókat. Más szóval a lényeges követelmények mindig teljesültek. A kiegészítő funkciók általában nincsenek ingyen. Az, hogy az érintett exportőr ajánlata egyes esetekben kiegészítő funkciókat is tartalmazott az előírtakon túl, egyszerűen azt bizonyítja, hogy a dömpingelt behozatal alacsony árszintje kárt okoz. |
| --- | --- |

(92)

A vizsgálatból az derült ki, hogy az ajánlattételi felhívásokban nem feltétlenül csak az érintett termék szerepel, hanem olyan elemek is, mint a karbantartás, a szervizelés vagy az építési munkálatok. Emellett nem mindig az ár az egyetlen bírálati szempont. Az ajánlatkérők az ár mellett további szempontokat is bevezethetnek, mint például a termék kiegészítő műszaki funkciói vagy további, nem a termékhez kötődő elemek. Ha azonban a bírálati szempontoknak vannak is ilyen elemei, a vizsgálat bebizonyította, hogy az árral összefüggő pontok teszik ki az odaítélhető pontok jelentős részét. A vizsgálatból az is kiderült, hogy egyetlen ajánlatkérő sem zárt ki ajánlatot azért, mert az nem foglalt magában kiegészítő funkciókat. Más szóval a lényeges követelmények mindig teljesültek. A kiegészítő funkciók általában nincsenek ingyen. Az, hogy az érintett exportőr ajánlata egyes esetekben kiegészítő funkciókat is tartalmazott az előírtakon túl, egyszerűen azt bizonyítja, hogy a dömpingelt behozatal alacsony árszintje kárt okoz.

| (93) | Az előzőeket figyelembe véve kizárólag az érintett országból származó behozatal okozhatott lényeges kárt a közösségi gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(93)

Az előzőeket figyelembe véve kizárólag az érintett országból származó behozatal okozhatott lényeges kárt a közösségi gazdasági ágazatnak.

5.4.   Az okozati összefüggésekre vonatkozó végkövetkeztetés

| (94) | Összefoglalásként ideiglenesen igazolást nyert, hogy a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt – amelyet a közösségi értékesítés és a közösségi piaci részesedés csökkenése, valamint a negatív pénzügyi eredmények jellemeznek – az érintett dömpingelt behozatal okozta. A közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye, a harmadik országokból származó behozatal, a közösségi gyártók között folyó verseny és az ajánlattétellel összefüggő, fent említett kérdések valójában nem játszottak jelentős szerepet a közösségi gazdasági ágazat helyzetét jellemző negatív változásokban. |
| --- | --- |

(94)

Összefoglalásként ideiglenesen igazolást nyert, hogy a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt – amelyet a közösségi értékesítés és a közösségi piaci részesedés csökkenése, valamint a negatív pénzügyi eredmények jellemeznek – az érintett dömpingelt behozatal okozta. A közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye, a harmadik országokból származó behozatal, a közösségi gyártók között folyó verseny és az ajánlattétellel összefüggő, fent említett kérdések valójában nem játszottak jelentős szerepet a közösségi gazdasági ágazat helyzetét jellemző negatív változásokban.

| (95) | Tekintettel a fenti elemezésre, amely megfelelően megkülönböztette és elkülönítette egymástól a közösségi gazdasági ágazat helyzetét érintő valamennyi ismert tényező hatását és a dömpingelt behozatal káros hatásait, megerősítést nyert, hogy ezen egyéb tényezők nem változtatnak azon a tényen, hogy az értékelésben megállapított kárt a dömpingelt behozatalnak kell tulajdonítani. |
| --- | --- |

(95)

Tekintettel a fenti elemezésre, amely megfelelően megkülönböztette és elkülönítette egymástól a közösségi gazdasági ágazat helyzetét érintő valamennyi ismert tényező hatását és a dömpingelt behozatal káros hatásait, megerősítést nyert, hogy ezen egyéb tényezők nem változtatnak azon a tényen, hogy az értékelésben megállapított kárt a dömpingelt behozatalnak kell tulajdonítani.

6.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

6.1.   Általános megjegyzések

| (96) | A Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó átmeneti következtetés ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján adott esetben az intézkedések elfogadása ellentétes lenne a közösségi érdekkel. E célból és az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság mérlegelte a bevezetendő intézkedéseknek az eljárásban érintett valamennyi félre gyakorolt hatását, valamint annak a következményeit is, ha nem fogadnak el intézkedéseket. |
| --- | --- |

(96)

A Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó átmeneti következtetés ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján adott esetben az intézkedések elfogadása ellentétes lenne a közösségi érdekkel. E célból és az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság mérlegelte a bevezetendő intézkedéseknek az eljárásban érintett valamennyi félre gyakorolt hatását, valamint annak a következményeit is, ha nem fogadnak el intézkedéseket.

6.2.   A közösségi ágazat érdeke

| (97) | A kárelemzés nyilvánvalóvá tette, hogy a közösségi gazdasági ágazat a dömpingelt behozatal miatt kárt szenvedett. A dömpingelt behozatal elmúlt években megfigyelhető növekvő jelenléte visszaszorította a közösségi piacokon az eladási árakat és az értékesítési volument, továbbá ennek hatására a közösségi gazdasági ágazat veszített piaci részesedéséből. Emiatt a közösségi gazdasági ágazat nem volt képes versenyképességének megfelelő nyereségességet elérni. |
| --- | --- |

(97)

A kárelemzés nyilvánvalóvá tette, hogy a közösségi gazdasági ágazat a dömpingelt behozatal miatt kárt szenvedett. A dömpingelt behozatal elmúlt években megfigyelhető növekvő jelenléte visszaszorította a közösségi piacokon az eladási árakat és az értékesítési volument, továbbá ennek hatására a közösségi gazdasági ágazat veszített piaci részesedéséből. Emiatt a közösségi gazdasági ágazat nem volt képes versenyképességének megfelelő nyereségességet elérni.

| (98) | Intézkedések meghozatala nélkül a közösségi gazdasági ágazat már egyébként is rossz pénzügyi helyzete egyértelműen tovább romlana, ami végső soron a közösségi gazdasági ágazat megszűnéséhez vezetne. Az intézkedések várhatóan gátat szabnának az érintett országból származó dömpingelt behozatal további jelentős növekedésének, ami lehetővé tenné, hogy a közösségi gazdasági ágazat legalábbis megőrizze jelenlegi piaci pozícióját. A vizsgálat szerint az érintett országból származó dömpingelt behozatal piaci részesedésének növekedése csak a közösségi gazdasági ágazat közvetlen kárára lehetséges. Meg kell jegyezni továbbá, hogy az érintett termék piaca közép- illetve hosszú távon várhatóan növekedni fog a biztonságpolitika fokozódó jelentősége, valamint amiatt, hogy egyes nem uniós országok (nevezetesen az Egyesült Államok) a közeljövőben kötelezővé teszik a kivitelre kerülő rakományok átvilágítását, mielőtt az Európai Unióban elhagynák a kiindulási pontjukat. E tekintetben a közösségi gazdasági ágazatnak nyilvánvalóan az az érdeke, hogy megállítsa helyzetének további romlását, hogy profitálhasson a piac fent említett, jövőben várható pozitív fejlődéséből. |
| --- | --- |

(98)

Intézkedések meghozatala nélkül a közösségi gazdasági ágazat már egyébként is rossz pénzügyi helyzete egyértelműen tovább romlana, ami végső soron a közösségi gazdasági ágazat megszűnéséhez vezetne. Az intézkedések várhatóan gátat szabnának az érintett országból származó dömpingelt behozatal további jelentős növekedésének, ami lehetővé tenné, hogy a közösségi gazdasági ágazat legalábbis megőrizze jelenlegi piaci pozícióját. A vizsgálat szerint az érintett országból származó dömpingelt behozatal piaci részesedésének növekedése csak a közösségi gazdasági ágazat közvetlen kárára lehetséges. Meg kell jegyezni továbbá, hogy az érintett termék piaca közép- illetve hosszú távon várhatóan növekedni fog a biztonságpolitika fokozódó jelentősége, valamint amiatt, hogy egyes nem uniós országok (nevezetesen az Egyesült Államok) a közeljövőben kötelezővé teszik a kivitelre kerülő rakományok átvilágítását, mielőtt az Európai Unióban elhagynák a kiindulási pontjukat. E tekintetben a közösségi gazdasági ágazatnak nyilvánvalóan az az érdeke, hogy megállítsa helyzetének további romlását, hogy profitálhasson a piac fent említett, jövőben várható pozitív fejlődéséből.

| (99) | Az intézkedések meghozatalával az importárak egy kárt nem okozó szintre fognak visszaállni, lehetővé téve a közösségi gazdasági ágazatnak, hogy tisztességes kereskedelmi feltételek mellett érvényesíteni tudja megfelelő komparatív versenyelőnyeit. |
| --- | --- |

(99)

Az intézkedések meghozatalával az importárak egy kárt nem okozó szintre fognak visszaállni, lehetővé téve a közösségi gazdasági ágazatnak, hogy tisztességes kereskedelmi feltételek mellett érvényesíteni tudja megfelelő komparatív versenyelőnyeit.

| (100) | Ezért ideiglenesen megállapítható, hogy az intézkedések bevezetése a közösségi gazdasági ágazat érdekében áll. |
| --- | --- |

(100)

Ezért ideiglenesen megállapítható, hogy az intézkedések bevezetése a közösségi gazdasági ágazat érdekében áll.

6.3.   Az importőrök/forgalmazók érdeke

| (101) | Az intézkedéseknek az importőröket/forgalmazókat érintő valószínűsíthető hatását nem vizsgálták, mivel az ismeretek szerint az érintett terméknek nincs közösségi független importőre/forgalmazója. |
| --- | --- |

(101)

Az intézkedéseknek az importőröket/forgalmazókat érintő valószínűsíthető hatását nem vizsgálták, mivel az ismeretek szerint az érintett terméknek nincs közösségi független importőre/forgalmazója.

6.4.   A beszállítók érdeke

| (102) | Egyetlen beszállító sem jelentkezett vagy szolgáltatott információt az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(102)

Egyetlen beszállító sem jelentkezett vagy szolgáltatott információt az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

6.5.   A felhasználók és fogyasztók érdeke

| (103) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően a fogyasztói érdekképviseletek nem nyújtottak be észrevételeket. Ezen oknál fogva, és mivel az érintett terméket nem használják fel fogyasztói javak előállítására, az elemzés az intézkedések felhasználókra gyakorolt hatásának vizsgálatára korlátozódott. |
| --- | --- |

(103)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően a fogyasztói érdekképviseletek nem nyújtottak be észrevételeket. Ezen oknál fogva, és mivel az érintett terméket nem használják fel fogyasztói javak előállítására, az elemzés az intézkedések felhasználókra gyakorolt hatásának vizsgálatára korlátozódott.

| (104) | Valamennyi közösségi vámhatóságnak küldtek kérdőívet. Az eljárás közzétételét követően nem jelentkezett más felhasználó. Málta, Belgium, Hollandia, az Egyesült Királyság, Spanyolország, Portugália, a Cseh Köztársaság, Lettország és Szlovákia vámhatósága és/vagy kikötői hatósága működött együtt – más-más mértékben – a vizsgálatban. Ezek a felhasználók az érintett termék közel 6 millió EUR értékű forgalmát és a közösségi felhasználás 15 %-át képviselték a vizsgálati időszak alatt. A vizsgálat szerint a fent említett felhasználók a vizsgálati időszak alatt öt egységet vásároltak az érintett termékből az egyedüli együttműködő kínai exportáló gyártótól, egyet az egyesült államokbeli gyártótól, míg a közösségi gazdasági ágazattól egyet sem. |
| --- | --- |

(104)

Valamennyi közösségi vámhatóságnak küldtek kérdőívet. Az eljárás közzétételét követően nem jelentkezett más felhasználó. Málta, Belgium, Hollandia, az Egyesült Királyság, Spanyolország, Portugália, a Cseh Köztársaság, Lettország és Szlovákia vámhatósága és/vagy kikötői hatósága működött együtt – más-más mértékben – a vizsgálatban. Ezek a felhasználók az érintett termék közel 6 millió EUR értékű forgalmát és a közösségi felhasználás 15 %-át képviselték a vizsgálati időszak alatt. A vizsgálat szerint a fent említett felhasználók a vizsgálati időszak alatt öt egységet vásároltak az érintett termékből az egyedüli együttműködő kínai exportáló gyártótól, egyet az egyesült államokbeli gyártótól, míg a közösségi gazdasági ágazattól egyet sem.

| (105) | Meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszak alatt egyes felhasználók több beszerzési forrással is rendelkeztek. Az egyik felhasználó azon aggályának adott hangot, hogy az érintett terméket be lehet-e gyorsan és az igényeinek megfelelően szerezni. E tekintetben meg kell jegyezni: tekintettel arra, hogy az ajánlattételi felhívás ütemezése és a szerződés odaítélése között eltelő átfutási időnek köszönhetően a közösségi gazdasági ágazat bármilyen keresletre minden észlelhető probléma nélkül reagálni tud, a közösségi gazdasági ágazat – ahogy a múltban is tette – egyértelműen tudna szállítani egy felhasználó európai érdekeltségeinek. |
| --- | --- |

(105)

Meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszak alatt egyes felhasználók több beszerzési forrással is rendelkeztek. Az egyik felhasználó azon aggályának adott hangot, hogy az érintett terméket be lehet-e gyorsan és az igényeinek megfelelően szerezni. E tekintetben meg kell jegyezni: tekintettel arra, hogy az ajánlattételi felhívás ütemezése és a szerződés odaítélése között eltelő átfutási időnek köszönhetően a közösségi gazdasági ágazat bármilyen keresletre minden észlelhető probléma nélkül reagálni tud, a közösségi gazdasági ágazat – ahogy a múltban is tette – egyértelműen tudna szállítani egy felhasználó európai érdekeltségeinek.

| (106) | Két együttműködő felhasználó aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy az intézkedéseknek milyen negatív hatása lehet mind a versenyre, mind az innovatív megoldások ösztönzésére, de konkrét bizonyítékkal nem támasztották alá az állítást. E tekintetben azt is meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetésének a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok kiküszöbölése a célja és nem a verseny gátlása. Továbbá az ezen az adott piacon működő szereplők száma és az előállított („know-how-igényes”) termékek típusa garantálja, hogy az innováció mindig az egyik legfontosabb prioritás maradjon a piaci szereplők számára. |
| --- | --- |

(106)

Két együttműködő felhasználó aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy az intézkedéseknek milyen negatív hatása lehet mind a versenyre, mind az innovatív megoldások ösztönzésére, de konkrét bizonyítékkal nem támasztották alá az állítást. E tekintetben azt is meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetésének a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok kiküszöbölése a célja és nem a verseny gátlása. Továbbá az ezen az adott piacon működő szereplők száma és az előállított („know-how-igényes”) termékek típusa garantálja, hogy az innováció mindig az egyik legfontosabb prioritás maradjon a piaci szereplők számára.

| (107) | A közösségi felhasználók általában leginkább attól tartanak, hogy ezen intézkedéseknek negatív hatása lesz a költségvetésükre, és növelik a vámhatóságok beruházásainak költségét. Egyes felhasználók azonban arról számolnak be, hogy minden vámmal kapcsolatos eljárást, így a dömpingellenes vámokat is, az érintett termék eladójának kell rendeznie. Ez az alaprendelet 12. cikke szerint abszorpciót jelenthet. Mindenesetre az érintett termék összességében kis részarányt képviselne a felhasználók költségvetésén belül. |
| --- | --- |

(107)

A közösségi felhasználók általában leginkább attól tartanak, hogy ezen intézkedéseknek negatív hatása lesz a költségvetésükre, és növelik a vámhatóságok beruházásainak költségét. Egyes felhasználók azonban arról számolnak be, hogy minden vámmal kapcsolatos eljárást, így a dömpingellenes vámokat is, az érintett termék eladójának kell rendeznie. Ez az alaprendelet 12. cikke szerint abszorpciót jelenthet. Mindenesetre az érintett termék összességében kis részarányt képviselne a felhasználók költségvetésén belül.

| (108) | Az érintett termék hosszú (általában 10 évet meghaladó) hasznos élettartama miatt állóeszköz-beruházásnak minősül. Így minden dömpingellenes vámot a rakományátvilágító berendezés teljes hasznos élettartamára kell felosztani. |
| --- | --- |

(108)

Az érintett termék hosszú (általában 10 évet meghaladó) hasznos élettartama miatt állóeszköz-beruházásnak minősül. Így minden dömpingellenes vámot a rakományátvilágító berendezés teljes hasznos élettartamára kell felosztani.

| (109) | A vizsgálat nem talált bizonyítékot arra, hogy az intézkedéseknek hatása lenne a felhasználók tevékenységére, az ilyen berendezéseket üzemeltető személyzet létszámára, a vámhatóság személyzetére vagy az egyéb szolgáltatásokért felelős személyzetre. |
| --- | --- |

(109)

A vizsgálat nem talált bizonyítékot arra, hogy az intézkedéseknek hatása lenne a felhasználók tevékenységére, az ilyen berendezéseket üzemeltető személyzet létszámára, a vámhatóság személyzetére vagy az egyéb szolgáltatásokért felelős személyzetre.

| (110) | Az az érv is elhangzott, hogy az EU-ban az állami hatóságoknak szigorú közbeszerzési szabályokat kell betartaniuk, amelyek biztosítják a kiválasztási eljárások átláthatóságát. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a közbeszerzési eljárásokat nem a dömpingelés visszaszorítására dolgozták ki. Épp ellenkezőleg: egy valóban átlátható piacon nyilvánvalóvá válnak a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra tett kísérletek, és a piacon érvényesül az egyenlő feltételek biztosításához szükséges kiigazítás igénye. |
| --- | --- |

(110)

Az az érv is elhangzott, hogy az EU-ban az állami hatóságoknak szigorú közbeszerzési szabályokat kell betartaniuk, amelyek biztosítják a kiválasztási eljárások átláthatóságát. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a közbeszerzési eljárásokat nem a dömpingelés visszaszorítására dolgozták ki. Épp ellenkezőleg: egy valóban átlátható piacon nyilvánvalóvá válnak a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra tett kísérletek, és a piacon érvényesül az egyenlő feltételek biztosításához szükséges kiigazítás igénye.

| (111) | A közösségi gazdasági ágazat a gyártásának és értékesítésének növekedéséből eredő fokozott méretgazdaságosság által egyértelműen profitálna az intézkedésekből. |
| --- | --- |

(111)

A közösségi gazdasági ágazat a gyártásának és értékesítésének növekedéséből eredő fokozott méretgazdaságosság által egyértelműen profitálna az intézkedésekből.

| (112) | A fentieket figyelembe véve megállapítást nyert, hogy a Kínával szemben érvényesített intézkedések jelen körülmények között a közösségi felhasználókra nincsenek jelentős hatással. |
| --- | --- |

(112)

A fentieket figyelembe véve megállapítást nyert, hogy a Kínával szemben érvényesített intézkedések jelen körülmények között a közösségi felhasználókra nincsenek jelentős hatással.

6.6.   A közösségi érdekre vonatkozó megállapítás

| (113) | A különböző tekintetbe veendő érdeket megvizsgálva a Bizottság ideiglenesen úgy döntött, hogy az általános közösségi érdek szempontjából nézve egyetlen egyedi érdek sem erősebb a közösségi gazdasági ágazatnak az intézkedések ideiglenes bevezetéséhez fűződő érdekénél, amelynek célja a dömpingelt behozatalból származó kereskedelemtorzító hatások megszüntetése. |
| --- | --- |

(113)

A különböző tekintetbe veendő érdeket megvizsgálva a Bizottság ideiglenesen úgy döntött, hogy az általános közösségi érdek szempontjából nézve egyetlen egyedi érdek sem erősebb a közösségi gazdasági ágazatnak az intézkedések ideiglenes bevezetéséhez fűződő érdekénél, amelynek célja a dömpingelt behozatalból származó kereskedelemtorzító hatások megszüntetése.

7.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (114) | A dömpinggel, az abból származó kárral és a közösségi érdekkel kapcsolatban a fentiekben levont következtetéseket tekintetbe véve ideiglenes intézkedéseket kell elrendelni az érintett termék Kínából származó behozatalaira a dömpingelt behozatal által a közösségi gazdasági ágazatnak okozott további károk megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

(114)

A dömpinggel, az abból származó kárral és a közösségi érdekkel kapcsolatban a fentiekben levont következtetéseket tekintetbe véve ideiglenes intézkedéseket kell elrendelni az érintett termék Kínából származó behozatalaira a dömpingelt behozatal által a közösségi gazdasági ágazatnak okozott további károk megelőzése érdekében.

7.1.   A kár kiküszöböléséhez szükséges szint

| (115) | Az ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket oly módon kell elrendelni, hogy megfelelő szintűek legyenek a dömpingelt import által a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár felszámolásához, azonban ne haladják meg a megállapított dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(115)

Az ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket oly módon kell elrendelni, hogy megfelelő szintűek legyenek a dömpingelt import által a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár felszámolásához, azonban ne haladják meg a megállapított dömpingkülönbözetet.

| (116) | A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy az intézkedéseknek lehetőséget kell adniuk a közösségi gazdasági ágazatnak arra, hogy költségeit úgy tudja fedezni, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet a megszokott versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. Az ehhez a számításhoz használt, adózás előtti haszonkulcs a forgalom 10–16 %-a volt (az üzleti titok védelme érdekében pontos számadatokat nem lehet nyilvánosságra hozni). Bebizonyosodott, hogy ez az a nyereségességi szint, amely a hátrányt okozó dömping elmaradása esetén joggal elvárható, mivel ez volt a közösségi gazdasági ágazat nyeresége azt megelőzően, hogy megjelent volna a Közösségbe irányuló kínai export. Ez alapján kiszámították a hasonló termék közösségi gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó ár kiszámítása a fent említett haszonkulcs és az előállítási költségek összeadásával történt. |
| --- | --- |

(116)

A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy az intézkedéseknek lehetőséget kell adniuk a közösségi gazdasági ágazatnak arra, hogy költségeit úgy tudja fedezni, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet a megszokott versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. Az ehhez a számításhoz használt, adózás előtti haszonkulcs a forgalom 10–16 %-a volt (az üzleti titok védelme érdekében pontos számadatokat nem lehet nyilvánosságra hozni). Bebizonyosodott, hogy ez az a nyereségességi szint, amely a hátrányt okozó dömping elmaradása esetén joggal elvárható, mivel ez volt a közösségi gazdasági ágazat nyeresége azt megelőzően, hogy megjelent volna a Közösségbe irányuló kínai export. Ez alapján kiszámították a hasonló termék közösségi gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó ár kiszámítása a fent említett haszonkulcs és az előállítási költségek összeadásával történt.

| (117) | A szükséges áremelést – az alákínálásra vonatkozó számítások során megállapított – súlyozott import átlagárnak a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített termékek hátrányt nem okozó árának átlagával való összehasonlítása alapján határozták meg. Az összehasonlításból származó különbséget ezt követően az átlagos CIF közösségi határparitásos importérték százalékában fejezték ki. Ez a különbség az egyedüli együttműködő kínai exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözet fölött volt. |
| --- | --- |

(117)

A szükséges áremelést – az alákínálásra vonatkozó számítások során megállapított – súlyozott import átlagárnak a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített termékek hátrányt nem okozó árának átlagával való összehasonlítása alapján határozták meg. Az összehasonlításból származó különbséget ezt követően az átlagos CIF közösségi határparitásos importérték százalékában fejezték ki. Ez a különbség az egyedüli együttműködő kínai exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözet fölött volt.

7.2.   Átmeneti intézkedések

| (118) | Az előzőek fényében, valamint az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Kínából származó behozatalokra a megállapított dömpingkülönbözet szintjének megfelelő, ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni. |
| --- | --- |

(118)

Az előzőek fényében, valamint az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Kínából származó behozatalokra a megállapított dömpingkülönbözet szintjének megfelelő, ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni.

| (119) | A fentiek alapján a Kínára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke 36,6 %. |
| --- | --- |

(119)

A fentiek alapján a Kínára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke 36,6 %.

| (120) | Emlékeztetni kell arra, hogy az Európai Unió piacán főként közbeszerzési eljárások érvényesülnek, amelyek aránylag kicsi piacot és kis számú résztvevőt jelentenek. Ezért a fokozott átláthatóság és az intézkedések eredményességének alapos vizsgálata érdekében helyénvalónak tűnik felkérni a tagállamok megfelelő hatóságait, hogy rendszeres időközönként bizalmasan tájékoztassák a Bizottságot az odaítélt pályázatokról. |
| --- | --- |

(120)

Emlékeztetni kell arra, hogy az Európai Unió piacán főként közbeszerzési eljárások érvényesülnek, amelyek aránylag kicsi piacot és kis számú résztvevőt jelentenek. Ezért a fokozott átláthatóság és az intézkedések eredményességének alapos vizsgálata érdekében helyénvalónak tűnik felkérni a tagállamok megfelelő hatóságait, hogy rendszeres időközönként bizalmasan tájékoztassák a Bizottságot az odaítélt pályázatokról.

8.   ZÁRÓ RENDELKEZÉS

| (121) | Az átlátható ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Továbbá ki kell jelenteni, hogy az e rendelet céljait szolgáló vámkivetést érintő megállapítások ideiglenesek, amelyeket végleges vám meghatározása esetén valószínűleg újra mérlegelni kell, |
| --- | --- |

(121)

Az átlátható ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Továbbá ki kell jelenteni, hogy az e rendelet céljait szolgáló vámkivetést érintő megállapítások ideiglenesek, amelyeket végleges vám meghatározása esetén valószínűleg újra mérlegelni kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

1.   Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 és ex 9030 10 00 KN-kód alá tartozó (TARIC-kódok: 9022190010, 9022290010, 9027801710 és 9030100091), neutrontechnológiát, legalább 250 keV-os röntgensugarakat, vagy alfa-, béta- vagy gamma-sugárzást használó rakományátvilágító berendezésekre, valamint a jelenleg az ex 8705 90 90 KN-kód (TARIC-kód: 8705909010) alá tartozó, és ilyen berendezésekkel ellátott gépjárművekre.

2.   Az (1) bekezdésben ismertetett termékek vámkezelés előtti, európai uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke 36,6 %.

3.   Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

4.   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A 384/96/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül az érdekelt felek kérhetik azoknak az alapvető tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján e rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, vagy kérhetnek szóbeli meghallgatást a Bizottságtól.

A 384/96/EK rendelet 21. cikke (4) bekezdésének megfelelően az érintett felek e rendelet alkalmazásával kapcsolatban észrevételeket tehetnek a rendelet hatálybalépésének időpontját követő egy hónapon belül.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikke hat hónapig alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

1

(2)  HL C 63., 2009.3.18., 20. o.

2

---

| 17.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/73

---

A BIZOTTSÁG 1243/2009/EU RENDELETE

(2009. december 16.)

a gabonaágazatban 2009. december 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról szóló 1231/2009/EU rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A gabonaágazatban 2009. december 16-tól alkalmazandó behozatali vámokat az 1231/2009/EU bizottsági rendelet (3) rögzítette. |
| --- | --- |

(1)

A gabonaágazatban 2009. december 16-tól alkalmazandó behozatali vámokat az 1231/2009/EU bizottsági rendelet (3) rögzítette.

| (2) | A behozatali vámok kiszámított átlaga tonnánként 5 EUR-val eltér a megállapított vámtól, helyénvaló tehát megfelelő módon kiigazítani az 1231/2009/EU rendeletben rögzített behozatali vámokat. |
| --- | --- |

(2)

A behozatali vámok kiszámított átlaga tonnánként 5 EUR-val eltér a megállapított vámtól, helyénvaló tehát megfelelő módon kiigazítani az 1231/2009/EU rendeletben rögzített behozatali vámokat.

| (3) | Az 1231/2009/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Az 1231/2009/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 1231/2009/EU rendelet I. és II. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Rendelkezéseit 2009. december 17-én kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 16-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 161., 1996.6.29., 125. o.

2

(3)  HL L 330., 2009.12.16., 65. o.

3

---

I. MELLÉKLET

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett termékek 2009. december 17-től alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kódszám | Áru megnevezése | Behozatali vám (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | DURUMBÚZA, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 5,68 |
| 1001 90 91 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | ROZS | 31,46 |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 16,87 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (2) | 16,87 |
| 1007 00 90 | CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével | 31,46 |

KN-kódszám

Áru megnevezése

Behozatali vám (1)

(EUR/t)

1001 10 00

DURUMBÚZA, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

5,68

1001 90 91

KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

ROZS

31,46

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

16,87

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (2)

16,87

1007 00 90

CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével

31,46

---

(1)  A Közösségbe az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében az importőr a következő vámcsökkentésben részesülhet:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van,

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben rögzített vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok

15.12.2009

| 1. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica | Durumbúza, kiváló minőségű | Durumbúza, közepes minőségű (2) | Durumbúza, gyenge minőségű (3) | Árpa |
| Tőzsde | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Tőzsdei jegyzés | 151,95 | 110,33 | — | — | — | — |
| FOB-ár, USA | — | — | 134,05 | 124,05 | 104,05 | 79,70 |
| Öböl-beli árnövelés | — | 8,39 | — | — | — | — |
| Nagy-tavaki árnövelés | 6,55 | — | — | — | — | — |

1.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

(EUR/t)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Durumbúza, kiváló minőségű

Durumbúza, közepes minőségű (2)

Durumbúza, gyenge minőségű (3)

Árpa

Tőzsde

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Tőzsdei jegyzés

151,95

110,33

—

—

—

—

FOB-ár, USA

—

—

134,05

124,05

104,05

79,70

Öböl-beli árnövelés

—

8,39

—

—

—

—

Nagy-tavaki árnövelés

6,55

—

—

—

—

—

| 2. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam | 22,87 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam | 48,48 EUR/t |

2.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam

22,87 EUR/t

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam

48,48 EUR/t

---

(1)  14 EUR/t árnövelés együtt (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(2)  10 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(3)  30 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

---

| 17.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/76 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/76

---

A TANÁCS 2009/969/KKBP HATÁROZATA

(2009. december 15.)

a 2006/276/KKBP közös álláspontban meghatározott, egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedések meghosszabbításáról, valamint a 2009/314/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2006. április 10-én elfogadta az egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2006/276/KKBP közös álláspontot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2006. április 10-én elfogadta az egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2006/276/KKBP közös álláspontot (1).

| (2) | A 2006/276/KKBP közös álláspont módosításáról szóló, 2009. április 6-i 2009/314/KKBP közös álláspont (2)2010. március 15-ig meghosszabbította a korlátozó intézkedéseket. Mindazonáltal – az egyes személyek 1999–2000-es eltűnésében szerepet játszó személyek és a Központi Választási Bizottság elnökének kivételével – az egyes fehérorosz vezetőkre vonatkozó utazási korlátozásokat 2009. december 15-ig felfüggesztették. |
| --- | --- |

(2)

A 2006/276/KKBP közös álláspont módosításáról szóló, 2009. április 6-i 2009/314/KKBP közös álláspont (2)2010. március 15-ig meghosszabbította a korlátozó intézkedéseket. Mindazonáltal – az egyes személyek 1999–2000-es eltűnésében szerepet játszó személyek és a Központi Választási Bizottság elnökének kivételével – az egyes fehérorosz vezetőkre vonatkozó utazási korlátozásokat 2009. december 15-ig felfüggesztették.

| (3) | A Tanács 2009. november 17-én megállapodott abban, hogy – mivel a 2008. október 13-i tanácsi következtetésekben meghatározott területeken nem történt kézzelfogható előrelépés – a 2006/276/KKBP közös álláspontban előírt korlátozó intézkedéseket 2010 októberéig meghosszabbítja, továbbá az egyes fehérorosz vezetőkre vonatkozó utazási korlátozásokat – az egyes személyek 1999–2000-es eltűnésében szerepet játszó személyek és a Központi Választási Bizottság elnökének kivételével – 2010 októberéig ugyancsak meghosszabbítja. Az említett időszak végén a Tanács a Belaruszban fennálló helyzet fényében felülvizsgálja a korlátozó intézkedéseket. A Tanács dönthet úgy, hogy a fehérorosz hatóságoknak a demokrácia és az emberi jogok területén hozott intézkedései függvényében bármely időpontban ismét alkalmazza vagy megszünteti az utazási korlátozásokat. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2009. november 17-én megállapodott abban, hogy – mivel a 2008. október 13-i tanácsi következtetésekben meghatározott területeken nem történt kézzelfogható előrelépés – a 2006/276/KKBP közös álláspontban előírt korlátozó intézkedéseket 2010 októberéig meghosszabbítja, továbbá az egyes fehérorosz vezetőkre vonatkozó utazási korlátozásokat – az egyes személyek 1999–2000-es eltűnésében szerepet játszó személyek és a Központi Választási Bizottság elnökének kivételével – 2010 októberéig ugyancsak meghosszabbítja. Az említett időszak végén a Tanács a Belaruszban fennálló helyzet fényében felülvizsgálja a korlátozó intézkedéseket. A Tanács dönthet úgy, hogy a fehérorosz hatóságoknak a demokrácia és az emberi jogok területén hozott intézkedései függvényében bármely időpontban ismét alkalmazza vagy megszünteti az utazási korlátozásokat.

| (4) | A 2009/314/KKBP közös álláspontot ezért hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(4)

A 2009/314/KKBP közös álláspontot ezért hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/276/KKBP közös álláspontban előírt korlátozó intézkedéseket 2010. október 31-ig meghosszabbítják.

2. cikk

(1)   A 2006/276/KKBP közös álláspont 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglalt intézkedéseket – amennyiben azok Jurij Nyikolajevics Podobed esetében alkalmazandók – 2010. október 31-ig felfüggesztik.

(2)   A 2006/276/KKBP közös álláspont 1. cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglalt intézkedéseket 2010. október 31-ig felfüggesztik.

3. cikk

E határozatot a Belaruszban fennálló helyzet fényében 2010. október 31. előtt újra felül kell vizsgálni.

4. cikk

A 2009/314/KKBP közös álláspont hatályát veszti.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

6. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. ERLANDSSON

---

(1)  HL L 101., 2006.4.11., 5. o.

1

(2)  HL L 93., 2009.4.7., 21. o.

2

---

JOGI AKTUSOK, MELYEK KIHIRDETÉSE NEM KÖTELEZŐ

| 17.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/77 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/77

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. december 10.)

a 2007/65/EK határozat melléklete 2A. függelékének a Bizottsággal szerződéses kapcsolatban álló vállalkozások alkalmazottainak a Bizottság épületeibe való belépése tekintetében történő módosításáról

(2009/970/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 249. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 131. cikkére,

mivel:

| (1) | A belépés ellenőrzéséről és a Bizottság épületeinek biztonsági rendszeréről szóló bizottsági közlemény (C(2007) 797) azzal a céllal készült, hogy fokozza a személyek, adatok, épületek és egyéb javak biztonságát. |
| --- | --- |

(1)

A belépés ellenőrzéséről és a Bizottság épületeinek biztonsági rendszeréről szóló bizottsági közlemény (C(2007) 797) azzal a céllal készült, hogy fokozza a személyek, adatok, épületek és egyéb javak biztonságát.

| (2) | Ennek érdekében létrejött a globális biztonsági projekt, amely modern és nagy teljesítményű beléptetés-ellenőrző technológiát alkalmazó automatikus beléptetés-ellenőrző rendszerek üzembe helyezését írja elő valamennyi bizottsági épületben. |
| --- | --- |

(2)

Ennek érdekében létrejött a globális biztonsági projekt, amely modern és nagy teljesítményű beléptetés-ellenőrző technológiát alkalmazó automatikus beléptetés-ellenőrző rendszerek üzembe helyezését írja elő valamennyi bizottsági épületben.

| (3) | E projekt egyik kulcsfontosságú eleme ésszerűsíteni és csökkenteni a jelenleg forgalomban lévő szolgálati kártyák nagy számát, valamint egyszerűsíteni a belépési kártyáknak és engedélyeknek az alkalmazottak különféle kategóriái és a Bizottsághoz érkező látogatók számára történő kiadásának eljárásait. |
| --- | --- |

(3)

E projekt egyik kulcsfontosságú eleme ésszerűsíteni és csökkenteni a jelenleg forgalomban lévő szolgálati kártyák nagy számát, valamint egyszerűsíteni a belépési kártyáknak és engedélyeknek az alkalmazottak különféle kategóriái és a Bizottsághoz érkező látogatók számára történő kiadásának eljárásait.

| (4) | Annak érdekében, hogy a belépési kártyák új rendszerének végrehajtása során az első működési szakasz elindulhasson, különösen a Bizottsággal szerződéses kapcsolatban álló vállalkozások alkalmazottai esetében, a Bizottság standard biztonsági intézkedéseinek és riasztási fokozatainak létrehozásáról, valamint a válsághelyzetek kezelésére vonatkozó operatív eljárások tekintetében eljárási szabályzatának módosításáról szóló, 2006. december 15-i 2007/65/EK bizottsági határozatot (1) néhány helyen, kizárólag adminisztratív és technikai céllal, módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy a belépési kártyák új rendszerének végrehajtása során az első működési szakasz elindulhasson, különösen a Bizottsággal szerződéses kapcsolatban álló vállalkozások alkalmazottai esetében, a Bizottság standard biztonsági intézkedéseinek és riasztási fokozatainak létrehozásáról, valamint a válsághelyzetek kezelésére vonatkozó operatív eljárások tekintetében eljárási szabályzatának módosításáról szóló, 2006. december 15-i 2007/65/EK bizottsági határozatot (1) néhány helyen, kizárólag adminisztratív és technikai céllal, módosítani kell,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 2007/65/EK határozat melléklete 2A. függeléke 4.2. pontjának b) alpontja helyébe a következő szöveg lép:

| „b) | Belépési kártyát adnak ki minden más személyzet számára, amelynek a Bizottság szolgálataival szembeni szerződéses kötelezettségei teljesítéséhez a Bizottság épületeibe való belépésre van szüksége. A határozott időtartamú szerződéssel rendelkező személyzetnek kiállított kártyák nem léphetik túl ezt az időbeli korlátot, kivéve, ha azt a Bizottság Biztonsági Igazgatósága engedélyezi.

  Belépési kártyát kell továbbá kibocsátani a Bizottsággal szerződéses kapcsolatban álló vállalkozások valamennyi olyan alkalmazottja számára is, akiknek a szerződéses kötelezettségek teljesítése érdekében be kell jutniuk a Bizottság épületeibe. A Bizottsággal szerződéses kapcsolatban álló vállalkozások alkalmazottja számára kibocsátott belépési kártya a Bizottsággal fennálló szerződés lejártáig érvényes, amennyiben az érintett személy olyan személyazonosító okmánnyal rendelkezik, amely a szerződés érvényességének lejártáig érvényes. Amennyiben ez utóbbi feltétel nem teljesül, a belépési kártya a személyazonosító okmány lejártának napjáig lesz érvényes.
  Ha európai parlamenti képviselő kíván belépni a Bizottság valamely épületébe, ezt megteheti, ha bemutatja az Európai Parlament által kiállított belépési kártyáját a szolgálatban lévő biztonsági őrnek, és nem kell átesnie a külső látogatók esetében kötelező további biztonsági ellenőrzésen.” |
| --- | --- |

„b)

Belépési kártyát adnak ki minden más személyzet számára, amelynek a Bizottság szolgálataival szembeni szerződéses kötelezettségei teljesítéséhez a Bizottság épületeibe való belépésre van szüksége. A határozott időtartamú szerződéssel rendelkező személyzetnek kiállított kártyák nem léphetik túl ezt az időbeli korlátot, kivéve, ha azt a Bizottság Biztonsági Igazgatósága engedélyezi.

Belépési kártyát kell továbbá kibocsátani a Bizottsággal szerződéses kapcsolatban álló vállalkozások valamennyi olyan alkalmazottja számára is, akiknek a szerződéses kötelezettségek teljesítése érdekében be kell jutniuk a Bizottság épületeibe. A Bizottsággal szerződéses kapcsolatban álló vállalkozások alkalmazottja számára kibocsátott belépési kártya a Bizottsággal fennálló szerződés lejártáig érvényes, amennyiben az érintett személy olyan személyazonosító okmánnyal rendelkezik, amely a szerződés érvényességének lejártáig érvényes. Amennyiben ez utóbbi feltétel nem teljesül, a belépési kártya a személyazonosító okmány lejártának napjáig lesz érvényes.

Ha európai parlamenti képviselő kíván belépni a Bizottság valamely épületébe, ezt megteheti, ha bemutatja az Európai Parlament által kiállított belépési kártyáját a szolgálatban lévő biztonsági őrnek, és nem kell átesnie a külső látogatók esetében kötelező további biztonsági ellenőrzésen.”

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 10-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 32., 2007.2.6., 144. o.

1

---

| 17.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/78 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/78

---

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ELNÖKÉNEK HATÁROZATA

(2009. december 2.)

a bizottsági rendeletek, irányelvek és a külön címzetti kört nem tartalmazó határozatok aláírásáról

(C(2009) 9848)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ELNÖKE,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 297. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság eljárási szabályzatának 8. cikke szerinti szóbeli eljárással elfogadott bizottsági rendeleteket, irányelveket és külön címzetti kört nem tartalmazó határozatokat az elnök írja alá összefoglaló útján azon a bizottsági ülésen, amelyeken azokat elfogadják. Az összefoglalót az elnök vagy – az általa meghatározott rangsor szerint – a Bizottság őt helyettesítő tagja írja alá.

Az eljárási szabályzat 12. cikke szerinti írásbeli eljárással elfogadott bizottsági rendeleteket, irányelveket és külön címzetti kört nem tartalmazó határozatokat napi feljegyzésben kell felsorolni. Erre a napi feljegyzésre az eljárási szabályzat 17. cikkének (1) bekezdése szerint a bizottsági üléshez készített összefoglalóban hivatkozni kell, és a napi feljegyzést csatolni is kell az összefoglalóhoz, majd az összefoglalót az elnök az ülés során írja alá. Amennyiben azonban valamely jogi aktus közzététele és hatálybalépése annyira sürgős, hogy nem várhat a következő bizottsági ülésig, az elnök a jogi aktus aláírási jogosultságát a főtitkárra ruházza.

Az eljárási szabályzat 13. cikke szerinti felhatalmazási eljárással elfogadott bizottsági rendeletek, irányelvek és külön címzetti kört nem tartalmazó határozatok aláírási jogosultságát azokra a bizottsági tagokra ruházzák, akiket az elfogadási hatáskörrel felruháztak.

Az eljárási szabályzat 13., 14. és 15. cikke szerinti hatáskör-átruházási eljárással vagy továbbruházási eljárással elfogadott bizottsági rendeletek, irányelvek és külön címzetti kört nem tartalmazó határozatok aláírási jogosultságát azokra a felruházott tisztviselőkre ruházzák, akiket az elfogadási hatáskörrel felruháztak.

2. cikk

Ezt a határozatot 2009. december 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 2-án.

az elnök

José Manuel BARROSO

---