# Euroopan unionin L 329/2009

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2009.329.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 329 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 52. vuosikerta15. joulukuuta 2009 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2009.329.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 329

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

52. vuosikerta15. joulukuuta 2009

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1200/2009, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, maatilojen rakennetutkimuksista ja maatalouden tuotantomenetelmiä koskevasta tutkimuksesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1166/2008 täytäntöönpanosta kotieläinyksikkökertoimien sekä muuttujien määritelmien osalta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1201/2009, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, väestö- ja asuntolaskennoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 763/2008 täytäntöönpanosta aihealueiden sekä niiden erittelyiden kuvausten osalta (
  1
  ) | 29 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EY) N:o 1200/2009, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, maatilojen rakennetutkimuksista ja maatalouden tuotantomenetelmiä koskevasta tutkimuksesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1166/2008 täytäntöönpanosta kotieläinyksikkökertoimien sekä muuttujien määritelmien osalta (
  1
  )

1

1

*

Komission asetus (EY) N:o 1201/2009, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, väestö- ja asuntolaskennoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 763/2008 täytäntöönpanosta aihealueiden sekä niiden erittelyiden kuvausten osalta (
  1
  )

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 15.12.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 329/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 329/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1200/2009,

annettu 30 päivänä marraskuuta 2009,

maatilojen rakennetutkimuksista ja maatalouden tuotantomenetelmiä koskevasta tutkimuksesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1166/2008 täytäntöönpanosta kotieläinyksikkökertoimien sekä muuttujien määritelmien osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatilojen rakennetutkimuksista ja maatalouden tuotantomenetelmiä koskevasta tutkimuksesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 571/88 kumoamisesta 19 päivänä marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1166/2008 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan b alakohdan, 7 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 7 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1166/2008 vahvistetaan uudet puitteet maatilojen rakennetta koskevien vertailukelpoisten yhteisön tilastojen tuottamiselle ja maatalouden tuotantomenetelmiä koskevalle tutkimukselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1166/2008 vahvistetaan uudet puitteet maatilojen rakennetta koskevien vertailukelpoisten yhteisön tilastojen tuottamiselle ja maatalouden tuotantomenetelmiä koskevalle tutkimukselle.

| (2) | Kotieläinyksikkökertoimia käytetään varsinaisten eläinlukumäärien sijasta, jotta eri eläinluokista voidaan tehdä vertailukelpoisia aggregointeja. |
| --- | --- |

(2)

Kotieläinyksikkökertoimia käytetään varsinaisten eläinlukumäärien sijasta, jotta eri eläinluokista voidaan tehdä vertailukelpoisia aggregointeja.

| (3) | Kotieläinyksikkökertoimien olisi perustuttava yhteisiin arvoihin, jotta kattavuutta ja tarkkuutta koskevien vaatimusten soveltaminen olisi vertailukelpoista kaikkialla yhteisössä. |
| --- | --- |

(3)

Kotieläinyksikkökertoimien olisi perustuttava yhteisiin arvoihin, jotta kattavuutta ja tarkkuutta koskevien vaatimusten soveltaminen olisi vertailukelpoista kaikkialla yhteisössä.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 1166/2008 2 artiklan b alakohdan mukaisesti on tarpeen vahvistaa kotieläinyksikkökertoimet, joita käytetään maatilojen rakennetutkimuksissa ja maatalouden tuotantomenetelmiä koskevassa tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 1166/2008 2 artiklan b alakohdan mukaisesti on tarpeen vahvistaa kotieläinyksikkökertoimet, joita käytetään maatilojen rakennetutkimuksissa ja maatalouden tuotantomenetelmiä koskevassa tutkimuksessa.

| (5) | Vertailukelpoisuuden varmistamiseksi muuttujaluetteloon sisältyvät käsitteet on ymmärrettävä ja niitä on sovellettava yhdenmukaisesti kaikkialla yhteisössä. |
| --- | --- |

(5)

Vertailukelpoisuuden varmistamiseksi muuttujaluetteloon sisältyvät käsitteet on ymmärrettävä ja niitä on sovellettava yhdenmukaisesti kaikkialla yhteisössä.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 1166/2008 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti on tarpeen vahvistaa maatilojen rakennetutkimuksissa käytettävien muuttujien määritelmät. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 1166/2008 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti on tarpeen vahvistaa maatilojen rakennetutkimuksissa käytettävien muuttujien määritelmät.

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 1166/2008 11 artiklan 7 kohdan mukaisesti on tarpeen vahvistaa maatalouden tuotantomenetelmiä koskevissa tutkimuksissa käytettävien muuttujien määritelmät. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 1166/2008 11 artiklan 7 kohdan mukaisesti on tarpeen vahvistaa maatalouden tuotantomenetelmiä koskevissa tutkimuksissa käytettävien muuttujien määritelmät.

| (8) | Ominaisuuksien määritelmistä, maataloustuoteluettelosta, määritelmäluettelon poikkeuksista ja maatilojen rakennetta koskevien tilastotietojen keruuseen kuuluvista alueista ja tutkimusalueista 24 päivänä marraskuuta 1999 tehdyllä komission päätöksellä 2000/115/EY (2) pannaan täytäntöön neuvoston asetus (ETY) N:o 571/88 (3). Kyseinen päätös on aiheellista korvata tällä asetuksella. |
| --- | --- |

(8)

Ominaisuuksien määritelmistä, maataloustuoteluettelosta, määritelmäluettelon poikkeuksista ja maatilojen rakennetta koskevien tilastotietojen keruuseen kuuluvista alueista ja tutkimusalueista 24 päivänä marraskuuta 1999 tehdyllä komission päätöksellä 2000/115/EY (2) pannaan täytäntöön neuvoston asetus (ETY) N:o 571/88 (3). Kyseinen päätös on aiheellista korvata tällä asetuksella.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston päätöksellä 72/279/ETY (4) perustetun pysyvän maataloustilastokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston päätöksellä 72/279/ETY (4) perustetun pysyvän maataloustilastokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kotieläinyksikkökertoimet, joita käytetään maatilojen rakennetta koskevien yhteisön tutkimusten ja maatalouden tuotantomenetelmiä koskevan tutkimuksen kattavuutta ja tarkkuutta koskevien vaatimusten soveltamiseksi, vahvistetaan liitteessä I.

2 artikla

Maatilojen rakennetta koskevissa yhteisön tutkimuksissa käytettävien muuttujien määritelmät vahvistetaan liitteessä II.

3 artikla

Maatalouden tuotantomenetelmiä koskevassa yhteisön tutkimuksessa käytettävien muuttujien määritelmät vahvistetaan liitteessä III.

4 artikla

Kumotaan päätös 2000/115/EY.

5 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 30 päivänä marraskuuta 2009.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 321, 1.12.2008, s. 14.

1

(2)  EYVL L 38, 12.2.2000, s. 1.

2

(3)  EYVL L 56, 2.3.1988, s. 1.

3

(4)  EYVL L 179, 7.8.1972, s. 1.

4

---

LIITE I

KOTIELÄINYKSIKKÖKERTOIMET

| Nautaeläimet | Alle vuoden ikäiset | 0,400 |
| --- | --- | --- |
| Vähintään vuoden mutta alle kahden vuoden ikäiset | 0,700 |
| Sonnit, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat | 1,000 |
| Hiehot, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat | 0,800 |
| Lypsylehmät | 1,000 |
| Muut lehmät, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat | 0,800 |
| Lampaat ja vuohet | 0,100 |
| Hevoseläimet | 0,800 |
| Siat | Porsaat, joiden elopaino on alle 20 kg | 0,027 |
| Siitosemakot, jotka painavat 50 kg tai enemmän | 0,500 |
| Muut siat | 0,300 |
| Siipikarja | Broilerit | 0,007 |
| Munivat kanat | 0,014 |
| Strutsit | 0,350 |
| Muu siipikarja | 0,030 |
| Kaniinit, siitosnaaraat | 0,020 |

Nautaeläimet

Alle vuoden ikäiset

0,400

Vähintään vuoden mutta alle kahden vuoden ikäiset

0,700

Sonnit, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat

1,000

Hiehot, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat

0,800

Lypsylehmät

1,000

Muut lehmät, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat

0,800

Lampaat ja vuohet

0,100

Hevoseläimet

0,800

Siat

Porsaat, joiden elopaino on alle 20 kg

0,027

Siitosemakot, jotka painavat 50 kg tai enemmän

0,500

Muut siat

0,300

Siipikarja

Broilerit

0,007

Munivat kanat

0,014

Strutsit

0,350

Muu siipikarja

0,030

Kaniinit, siitosnaaraat

0,020

---

LIITE II

Maatilojen rakennetta koskevissa yhteisön tutkimuksissa käytettävien muuttujien määritelmät (1)

I   YLEISET MUUTTUJAT

| 1.01 | Tilan sijainti

  Maatilan sijainti määritellään asetuksen (EY) N:o 1166/2008 2 artiklan e alakohdassa. |
| --- | --- |
| 1.01.01 | | Leveysaste (enintään 5 kaariminuutin tarkkuudella) |
| 1.01.02 | | Pituusaste (enintään 5 kaariminuutin tarkkuudella) |
| 1.02 | Maatilan omistusmuoto

  Maatilan omistusmuoto riippuu haltijan asemasta. |
| 1.02.01 | | Onko tilan oikeudellinen ja taloudellinen vastuu |
| 1.02.01.01 | | | luonnollisella henkilöllä, joka on itsenäisen tilan yksittäinen haltija?

  Yksittäinen luonnollinen henkilö, joka on haltijana tilalla, jolla ei ole yhteistä johtoa tai muuta yhteistä järjestelyä toisten haltijoiden tilojen kanssa. |
| 1.02.01.01.01 | | | | Jos vastaus edelliseen kysymykseen on ”kyllä”, onko tämä henkilö (haltija) myös tilan johtaja? |
| 1.02.01.01.01.a | | | | | Jos tämä henkilö ei ole johtaja, onko johtaja haltijan perheenjäsen? |
| 1.02.01.01.01.b | | | | | Jos johtaja on haltijan perheenjäsen, onko johtaja haltijan puoliso? (2) |
| 1.02.01.02 | | | yhdellä tai useammalla luonnollisella henkilöllä, joka on tilayhtymän osakas?

  Tilayhtymän osakkaat ovat luonnollisia henkilöitä, jotka omistavat, vuokraavat tai muutoin hoitavat yhdessä yhtä maatilaa tai omia tilojaan ikään kuin ne olisivat yksi tila. Tällaisen yhteistyön on oltava joko lakiin perustuvaa tai siitä on oltava kirjallinen sopimus. |
| 1.02.01.03 | | | oikeushenkilöllä?

  Oikeudellinen yksikkö, joka ei ole luonnollinen henkilö mutta jolla on yksittäisen henkilön tavanomaiset oikeudet ja velvollisuudet, kuten mahdollisuus haastaa ja tulla haastetuksi oikeuteen (yleinen oikeustoimikelpoisuus). |
| 1.03 | Hallintaoikeustyyppi (suhteessa haltijaan) ja viljelytapa |
| 1.03.01 | | Käytössä oleva maatalousmaa:

  Käytössä oleva maatalousmaa on tilan käyttämien peltojen, pysyvien laidunten, monivuotisten kasvien ja kotipuutarhojen kokonaispinta-ala, riippumatta hallintaoikeusmuodosta tai siitä, käytetäänkö sitä osana yhteismaata.
  Yhteismaa on sellainen käytössä oleva maatalousmaa, jota maatila käyttää mutta joka ei kuulu sille välittömästi eli johon sovelletaan yhteisoikeutta. Jäsenvaltiot valitsevat toteutustavan, jolla yhteismaa tulee otetuksi huomioon. |
| 1.03.01.01 | | | Omistusviljely

  Tilan hoidossa oleva käytössä oleva maatalousmaa, joka on haltijan omaisuutta tai jota hän viljelee nautintaoikeuden tai pitkäaikaisen vuokraoikeuden tai jonkin muun vastaavan hallintaoikeusmuodon perusteella. |
| 1.03.01.02 | | | Vuokraviljely

  Käytössä oleva maatalousmaa, jonka tila on vuokrannut kiinteää etukäteen sovittua vuokraa vastaan (maksettuna käteisellä, luontoisetuuksina tai muutoin), mistä on olemassa (kirjallinen tai suullinen) vuokrasopimus. Käytössä oleva maatalousmaa merkitään vain yhdelle tilalle vuokratuksi. Jos käytössä oleva maatalousmaa on vuokrattu viitevuoden aikana usealle eri tilalle, se merkitään yleensä vuokratuksi sille tilalle, joka on vuokraajana tutkimuksen viitepäivänä tai jonka vuokra-aika on viitevuoden aikana pisin. |
| 1.03.01.03 | | | Osuusviljely tai muu







  a) | Osuusviljelyssä oleva maatalousmaa on käytössä oleva maatalousmaa (joka voi olla kokonainen maatila), jota vuokranantaja ja osuusviljelijä hoitavat osakkaina kirjallisen tai suullisen osuusviljelysopimuksen mukaisesti. Osuusviljelyalueen tuotto (joko rahallinen tai aineellinen) jaetaan osakkaiden kesken sopimuksen perusteella. |

1.01

Tilan sijainti

Maatilan sijainti määritellään asetuksen (EY) N:o 1166/2008 2 artiklan e alakohdassa.

1.01.01

Leveysaste (enintään 5 kaariminuutin tarkkuudella)

1.01.02

Pituusaste (enintään 5 kaariminuutin tarkkuudella)

1.02

Maatilan omistusmuoto

Maatilan omistusmuoto riippuu haltijan asemasta.

1.02.01

Onko tilan oikeudellinen ja taloudellinen vastuu

1.02.01.01

luonnollisella henkilöllä, joka on itsenäisen tilan yksittäinen haltija?

Yksittäinen luonnollinen henkilö, joka on haltijana tilalla, jolla ei ole yhteistä johtoa tai muuta yhteistä järjestelyä toisten haltijoiden tilojen kanssa.

1.02.01.01.01

Jos vastaus edelliseen kysymykseen on ”kyllä”, onko tämä henkilö (haltija) myös tilan johtaja?

1.02.01.01.01.a

Jos tämä henkilö ei ole johtaja, onko johtaja haltijan perheenjäsen?

1.02.01.01.01.b

Jos johtaja on haltijan perheenjäsen, onko johtaja haltijan puoliso? (2)

1.02.01.02

yhdellä tai useammalla luonnollisella henkilöllä, joka on tilayhtymän osakas?

Tilayhtymän osakkaat ovat luonnollisia henkilöitä, jotka omistavat, vuokraavat tai muutoin hoitavat yhdessä yhtä maatilaa tai omia tilojaan ikään kuin ne olisivat yksi tila. Tällaisen yhteistyön on oltava joko lakiin perustuvaa tai siitä on oltava kirjallinen sopimus.

1.02.01.03

oikeushenkilöllä?

Oikeudellinen yksikkö, joka ei ole luonnollinen henkilö mutta jolla on yksittäisen henkilön tavanomaiset oikeudet ja velvollisuudet, kuten mahdollisuus haastaa ja tulla haastetuksi oikeuteen (yleinen oikeustoimikelpoisuus).

1.03

Hallintaoikeustyyppi (suhteessa haltijaan) ja viljelytapa

1.03.01

Käytössä oleva maatalousmaa:

Käytössä oleva maatalousmaa on tilan käyttämien peltojen, pysyvien laidunten, monivuotisten kasvien ja kotipuutarhojen kokonaispinta-ala, riippumatta hallintaoikeusmuodosta tai siitä, käytetäänkö sitä osana yhteismaata.

Yhteismaa on sellainen käytössä oleva maatalousmaa, jota maatila käyttää mutta joka ei kuulu sille välittömästi eli johon sovelletaan yhteisoikeutta. Jäsenvaltiot valitsevat toteutustavan, jolla yhteismaa tulee otetuksi huomioon.

1.03.01.01

Omistusviljely

Tilan hoidossa oleva käytössä oleva maatalousmaa, joka on haltijan omaisuutta tai jota hän viljelee nautintaoikeuden tai pitkäaikaisen vuokraoikeuden tai jonkin muun vastaavan hallintaoikeusmuodon perusteella.

1.03.01.02

Vuokraviljely

Käytössä oleva maatalousmaa, jonka tila on vuokrannut kiinteää etukäteen sovittua vuokraa vastaan (maksettuna käteisellä, luontoisetuuksina tai muutoin), mistä on olemassa (kirjallinen tai suullinen) vuokrasopimus. Käytössä oleva maatalousmaa merkitään vain yhdelle tilalle vuokratuksi. Jos käytössä oleva maatalousmaa on vuokrattu viitevuoden aikana usealle eri tilalle, se merkitään yleensä vuokratuksi sille tilalle, joka on vuokraajana tutkimuksen viitepäivänä tai jonka vuokra-aika on viitevuoden aikana pisin.

1.03.01.03

Osuusviljely tai muu

a)

Osuusviljelyssä oleva maatalousmaa on käytössä oleva maatalousmaa (joka voi olla kokonainen maatila), jota vuokranantaja ja osuusviljelijä hoitavat osakkaina kirjallisen tai suullisen osuusviljelysopimuksen mukaisesti. Osuusviljelyalueen tuotto (joko rahallinen tai aineellinen) jaetaan osakkaiden kesken sopimuksen perusteella.

| b) | Muun hallintaoikeusmuodon mukaisesti käytössä oleva maatalousmaa on sellainen käytössä oleva maatalousmaa, joka ei sisälly edellä oleviin kohtiin. |
| --- | --- |

b)

Muun hallintaoikeusmuodon mukaisesti käytössä oleva maatalousmaa on sellainen käytössä oleva maatalousmaa, joka ei sisälly edellä oleviin kohtiin.

1.03.02

Luonnonmukainen viljely

Viljelykäytännöt, jotka ovat tiettyjen i) neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 (3) tai tapauksen mukaan viimeisimmän lainsäädännön ja ii) luonnonmukaisesta tuotannosta annetun vastaavan kansallisen säännöstön vaatimusten ja sääntöjen mukaisia.

1.03.02.01

Tilan yhteenlaskettu sellainen käytössä oleva maatalousmaa, jolla sovelletaan kansallisten tai Euroopan yhteisön sääntöjen mukaisia varmennettuja luonnonmukaisia viljelymenetelmiä

Se osa tilan käytössä olevaa maatalousmaata, jolla tuotanto on täysin i) asetuksen (EY) N:o 834/2007 tai tapauksen mukaan viimeisimmän lainsäädännön ja ii) luonnonmukaisen tuotannon varmentamista koskevien vastaavien kansallisten sääntöjen mukaisten luonnonmukaista viljelyä maatiloilla koskevien periaatteiden mukaista.

1.03.02.02

Tilan yhteenlaskettu sellainen käytössä oleva maatalousmaa, jolla ollaan siirtymässä kansallisten tai Euroopan yhteisön sääntöjen mukaisiin varmennettaviin luonnonmukaisiin viljelymenetelmiin

Se osa tilan käytössä olevaa maatalousmaata, jolla sovelletaan luonnonmukaisia viljelymenetelmiä mutta joka ei vielä ole käynyt läpi vaadittua siirtymävaihetta täyttääkseen täysin asetuksen (EY) N:o 834/2007 tai tapauksen mukaan viimeisimmän lainsäädännön ja ii) luonnonmukaisen tuotannon varmentamista koskevien vastaavien kansallisten sääntöjen mukaiset luonnonmukaista viljelyä maatilalla koskevat periaatteet.

1.03.02.03

Tilan sellainen maatalousmaa, jolla joko sovelletaan kansallisten tai Euroopan yhteisön sääntöjen mukaisia varmennettuja luonnonmukaisia viljelymenetelmiä tai jolla ollaan siirtymävaiheessa varmennusta varten

Sellainen tilan käytössä oleva maatalousmaa, jolla joko sovelletaan varmennettuja luonnonmukaisia viljelymenetelmiä tai jolla ollaan siirtymävaiheessa varmennusta varten tiettyjen vaatimusten ja sääntöjen mukaan, joista säädetään i) asetuksessa (EY) N:o 834/2007 tai tapauksen mukaan viimeisimmässä lainsäädännössä ja ii) luonnonmukaisesta tuotannosta annetuissa vastaavissa kansallisissa säännöissä, jaoteltuna kasviluokittain.

Viljelykasvit määritellään II osassa (Maa).

1.03.02.03.01

Viljanviljely (mukaan lukien siementuotanto)

1.03.02.03.02

Kuivatut palkokasvit ja valkuaiskasvit (mukaan lukien siementuotanto sekä viljan ja palkokasvien seokset)

1.03.02.03.03

Perunat (mukaan lukien varhaisperuna ja siemenperuna)

1.03.02.03.04

Sokerijuurikas (lukuun ottamatta siementuotantoa)

1.03.02.03.05

Öljysiemenkasvit

1.03.02.03.06

Tuoreet vihannekset, melonit ja mansikat

1.03.02.03.07

Nurmi ja niitty lukuun ottamatta luonnonlaidunta

1.03.02.03.08

Hedelmä- ja marjaviljelmät

1.03.02.03.09

Sitrushedelmäviljelmät

1.03.02.03.10

Oliiviviljelmät

1.03.02.03.11

Viinitarhat

1.03.02.03.99

Muut viljelykasvit (kuitukasvit jne.)

1.03.02.04

Eläintuotantoon sovelletut luonnonmukaiset tuotantomenetelmät, jotka on varmennettu kansallisten tai Euroopan yhteisön sääntöjen mukaisesti

Niiden eläinten lukumäärät eläinluokittain jaoteltuina, joita pidetään tilalla, jolla koko eläintuotanto tai osa siitä on täysin i) asetuksessa (EY) N:o 834/2007 tai tapauksen mukaan viimeisimmässä lainsäädännössä ja ii) luonnonmukaisen tuotannon varmentamista koskevissa vastaavissa kansallisissa säännöissä säädettyjen luonnonmukaista tuotantoa tiloilla koskevien periaatteiden mukaista.

Kotieläimet määritellään III osassa (Kotieläimet).

1.03.02.04.01

Nautaeläimet

1.03.02.04.02

Siat

1.03.02.04.03

Lampaat ja vuohet

1.03.02.04.04

Siipikarja

1.03.02.04.99

Muut eläimet

1.03.03

Maatilan tuotannon käyttötarkoitus

1.03.03.01

Yli 50 prosenttia tilan lopputuotannon arvosta kulutetaan kotitaloudessa

Kotitalous on perheyksikkö, johon haltija kuuluu ja jonka jäsenet asuvat samoissa tiloissa, jakavat keskenään tulonsa ja omaisuutensa osittain tai kokonaan ja kuluttavat kollektiivisesti tietyn tyyppisiä tavaroita ja palveluja, pääasiassa asunnon ja ruoan.

Tätä muuttujaa koskeva lopputuotanto tarkoittaa samaa kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 138/2004 (4) säädetty käytettävissä oleva tuotos maatalouden taloustileissä.

1.03.03.02

Suoramyynti kuluttajille on yli 50 prosenttia tilan kokonaismyynnistä
   (2)

Suoramyynti kuluttajille tarkoittaa tilalla tuotettujen maataloustuotteiden, jalostettujen tai ei, myyntiä tilalta suoraan kuluttajille heidän omaa käyttöään varten.

II   MAA

Tilan kokonaispinta-ala koostuu käytössä olevasta maatalousmaasta (pelto, pysyvä laidun, monivuotiset kasvit ja kotipuutarhat) ja muusta maasta (käyttämätön maatalousmaa, metsämaa ja muu maa).

| 2.01 | Pelto

  Maa, jota hoidetaan säännöllisesti (kyntämällä tai muokkaamalla) ja johon yleensä sovelletaan viljelykiertoa.
  Viljelykierto on käytäntö, jossa tietyn pellon viljelykasveja vaihdellaan satovuosittain suunnitellun järjestyksen ja jaksotuksen mukaan siten, että samalla pellolla ei kasvateta samaa lajia keskeytyksettä. Viljelykasvia vaihdetaan yleensä vuosittain, mutta kasvit voivat olla myös monivuotisia. Peltomaan erottamiseksi monivuotisista viljelmistä tai pysyvästä laitumesta käytetään viiden vuoden aikarajaa. Jos siis tiettyä palstaa käytetään saman kasvin viljelyyn vähintään viisi vuotta ilman, että tänä aikana viljeltävä kasvusto poistetaan ja perustetaan uusi, sitä ei pidetä peltona. |
| --- | --- |
| 2.01.01 | | Viljanviljely (mukaan lukien siementuotanto)

  Tähän kohtaan merkitään kaikki alat, joilla viljellään kuivana korjattavaa viljaa riippumatta siitä, mihin sitä käytetään (uusiutuvan energian tuotantoon käytettävä vilja mukaan lukien). |
| 2.01.01.01 | | | Tavallinen vehnä ja spelttivehnä


  Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. ja Triticum monococcum L. |
| 2.01.01.02 | | | Durumvehnä


  Triticum durum Desf. |
| 2.01.01.03 | | | Ruis


  Secale cereale L., mukaan lukien syksyllä kylvetty seos, jossa on ruista ja muuta viljaa (seosvilja). |
| 2.01.01.04 | | | Ohra


  Hordeum vulgare L. |
| 2.01.01.05 | | | Kaura


  Avena sativa L., mukaan lukien keväällä kylvetty seos, jossa on kauraa ja muuta viljaa. |
| 2.01.01.06 | | | Viljamaissi

  Jyvinä korjattu maissi (Zea mays L.). |
| 2.01.01.07 | | | Riisi


  Oryza sativa L. |
| 2.01.01.99 | | | Muut viljakasvit

  Puhtaissa kasvustoissa kylvettävät, kuivina korjattavat viljat, joita ei merkitä muihin edellä oleviin kohtiin. |
| 2.01.02 | | Kuivatut palkokasvit ja valkuaiskasvit (mukaan lukien siementuotanto sekä viljan ja palkokasvien seokset)

  Kasvit, jotka kylvetään ja korjataan pääasiassa niiden valkuaispitoisuuden vuoksi.
  Tähän kohtaan merkitään kaikki alat, joilla viljellään kuivattavia palkokasveja ja kuivana korjattavia valkuaiskasveja riippumatta siitä, mihin niitä käytetään (uusiutuvan energian tuotantoon käytettävät kasvit mukaan luettuina). |
| 2.01.02.01 | | | joista herneet, härkäpavut ja makeat lupiinit


  Pisum sativum L., Vicia faba L., Lupinus spp., puhtaissa kasvustoissa kylvetyt, kuivana korjattavat. |
| 2.01.03 | | Perunat (mukaan lukien varhaisperuna ja siemenperuna)


  Solanum tuberosum L. |
| 2.01.04 | | Sokerijuurikas (lukuun ottamatta siementuotantoa)


  Beta vulgaris L., tarkoitettu sokeriteollisuuden tarpeisiin ja alkoholintuotantoon (energiantuotanto mukaan luettuna). |
| 2.01.05 | | Rehujuurikasvit ja rehukaalit (lukuun ottamatta siementuotantoa)

  Rehujuurikas (Beta vulgaris L.) ja Brassicae-suvun kasvit, joista korjataan joko juuri tai varsi pääasiassa rehuksi, sekä muut muualla mainitsemattomat pääasiassa rehujuurtensa vuoksi viljellyt kasvit. |
| 2.01.06 | | Teollisuuskasvit

  Kasvit, joita ei yleensä myydä suoraan kuluttajalle, koska ne on jalostettava teollisesti ennen lopullista käyttöä.
  Tähän kohtaan merkitään kaikki alat, joilta sato korjataan teollisuuskasveiksi, riippumatta siitä, mihin niitä käytetään (uusiutuvan energian tuotantoon käytettävät kasvit mukaan luettuina). |
| 2.01.06.01 | | | Tupakka


  Nicotiana tabacum L. |
| 2.01.06.02 | | | Humala


  Humulus lupulus L. |
| 2.01.06.03 | | | Puuvilla


  Gossypium spp., kuiduksi sekä öljysiemeniksi korjattava. |
| 2.01.06.04 | | | Rypsi ja rapsi


  Brassica napus L. (partim) ja Brassica rapa L. var. sylvestris (Lam.) Briggs, öljyn tuotantoon kasvatettava, kuivana korjattava. |
| 2.01.06.05 | | | Auringonkukka


  Helianthus annuus L., kuivana korjattava. |
| 2.01.06.06 | | | Soija


  Glycine max L. Merril, kuivana korjattava. |
| 2.01.06.07 | | | Öljypellava


  Linum usitatissimum L., pääasiassa öljyn tuotantoon kasvatettavat lajikkeet, kuivana korjattava. |
| 2.01.06.08 | | | Muut öljykasvit

  Muut muualla mainitsemattomat pääasiassa öljysisältönsä vuoksi kasvatettavat kasvit, kuivana korjattavat. |
| 2.01.06.09 | | | Pellava


  Linum usitatissimum L., pääasiassa kuiduntuotantoon kasvatettavat lajikkeet. |
| 2.01.06.10 | | | Hamppu


  Cannabis sativa L. |
| 2.01.06.11 | | | Muut kuitukasvit

  Muut muualla mainitsemattomat pääasiassa kuitusisältönsä vuoksi kasvatettavat kasvit. |
| 2.01.06.12 | | | Mauste- ja lääkekasvit sekä ruokakasvit

  Farmaseuttisiin tarkoituksiin, parfyymien valmistukseen tai ihmisravinnoksi käytettävät kasvit ja kasvinosat.
  Ruokakasvit erotetaan vihanneksista sillä perusteella, että niitä käytetään pieninä määrinä, ja niistä saadaan elintarvikkeisiin pikemminkin makua kuin ainesosia. |
| 2.01.06.99 | | | Muut muualla mainitsemattomat teollisuuskasvit

  Muut teollisuuskasvit, joita ei ole mainittu muualla.
  Näihin sisältyvät sellaisten kasvien viljelyalat, joita käytetään yksinomaan uusiutuvan energian tuotantoon. |
| 2.01.07 | | Tuoreet vihannekset, melonit ja mansikat, joista: |
| 2.01.07.01 | | | Avomaalla tai matalan, ei sisälle mentävän, suojakatoksen alla

  Tuoreet vihannekset, melonit ja mansikat, avomaalla tai matalan (ei sisälle mentävän) suojakatoksen alla. |
| 2.01.07.01.01 | | | | Peltoviljely

  Tuoreet vihannekset, melonit ja mansikat, jotka on kasvatettu pellolla viljelykierrossa muiden maatalouskasvien kanssa. |
| 2.01.07.01.02 | | | | Kaupallinen puutarhaviljely

  Tuoreet vihannekset, melonit ja mansikat, jotka on kasvatettu pellolla viljelykierrossa muiden puutarhakasvien kanssa. |
| 2.01.07.02 | | | Kasvihuoneessa tai muun, sisälle mentävän, suojakatoksen alla

  Kasvit, jotka koko kasvukautensa ajan tai suurimman osan siitä ovat katettuina joko kasvihuoneissa tai kiinteän tai liikuteltavan korkean katoksen alla (lasia tai kovaa tai taipuisaa muovia). |
| 2.01.08 | | Kukat ja koristekasvit (lukuun ottamatta taimitarhoja) |
| 2.01.08.01 | | | Avomaalla tai matalan, ei sisälle mentävän, suojakatoksen alla

  Kukat ja koristekasvit (lukuun ottamatta taimitarhoja) avomaalla tai matalan, ei sisälle mentävän, suojakatoksen alla. |
| 2.01.08.02 | | | Kasvihuoneessa tai muun, sisälle mentävän, suojakatoksen alla

  Kukat ja koristekasvit (lukuun ottamatta taimitarhoja), jotka koko kasvukautensa ajan tai suurimman osan siitä ovat katettuina joko kasvihuoneissa tai kiinteän tai liikuteltavan korkean katoksen alla (lasia tai kovaa tai taipuisaa muovia). |
| 2.01.09 | | Vihreänä korjattavat kasvit

  Kaikki ”vihreät” peltokasvit, jotka on tarkoitettu pääasiassa rehuksi ja joita kasvatetaan viljelykierrossa muiden kasvien kanssa samalla palstalla vähemmän kuin viisi vuotta (yksi- ja monivuotiset rehukasvit).
  Näihin sisältyvät sellaiset vihreät peltokasvit, joita käytetään uusiutuvan energian tuotantoon.
  Mukaan luetaan kasvit, joita ei käytetä tilalla vaan myydään joko käytettäviksi suoraan muilla tiloilla tai teollisuudelle. |
| 2.01.09.01 | | | Lyhytaikaiset nurmikasvit

  Normaaliin viljelykiertoon kuuluvat, laiduntamiseen, heinäksi tai säilörehuksi tarkoitetut, vähintään yhden satovuoden ja alle viiden vuoden ikäiset nurmet, joihin on kylvetty nurmikasveja tai nurmiseoksia. Maa-alue kynnetään tai muokataan muulla tavoin tai kasvit tuhotaan muilla keinoin, kuten rikkakasvien torjunta-aineilla, ennen kuin se kylvetään uudelleen.
  Tähän sisältyvät pääasiassa ruohokasvien ja muiden rehukasvien (tavallisesti palkokasvien) seokset, jotka laidunnetaan taikka korjataan vihreänä tai kuivaheinänä. |
| 2.01.09.02 | | | Muut vihreänä korjattavat kasvit

  Muut yksi- ja monivuotiset (vähemmän kuin viisi vuotta viljeltävät) rehukasvit. |
| 2.01.09.02.01 | | | | Rehumaissi

  Pääasiassa säilörehuksi tarkoitetun maissin (Zea mays L.) eri muodot, joista ei korjata jyväsatoa vaan kokonainen maissintähkä, osia kasvista tai kokonainen kasvi.
  Tähän luetaan eläinten suoraan käyttämä rehumaissi (ilman säilörehuksi tekoa) sekä kokonaiset maissintähkät (jyvä, ruoti ja kuori), jotka korjataan rehuaineeksi tai säilörehuksi taikka uusiutuvan energian tuotantoon. |
| 2.01.09.02.02 | | | | Palkokasvit

  Pääasiassa rehuksi kasvatettavat ja vihreänä, kokonaisena korjattavat palkokasvit.
  Tähän sisältyvät pääasiassa rehupalkokasveja (tavallisesti > 80 %) ja ruohokasveja sisältävät seokset, jotka korjataan vihreänä tai kuivaheinänä. |
| 2.01.09.02.99 | | | | Muut muualla mainitsemattomat vihreänä korjattavat kasvit

  Muut muualla mainitsemattomat pääasiassa rehuksi tarkoitetut vihreänä korjattavat peltokasvit. |
| 2.01.10 | | Peltokasvien siementuotanto ja taimiviljely

  Maa-alueet, jotka tuottavat siemeniä ja taimia myyntiä varten, lukuun ottamatta viljojen, riisin, palkokasvien, perunoiden ja öljysiemenkasvien siemeniä ja taimia. |
| 2.01.11 | | Muut peltokasvit

  Peltokasvit, jotka eivät sisälly muihin kohtiin. |
| 2.01.12 | | Kesanto

  Kaikki viljelykiertoon kuuluvat hoidetut tai hoitamattomat peltomaat, joilla ei ole tarkoitus tuottaa satoa satovuoden aikana.
  Kesantomaalle on ominaista, että se jätetään lepäämään maan parantamiseksi yleensä koko satovuoden ajaksi.
  Kesanto voi olla






  1. | avokesantoa, jolla ei ole mitään kasvillisuutta; |

2.01

Pelto

Maa, jota hoidetaan säännöllisesti (kyntämällä tai muokkaamalla) ja johon yleensä sovelletaan viljelykiertoa.

Viljelykierto on käytäntö, jossa tietyn pellon viljelykasveja vaihdellaan satovuosittain suunnitellun järjestyksen ja jaksotuksen mukaan siten, että samalla pellolla ei kasvateta samaa lajia keskeytyksettä. Viljelykasvia vaihdetaan yleensä vuosittain, mutta kasvit voivat olla myös monivuotisia. Peltomaan erottamiseksi monivuotisista viljelmistä tai pysyvästä laitumesta käytetään viiden vuoden aikarajaa. Jos siis tiettyä palstaa käytetään saman kasvin viljelyyn vähintään viisi vuotta ilman, että tänä aikana viljeltävä kasvusto poistetaan ja perustetaan uusi, sitä ei pidetä peltona.

2.01.01

Viljanviljely (mukaan lukien siementuotanto)

Tähän kohtaan merkitään kaikki alat, joilla viljellään kuivana korjattavaa viljaa riippumatta siitä, mihin sitä käytetään (uusiutuvan energian tuotantoon käytettävä vilja mukaan lukien).

2.01.01.01

Tavallinen vehnä ja spelttivehnä

Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. ja Triticum monococcum L.

2.01.01.02

Durumvehnä

Triticum durum Desf.

2.01.01.03

Ruis

Secale cereale L., mukaan lukien syksyllä kylvetty seos, jossa on ruista ja muuta viljaa (seosvilja).

2.01.01.04

Ohra

Hordeum vulgare L.

2.01.01.05

Kaura

Avena sativa L., mukaan lukien keväällä kylvetty seos, jossa on kauraa ja muuta viljaa.

2.01.01.06

Viljamaissi

Jyvinä korjattu maissi (Zea mays L.).

2.01.01.07

Riisi

Oryza sativa L.

2.01.01.99

Muut viljakasvit

Puhtaissa kasvustoissa kylvettävät, kuivina korjattavat viljat, joita ei merkitä muihin edellä oleviin kohtiin.

2.01.02

Kuivatut palkokasvit ja valkuaiskasvit (mukaan lukien siementuotanto sekä viljan ja palkokasvien seokset)

Kasvit, jotka kylvetään ja korjataan pääasiassa niiden valkuaispitoisuuden vuoksi.

Tähän kohtaan merkitään kaikki alat, joilla viljellään kuivattavia palkokasveja ja kuivana korjattavia valkuaiskasveja riippumatta siitä, mihin niitä käytetään (uusiutuvan energian tuotantoon käytettävät kasvit mukaan luettuina).

2.01.02.01

joista herneet, härkäpavut ja makeat lupiinit

Pisum sativum L., Vicia faba L., Lupinus spp., puhtaissa kasvustoissa kylvetyt, kuivana korjattavat.

2.01.03

Perunat (mukaan lukien varhaisperuna ja siemenperuna)

Solanum tuberosum L.

2.01.04

Sokerijuurikas (lukuun ottamatta siementuotantoa)

Beta vulgaris L., tarkoitettu sokeriteollisuuden tarpeisiin ja alkoholintuotantoon (energiantuotanto mukaan luettuna).

2.01.05

Rehujuurikasvit ja rehukaalit (lukuun ottamatta siementuotantoa)

Rehujuurikas (Beta vulgaris L.) ja Brassicae-suvun kasvit, joista korjataan joko juuri tai varsi pääasiassa rehuksi, sekä muut muualla mainitsemattomat pääasiassa rehujuurtensa vuoksi viljellyt kasvit.

2.01.06

Teollisuuskasvit

Kasvit, joita ei yleensä myydä suoraan kuluttajalle, koska ne on jalostettava teollisesti ennen lopullista käyttöä.

Tähän kohtaan merkitään kaikki alat, joilta sato korjataan teollisuuskasveiksi, riippumatta siitä, mihin niitä käytetään (uusiutuvan energian tuotantoon käytettävät kasvit mukaan luettuina).

2.01.06.01

Tupakka

Nicotiana tabacum L.

2.01.06.02

Humala

Humulus lupulus L.

2.01.06.03

Puuvilla

Gossypium spp., kuiduksi sekä öljysiemeniksi korjattava.

2.01.06.04

Rypsi ja rapsi

Brassica napus L. (partim) ja Brassica rapa L. var. sylvestris (Lam.) Briggs, öljyn tuotantoon kasvatettava, kuivana korjattava.

2.01.06.05

Auringonkukka

Helianthus annuus L., kuivana korjattava.

2.01.06.06

Soija

Glycine max L. Merril, kuivana korjattava.

2.01.06.07

Öljypellava

Linum usitatissimum L., pääasiassa öljyn tuotantoon kasvatettavat lajikkeet, kuivana korjattava.

2.01.06.08

Muut öljykasvit

Muut muualla mainitsemattomat pääasiassa öljysisältönsä vuoksi kasvatettavat kasvit, kuivana korjattavat.

2.01.06.09

Pellava

Linum usitatissimum L., pääasiassa kuiduntuotantoon kasvatettavat lajikkeet.

2.01.06.10

Hamppu

Cannabis sativa L.

2.01.06.11

Muut kuitukasvit

Muut muualla mainitsemattomat pääasiassa kuitusisältönsä vuoksi kasvatettavat kasvit.

2.01.06.12

Mauste- ja lääkekasvit sekä ruokakasvit

Farmaseuttisiin tarkoituksiin, parfyymien valmistukseen tai ihmisravinnoksi käytettävät kasvit ja kasvinosat.

Ruokakasvit erotetaan vihanneksista sillä perusteella, että niitä käytetään pieninä määrinä, ja niistä saadaan elintarvikkeisiin pikemminkin makua kuin ainesosia.

2.01.06.99

Muut muualla mainitsemattomat teollisuuskasvit

Muut teollisuuskasvit, joita ei ole mainittu muualla.

Näihin sisältyvät sellaisten kasvien viljelyalat, joita käytetään yksinomaan uusiutuvan energian tuotantoon.

2.01.07

Tuoreet vihannekset, melonit ja mansikat, joista:

2.01.07.01

Avomaalla tai matalan, ei sisälle mentävän, suojakatoksen alla

Tuoreet vihannekset, melonit ja mansikat, avomaalla tai matalan (ei sisälle mentävän) suojakatoksen alla.

2.01.07.01.01

Peltoviljely

Tuoreet vihannekset, melonit ja mansikat, jotka on kasvatettu pellolla viljelykierrossa muiden maatalouskasvien kanssa.

2.01.07.01.02

Kaupallinen puutarhaviljely

Tuoreet vihannekset, melonit ja mansikat, jotka on kasvatettu pellolla viljelykierrossa muiden puutarhakasvien kanssa.

2.01.07.02

Kasvihuoneessa tai muun, sisälle mentävän, suojakatoksen alla

Kasvit, jotka koko kasvukautensa ajan tai suurimman osan siitä ovat katettuina joko kasvihuoneissa tai kiinteän tai liikuteltavan korkean katoksen alla (lasia tai kovaa tai taipuisaa muovia).

2.01.08

Kukat ja koristekasvit (lukuun ottamatta taimitarhoja)

2.01.08.01

Avomaalla tai matalan, ei sisälle mentävän, suojakatoksen alla

Kukat ja koristekasvit (lukuun ottamatta taimitarhoja) avomaalla tai matalan, ei sisälle mentävän, suojakatoksen alla.

2.01.08.02

Kasvihuoneessa tai muun, sisälle mentävän, suojakatoksen alla

Kukat ja koristekasvit (lukuun ottamatta taimitarhoja), jotka koko kasvukautensa ajan tai suurimman osan siitä ovat katettuina joko kasvihuoneissa tai kiinteän tai liikuteltavan korkean katoksen alla (lasia tai kovaa tai taipuisaa muovia).

2.01.09

Vihreänä korjattavat kasvit

Kaikki ”vihreät” peltokasvit, jotka on tarkoitettu pääasiassa rehuksi ja joita kasvatetaan viljelykierrossa muiden kasvien kanssa samalla palstalla vähemmän kuin viisi vuotta (yksi- ja monivuotiset rehukasvit).

Näihin sisältyvät sellaiset vihreät peltokasvit, joita käytetään uusiutuvan energian tuotantoon.

Mukaan luetaan kasvit, joita ei käytetä tilalla vaan myydään joko käytettäviksi suoraan muilla tiloilla tai teollisuudelle.

2.01.09.01

Lyhytaikaiset nurmikasvit

Normaaliin viljelykiertoon kuuluvat, laiduntamiseen, heinäksi tai säilörehuksi tarkoitetut, vähintään yhden satovuoden ja alle viiden vuoden ikäiset nurmet, joihin on kylvetty nurmikasveja tai nurmiseoksia. Maa-alue kynnetään tai muokataan muulla tavoin tai kasvit tuhotaan muilla keinoin, kuten rikkakasvien torjunta-aineilla, ennen kuin se kylvetään uudelleen.

Tähän sisältyvät pääasiassa ruohokasvien ja muiden rehukasvien (tavallisesti palkokasvien) seokset, jotka laidunnetaan taikka korjataan vihreänä tai kuivaheinänä.

2.01.09.02

Muut vihreänä korjattavat kasvit

Muut yksi- ja monivuotiset (vähemmän kuin viisi vuotta viljeltävät) rehukasvit.

2.01.09.02.01

Rehumaissi

Pääasiassa säilörehuksi tarkoitetun maissin (Zea mays L.) eri muodot, joista ei korjata jyväsatoa vaan kokonainen maissintähkä, osia kasvista tai kokonainen kasvi.

Tähän luetaan eläinten suoraan käyttämä rehumaissi (ilman säilörehuksi tekoa) sekä kokonaiset maissintähkät (jyvä, ruoti ja kuori), jotka korjataan rehuaineeksi tai säilörehuksi taikka uusiutuvan energian tuotantoon.

2.01.09.02.02

Palkokasvit

Pääasiassa rehuksi kasvatettavat ja vihreänä, kokonaisena korjattavat palkokasvit.

Tähän sisältyvät pääasiassa rehupalkokasveja (tavallisesti > 80 %) ja ruohokasveja sisältävät seokset, jotka korjataan vihreänä tai kuivaheinänä.

2.01.09.02.99

Muut muualla mainitsemattomat vihreänä korjattavat kasvit

Muut muualla mainitsemattomat pääasiassa rehuksi tarkoitetut vihreänä korjattavat peltokasvit.

2.01.10

Peltokasvien siementuotanto ja taimiviljely

Maa-alueet, jotka tuottavat siemeniä ja taimia myyntiä varten, lukuun ottamatta viljojen, riisin, palkokasvien, perunoiden ja öljysiemenkasvien siemeniä ja taimia.

2.01.11

Muut peltokasvit

Peltokasvit, jotka eivät sisälly muihin kohtiin.

2.01.12

Kesanto

Kaikki viljelykiertoon kuuluvat hoidetut tai hoitamattomat peltomaat, joilla ei ole tarkoitus tuottaa satoa satovuoden aikana.

Kesantomaalle on ominaista, että se jätetään lepäämään maan parantamiseksi yleensä koko satovuoden ajaksi.

Kesanto voi olla

1.

avokesantoa, jolla ei ole mitään kasvillisuutta;

| 2. | maata, jolla on luonnonvaraista kasvillisuutta, joka voidaan käyttää rehuna tai kyntää maahan; |
| --- | --- |

2.

maata, jolla on luonnonvaraista kasvillisuutta, joka voidaan käyttää rehuna tai kyntää maahan;

| 3. | maata, jota käytetään yksinomaan viherlannoitteen tuottamista varten (viherkesanto). |
| --- | --- |

3.

maata, jota käytetään yksinomaan viherlannoitteen tuottamista varten (viherkesanto).

Mukaan luetaan kaikki peltoalueet, jotka säilytetään viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 (5) 5 artiklan tai tapauksen mukaan viimeisimmän lainsäädännön mukaisesti, riippumatta siitä, kuuluvatko ne viljelykiertoon.

2.01.12.01

Kesanto, jolle ei myönnetä tukea

Kesanto, jolle ei myönnetä rahoitusta tai tukea.

2.01.12.02

Kesanto, johon sovelletaan tukijärjestelmää ja jota ei käytetä taloudellisesti

Kesanto, jota varten tilalle voidaan myöntää rahallista tukea.

2.02

Kotipuutarhat

Haltijan ja hänen taloutensa omaan kulutukseen tarkoitettujen maataloustuotteiden viljelyyn käytetty alue, joka on yleensä erotettu muusta maatalousmaasta ja joka on tunnistettavissa kotipuutarhaksi.

Tällaiselta alueelta myydään tilan ulkopuolelle ainoastaan satunnaisia ylimääräiseksi jääneitä tuotteita. Kaikki sellaiset alueet, joilta saatavia tuotteita myydään markkinoille jatkuvasti, kuuluvat muihin kohtiin, vaikka haltija ja hänen talouteensa kuuluvat henkilöt käyttäisivätkin osan tuotteista.

2.03

Pysyvä laidun

Maa, jota käytetään pysyvästi (vähintään viisi vuotta) nurmirehukasvien kasvattamiseen joko viljelemällä (kylvö) tai luonnollisesti (itseuudistuva) ja joka ei kuulu tilan viljelykiertoon.

Maa voidaan käyttää laiduntamiseen tai kasvit voidaan niittää säilörehuksi tai heinäksi taikka käyttää uusiutuvan energian tuotantoon.

2.03.01

Nurmi ja niitty lukuun ottamatta luonnonlaidunta

Monivuotinen nurmi hyvällä tai keskilaatuisella maaperällä. Näitä alueita voidaan yleensä käyttää teholaiduntamiseen.

2.03.02

Luonnonlaidun

Yleensä huonolaatuisella maaperällä esimerkiksi mäkisessä maastossa tai korkealla sijaitseva vähätuottoinen pysyvä laidun, jonka parantamiseen ei ole käytetty lannoitteita, viljelyä, kylvöä tai salaojitusta.

Näitä alueita voidaan yleensä käyttää ainoastaan laajaperäiseen laiduntamiseen eikä niitä tavallisesti niitetä tai ne niitetään laaja-alaisesti; ne eivät kestä suuria eläinmääriä.

2.03.03

Pysyvä laidun, jota ei enää käytetä tuotantotarkoituksiin ja joka on tukikelpoinen

Pysyvät laidun- ja niittyalueet, joita ei enää käytetä tuotantotarkoituksiin ja joita asetuksen (EY) N:o 1782/2003 tai tapauksen mukaan viimeisimmän lainsäädännön mukaisesti säilytetään viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa ja joille voidaan myöntää rahallista tukea.

2.04

Monivuotiset viljelykasvit

Viljelykiertoon kuulumattomat kasvit, lukuun ottamatta pysyvää laidunta, jotka varaavat maaperän pitkäksi ajaksi ja tuottavat satoa usean vuoden ajan.

2.04.01

Hedelmä- ja marjaviljelmät

Maa-alueet, joilla on puita, pensaita ja monivuotisia marjakasveja (muita kuin mansikoita) hedelmien tuotantoa varten. Hedelmätarhat voivat olla tiheään istutettuja, jolloin puut ovat hyvin lähellä toisiaan, tai harvaan istutettuja, jolloin ne ovat kaukana toisistaan.

2.04.01.01

Hedelmälajit, joista:

2.04.01.01.01

Lauhkean ilmastovyöhykkeen hedelmät

Hedelmäpuuviljelmät, joita perinteisesti kasvatetaan lauhkeassa ilmastossa hedelmien tuotantoa varten.

2.04.01.01.02

Subtrooppisen ilmastovyöhykkeen hedelmät

Hedelmäpuuviljelmät, joita perinteisesti kasvatetaan subtrooppisessa ilmastossa hedelmien tuotantoa varten.

2.04.01.02

Marjalajit

Marjaviljelmät, joita perinteisesti kasvatetaan sekä lauhkeassa että subtrooppisessa ilmastossa marjojen tuotantoa varten.

2.04.01.03

Pähkinät

Pähkinäpuuviljelmät, joita perinteisesti kasvatetaan lauhkeassa ja subtrooppisessa ilmastossa.

2.04.02

Sitrushedelmäviljelmät

Citrus spp. -viljelmät

2.04.03

Oliiviviljelmät

Olea europea L. -viljelmät

2.04.03.01

Tavallisesti ruokaoliiveja tuottavat

Sellaisten lajikkeiden viljelmät, joita tavallisesti kasvatetaan ruokaoliivien tuotantoa varten.

2.04.03.02

Tavallisesti oliiveja öljyntuotantoon tuottavat

Sellaisten lajikkeiden viljelmät, joita tavallisesti kasvatetaan oliiviöljyn tuotantoa varten.

2.04.04

Viinitarhat, joista tavallisesti:

Vitis vinifera L. -viljelmät

2.04.04.01

Laatuviiniä tuottavat

Viinirypälelajikkeet, joita tavallisesti kasvatetaan sellaisten viinien tuottamista varten, joilla on suojattu alkuperänimitys ja jotka ovat i) neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2008 (6) vaatimusten tai tapauksen mukaan viimeisimmän lainsäädännön ja ii) vastaavien kansallisten sääntöjen mukaisia.

Viinirypälelajikkeet, joita tavallisesti kasvatetaan sellaisten viinien tuottamista varten, joilla on suojattu maantieteellinen merkintä ja jotka ovat i) asetuksen (EY) N:o 479/2008 vaatimusten tai tapauksen mukaan viimeisimmän lainsäädännön ja ii) vastaavien kansallisten sääntöjen mukaisia.

2.04.04.02

Muita viinejä tuottavat

Viinirypälelajikkeet, joita tavallisesti kasvatetaan muiden viinien kuin suojatun alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän saaneiden viinien tuottamista varten.

2.04.04.03

Syötäväksi tarkoitettuja viinirypäleitä tuottavat

Viinirypälelajikkeet, joita tavallisesti kasvatetaan tuoreiden viinirypäleiden tuottamista varten.

2.04.04.04

Rusinoita tuottavat

Viinirypälelajikkeet, joita tavallisesti kasvatetaan rusinoiden tuottamista varten.

2.04.05

Taimitarhat

Alueet, joilla kasvatetaan nuoria puumaisia (puuvartisia) kasveja avomaalla myöhempää uudelleen istutusta varten:

| a) | viini- ja juurakkotaimitarhat; |
| --- | --- |

a)

viini- ja juurakkotaimitarhat;

| b) | hedelmäpuiden ja marjojen taimitarhat; |
| --- | --- |

b)

hedelmäpuiden ja marjojen taimitarhat;

| c) | koristekasvien taimitarhat; |
| --- | --- |

c)

koristekasvien taimitarhat;

| d) | kaupalliset metsäpuiden taimitarhat (lukuun ottamatta metsässä sijaitsevia tilan omaa tarvetta varten perustettuja metsäpuiden taimitarhoja); |
| --- | --- |

d)

kaupalliset metsäpuiden taimitarhat (lukuun ottamatta metsässä sijaitsevia tilan omaa tarvetta varten perustettuja metsäpuiden taimitarhoja);

| e) | puut ja pensaat puutarhoihin, puistoihin, tien varsille ja penkereille istuttamista varten (esim. pensasaitakasvit, ruusupensaat ja muut koristepensaat, koristehavupuut) sekä niiden perusrungot ja nuoret taimet. |
| --- | --- |

e)

puut ja pensaat puutarhoihin, puistoihin, tien varsille ja penkereille istuttamista varten (esim. pensasaitakasvit, ruusupensaat ja muut koristepensaat, koristehavupuut) sekä niiden perusrungot ja nuoret taimet.

2.04.06

Muut monivuotiset kasvit

Avomaalla kasvatetut monivuotiset kasvit, jotka eivät sisälly edeltävään kohtaan, ja erityisesti punontaan ja kudontaan käytetyt, yleensä joka vuosi korjattavat kasvit.

2.04.06.01

joista joulupuut
   (2)

Käytössä olevalle maatalousmaalle kaupallisiin tarkoituksiin joulupuiksi istutetut puut.

2.04.07

Monivuotiset kasvihuonekasvit

2.05

Muu maa

”Muu maa” sisältää käyttämättömän maatalousmaan (maatalousmaa, jota ei taloudellisista, sosiaalisista tai muista syistä enää viljellä ja jota ei käytetä viljelykierrossa), metsämaan ja muun maan, jolla on rakennuksia, piha-alueet, radat, lammikot, louhokset, tuottamattoman maan, kalliot jne.

2.05.01

Käyttämätön maatalousmaa

Alue, jota on aikaisemmin käytetty maatalousmaana mutta jota ei tutkimuksen viitevuoden aikana enää viljellä taloudellisista, sosiaalisista tai muista syistä ja jota ei käytetä viljelykiertoon eli alue, jota ei ole tarkoitus käyttää maatalouteen.

Tämä maa voidaan ottaa uudestaan viljelyyn maatilalla tavallisesti käytettävissä olevin voimavaroin.

2.05.02

Metsämaat

Alueet, joita peittävät puut tai pensaat, mukaan lukien poppeliviljelmät joko metsässä tai muualla sekä tilan omiin tarpeisiin tarkoitetut metsäpuiden taimitarhat, jotka sijaitsevat metsässä, samoin kuin metsään tehdyt rakennelmat (metsätiet, puutavaran varastointipaikat jne.).

2.05.02.01

joista lyhytkiertoviljelmiä

Metsämaat, joilla kasvatetaan metsäpuukasveja enintään 20 vuoden kasvukiertoa noudattaen.

Kasvukierrolla tarkoitetaan puiden ensimmäisen kylvämisen/istutuksen ja lopputuotteen korjuun väliin jäävää aikaa, jolloin korjuuna ei pidetä tavanomaisia metsänhoidollisia toimenpiteitä, kuten harvennusta.

2.05.03

Muu maa (maa, jolla on rakennuksia, piha-alueet, radat, lammikot, louhokset, tuottamaton maa, kalliot jne.)

Maatilan koko pinta-alasta kaikki ne osat, jotka eivät ole käytössä olevaa maatalousmaata, käyttämätöntä maatalousmaata tai metsämaata.

2.06

Sienet, keinokastelualueet, energiakasvit ja muuntogeeniset viljelykasvit

2.06.01

Sienet

Viljellyt sienet, jotka on kasvatettu erityisesti sienten viljelyä varten pystytetyissä tai mukautetuissa rakennuksissa sekä maanalaisissa tiloissa, luolissa ja kellareissa.

2.06.02

Keinokastelualue

2.06.02.01

Kasteltavissa oleva alue yhteensä

Käytössä olevan maatalousmaan suurin mahdollinen yhteenlaskettu alue, joka voitaisiin kastella viitevuoden aikana tilalla tavallisesti käytettävissä olevia laitteita ja vesimääriä käyttäen.

2.06.02.02

Yhteenlaskettu viljelty alue, jota on kasteltu vähintään kerran viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana

Alueet, joilla viljeltyjä kasveja on tosiasiallisesti kasteltu vähintään kerran tutkimuksen viitepäivää edeltäneiden 12 kuukauden aikana.

2.06.03

Energiakasvit (biopolttoaineiden tai muun uusiutuvan energian tuotantoon)

Sellaisten energiakasvien tuotantoalat, joihin sovelletaan seuraavia asetuksen (EY) N:o 1782/2003 mukaisia tukiohjelmia:

| — | energiakasvien erityistuki (88 artikla), |
| --- | --- |

—

energiakasvien erityistuki (88 artikla),

| — | kesannointioikeuteen liittyvä tuki, kun tuotanto tapahtuu kesannoidulla maalla (55 tai 56 artikla). |
| --- | --- |

—

kesannointioikeuteen liittyvä tuki, kun tuotanto tapahtuu kesannoidulla maalla (55 tai 56 artikla).

Tähän eivät kuulu energiakasvien tuotantoon käytetyt muut alueet (jotka kuuluvat tilatukijärjestelmän tai yksinkertaistetun pinta-alatukijärjestelmän mukaisen tavanomaisen korvauksen piiriin).

2.06.03.01

joista kesantoalueella

Sellaisten energiakasvien tuotantoalat, jolle voidaan myöntää kesannointioikeuteen liittyvää tukea, kun tuotanto tapahtuu kesannoidulla maalla (asetus (EY) N:o 1782/2003, 55 tai 56 artikla).

2.06.04

Muuntogeeniset viljelykasvit

”Muuntogeenisellä viljelykasvilla” tarkoitetaan mitä tahansa neuvoston direktiivin 2001/18/EY (7) 2 artiklassa tai tapauksen mukaan viimeisimmässä lainsäädännössä määriteltyä organismia.

III   KOTIELÄIMET

Suoraan maatilalle kuuluvien tai maatilan hoidossa olevien tuotantoeläinten määrä tutkimuksen viitepäivänä.

Eläinten ei välttämättä tarvitse olla haltijan omistamia. Eläimet voivat olla tilalla (tilan käytössä olevalla maatalousmaalla tai eläinsuojissa) tai poissa tilalta (yhteislaitumella tai muutoin poissa tilalta jne.).

| 3.01 | Hevoseläimet

  Hevoseläinten heimon Equus-sukuun kuuluvat kotieläimet (hevoset, aasit jne.). |
| --- | --- |
| 3.02 | Nautaeläimet

  Lajeihin Bos taurus ja Bubalus bubalus kuuluvat kotieläimet, mukaan lukien risteytykset, kuten Beefalo. |
| 3.02.01 | | Nautaeläimet, alle vuoden ikäiset sonni- ja lehmävasikat |
| 3.02.02 | | Nautaeläimet, vähintään vuoden mutta alle kahden vuoden ikäiset, urospuoliset |
| 3.02.03 | | Nautaeläimet, vähintään vuoden mutta alle kahden vuoden ikäiset, naaraspuoliset |
| 3.02.04 | | Sonnit, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat |
| 3.02.05 | | Hiehot, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat

  Kaksivuotiaat ja sitä vanhemmat naaraspuoliset nautaeläimet, jotka eivät ole vielä poikineet. |
| 3.02.06 | | Lypsylehmät

  Naaraspuoliset nautaeläimet, jotka ovat jo poikineet (alle kahden vuoden ikäiset mukaan luettuina) ja joita rotunsa tai muiden erityisominaisuuksiensa vuoksi pidetään yksinomaan tai pääasiallisesti maidon tuottamiseen ihmisravinnoksi tai meijerituotteiksi jalostamista varten. |
| 3.02.99 | | Muut lehmät

  Naaraspuoliset nautaeläimet, jotka ovat jo poikineet (alle kahden vuoden ikäiset mukaan luettuina) ja joita rotunsa tai muiden erityisominaisuuksiensa vuoksi pidetään yksinomaan tai pääasiallisesti vasikoiden tuottamista varten ja joiden maito ei ole tarkoitettu ihmisravinnoksi tai meijerituotteiksi jalostamista varten. |
| 3.03 | Lampaat ja vuohet |
| 3.03.1 | | Lampaat (kaiken ikäiset)

  Lajiin Ovis aries kuuluvat kotieläimet. |
| 3.03.01.01 | | | Siitosnaaraat

  Uuhet ja astutetut uuhikaritsat. |
| 3.03.01.99 | | | Muut lampaat

  Kaikki muut lampaat kuin siitosnaaraat. |
| 3.03.02 | | Vuohet (kaiken ikäiset)

  Alalajiin Capra aegagrus hircus kuuluvat kotieläimet. |
| 3.03.02.01 | | | Siitosnaaraat

  Naaraspuoliset vuohet, jotka ovat jo poikineet, ja pariutuneet vuohet. |
| 3.03.02.99 | | | Muut vuohet

  Muut vuohet kuin siitosnaaraat. |
| 3.04 | Siat

  Lajiin Sus scrofa domesticus kuuluvat kotieläimet. |
| 3.04.01 | | Porsaat, joiden elopaino on alle 20 kilogrammaa

  Porsaat, joiden elopaino on tavallisesti alle 20 kilogrammaa. |
| 3.04.02 | | Siitosemakot, jotka painavat 50 kg tai enemmän

  Naaraspuoliset siat, jotka painavat 50 kilogrammaa tai enemmän ja joita aiotaan käyttää jalostustarkoituksiin, riippumatta siitä, ovatko ne porsineet. |
| 3.04.99 | | Muut siat

  Siat, joita ei ole määritelty muualla. |
| 3.05 | Siipikarja |
| 3.05.01 | | Broilerit

  Lajiin Gallus gallus kuuluvat kotieläimet, joita pidetään lihantuotantoa varten. |
| 3.05.02 | | Munivat kanat

  Lajiin Gallus gallus kuuluvat kotieläimet, jotka ovat saavuttaneet munintakypsyyden ja joita pidetään munien tuotantoa varten. |
| 3.05.03 | | Muu siipikarja

  Siipikarja, jota ei mainita broilerien eikä munivien kanojen kohdissa. |
| 3.05.03.01 | | | Kalkkunat
   (2)

  Lajiin Meleagris kuuluvat kotieläimet. |
| 3.05.03.02 | | | Ankat
   (2)

  Lajeihin Anas ja Cairina moschata kuuluvat kotieläimet. |
| 3.05.03.03 | | | Hanhet
   (2)

  Lajiin Anser anser dom. kuuluvat kotieläimet. |
| 3.05.03.04 | | | Strutsit
   (2)

  Strutsit (Struthio camelus). |
| 3.05.03.99 | | | Muu siipikarja, jota ei ole mainittu muualla
   (2) |
| 3.06 | Kaniinit, siitosnaaraat

  Lihantuotantoon käytettävien kaniinien tuotantoon tarkoitetut naaraskaniinit (lajiin Oryctolagus kuuluvat), jotka ovat penikoineet. |
| 3.07 | Mehiläiset

  Hunajan tuotantoa varten pidettyjen mehiläisten (Apis mellifera) pesien lukumäärä. |
| 3.99 | Kotieläimet, joita ei ole mainittu muualla

  Kaikki muut tuotantoeläimet, joita ei mainita muualla tässä jaksossa. |

3.01

Hevoseläimet

Hevoseläinten heimon Equus-sukuun kuuluvat kotieläimet (hevoset, aasit jne.).

3.02

Nautaeläimet

Lajeihin Bos taurus ja Bubalus bubalus kuuluvat kotieläimet, mukaan lukien risteytykset, kuten Beefalo.

3.02.01

Nautaeläimet, alle vuoden ikäiset sonni- ja lehmävasikat

3.02.02

Nautaeläimet, vähintään vuoden mutta alle kahden vuoden ikäiset, urospuoliset

3.02.03

Nautaeläimet, vähintään vuoden mutta alle kahden vuoden ikäiset, naaraspuoliset

3.02.04

Sonnit, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat

3.02.05

Hiehot, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat

Kaksivuotiaat ja sitä vanhemmat naaraspuoliset nautaeläimet, jotka eivät ole vielä poikineet.

3.02.06

Lypsylehmät

Naaraspuoliset nautaeläimet, jotka ovat jo poikineet (alle kahden vuoden ikäiset mukaan luettuina) ja joita rotunsa tai muiden erityisominaisuuksiensa vuoksi pidetään yksinomaan tai pääasiallisesti maidon tuottamiseen ihmisravinnoksi tai meijerituotteiksi jalostamista varten.

3.02.99

Muut lehmät

Naaraspuoliset nautaeläimet, jotka ovat jo poikineet (alle kahden vuoden ikäiset mukaan luettuina) ja joita rotunsa tai muiden erityisominaisuuksiensa vuoksi pidetään yksinomaan tai pääasiallisesti vasikoiden tuottamista varten ja joiden maito ei ole tarkoitettu ihmisravinnoksi tai meijerituotteiksi jalostamista varten.

3.03

Lampaat ja vuohet

3.03.1

Lampaat (kaiken ikäiset)

Lajiin Ovis aries kuuluvat kotieläimet.

3.03.01.01

Siitosnaaraat

Uuhet ja astutetut uuhikaritsat.

3.03.01.99

Muut lampaat

Kaikki muut lampaat kuin siitosnaaraat.

3.03.02

Vuohet (kaiken ikäiset)

Alalajiin Capra aegagrus hircus kuuluvat kotieläimet.

3.03.02.01

Siitosnaaraat

Naaraspuoliset vuohet, jotka ovat jo poikineet, ja pariutuneet vuohet.

3.03.02.99

Muut vuohet

Muut vuohet kuin siitosnaaraat.

3.04

Siat

Lajiin Sus scrofa domesticus kuuluvat kotieläimet.

3.04.01

Porsaat, joiden elopaino on alle 20 kilogrammaa

Porsaat, joiden elopaino on tavallisesti alle 20 kilogrammaa.

3.04.02

Siitosemakot, jotka painavat 50 kg tai enemmän

Naaraspuoliset siat, jotka painavat 50 kilogrammaa tai enemmän ja joita aiotaan käyttää jalostustarkoituksiin, riippumatta siitä, ovatko ne porsineet.

3.04.99

Muut siat

Siat, joita ei ole määritelty muualla.

3.05

Siipikarja

3.05.01

Broilerit

Lajiin Gallus gallus kuuluvat kotieläimet, joita pidetään lihantuotantoa varten.

3.05.02

Munivat kanat

Lajiin Gallus gallus kuuluvat kotieläimet, jotka ovat saavuttaneet munintakypsyyden ja joita pidetään munien tuotantoa varten.

3.05.03

Muu siipikarja

Siipikarja, jota ei mainita broilerien eikä munivien kanojen kohdissa.

3.05.03.01

Kalkkunat
   (2)

Lajiin Meleagris kuuluvat kotieläimet.

3.05.03.02

Ankat
   (2)

Lajeihin Anas ja Cairina moschata kuuluvat kotieläimet.

3.05.03.03

Hanhet
   (2)

Lajiin Anser anser dom. kuuluvat kotieläimet.

3.05.03.04

Strutsit
   (2)

Strutsit (Struthio camelus).

3.05.03.99

Muu siipikarja, jota ei ole mainittu muualla
   (2)

3.06

Kaniinit, siitosnaaraat

Lihantuotantoon käytettävien kaniinien tuotantoon tarkoitetut naaraskaniinit (lajiin Oryctolagus kuuluvat), jotka ovat penikoineet.

3.07

Mehiläiset

Hunajan tuotantoa varten pidettyjen mehiläisten (Apis mellifera) pesien lukumäärä.

3.99

Kotieläimet, joita ei ole mainittu muualla

Kaikki muut tuotantoeläimet, joita ei mainita muualla tässä jaksossa.

IV   KONEET JA LAITTEET

| 4.01 | IV i) Koneet
   (2)

  Moottoriajoneuvot ja koneet, joita maatilalla on käytetty tutkimuksen viitepäivää edeltäneiden 12 kuukauden aikana. |
| --- | --- |
| 4.01.01 | | Yksinomaan tälle tilalle kuuluvat

  Moottoriajoneuvot ja koneet, jotka ovat yksinomaan maatilan omaisuutta tutkimuksen viitepäivänä. |
| 4.01.01.a | | | Nelipyörätraktorit, telaketjutraktorit, työkalukoneet

  Kaikki vähintään kaksiakseliset traktorit ja kaikki muut maataloustraktoreina käytettävät moottoriajoneuvot. |
| 4.01.01.b | | | Harat, pöyhintäkoneet, maajyrsimet ja niittokoneet

  Maataloudessa, puutarhataloudessa ja viininviljelyssä käytettävät moottoriajoneuvot, joissa on yksi akseli tai jotka ovat ilman akselia. |
| 4.01.01.c | | | Leikkuupuimurit

  Itseliikkuvat, traktorivetoiset tai traktoriin kytkettävät koneet, joita käytetään viljan, valkuaiskasvien ja öljysiemenkasvien sekä palkokasvien ja nurmikasvien siementen korjuuseen ja puintiin. |
| 4.01.01.d | | | Muut täysin koneelliset sadonkorjuukoneet

  Itseliikkuvat, traktorivetoiset tai traktoriin kytkettävät koneet, jotka eivät ole leikkuupuimureita ja joita käytetään sokerijuurikkaan, perunan tai rehukasvien korjuuseen. |
| 4.01.02 | | Usean tilan käytössä olevat koneet

  Moottoriajoneuvot ja koneet, joita maatilalla on käytetty tutkimuksen viitepäivää edeltäneiden 12 kuukauden aikana, mutta jotka kuuluvat






  — | jollekin toiselle maatilalle (esim. vastavuoroisten auttamisjärjestelyjen perusteella käytettävät tai konevuokraamosta vuokratut) tai |

4.01

IV i) Koneet
   (2)

Moottoriajoneuvot ja koneet, joita maatilalla on käytetty tutkimuksen viitepäivää edeltäneiden 12 kuukauden aikana.

4.01.01

Yksinomaan tälle tilalle kuuluvat

Moottoriajoneuvot ja koneet, jotka ovat yksinomaan maatilan omaisuutta tutkimuksen viitepäivänä.

4.01.01.a

Nelipyörätraktorit, telaketjutraktorit, työkalukoneet

Kaikki vähintään kaksiakseliset traktorit ja kaikki muut maataloustraktoreina käytettävät moottoriajoneuvot.

4.01.01.b

Harat, pöyhintäkoneet, maajyrsimet ja niittokoneet

Maataloudessa, puutarhataloudessa ja viininviljelyssä käytettävät moottoriajoneuvot, joissa on yksi akseli tai jotka ovat ilman akselia.

4.01.01.c

Leikkuupuimurit

Itseliikkuvat, traktorivetoiset tai traktoriin kytkettävät koneet, joita käytetään viljan, valkuaiskasvien ja öljysiemenkasvien sekä palkokasvien ja nurmikasvien siementen korjuuseen ja puintiin.

4.01.01.d

Muut täysin koneelliset sadonkorjuukoneet

Itseliikkuvat, traktorivetoiset tai traktoriin kytkettävät koneet, jotka eivät ole leikkuupuimureita ja joita käytetään sokerijuurikkaan, perunan tai rehukasvien korjuuseen.

4.01.02

Usean tilan käytössä olevat koneet

Moottoriajoneuvot ja koneet, joita maatilalla on käytetty tutkimuksen viitepäivää edeltäneiden 12 kuukauden aikana, mutta jotka kuuluvat

—

jollekin toiselle maatilalle (esim. vastavuoroisten auttamisjärjestelyjen perusteella käytettävät tai konevuokraamosta vuokratut) tai

| — | osuustoiminnalliselle yhdistykselle tai |
| --- | --- |

—

osuustoiminnalliselle yhdistykselle tai

| — | kahden tai useamman maatilan yhteisomistukseen tai |
| --- | --- |

—

kahden tai useamman maatilan yhteisomistukseen tai

| — | koneyhtymälle tai |
| --- | --- |

—

koneyhtymälle tai

| — | maatalouden konepalveluja tarjoavalle yritykselle. |
| --- | --- |

—

maatalouden konepalveluja tarjoavalle yritykselle.

4.01.02.a

Nelipyörätraktorit, telaketjutraktorit, työkalukoneet

4.01.02.b

Harat, pöyhintäkoneet, maajyrsimet ja niittokoneet

4.01.02.c

Leikkuupuimurit

4.01.02.d

Muut täysin koneelliset sadonkorjuukoneet

4.02

IV ii) Laitteet

4.02.01

Uusiutuvien energialähteiden tuotantoon käytetyt laitteet energialähteen tyypin mukaan jaoteltuna

Maatilalla uusiutuvan energian tuotantoon markkinoita (verkkoon kytketty) tai omaa maataloustuotantoa (ei verkkoon kytketty) varten tutkimuksen viitepäivään päättyvän 12 kuukauden jakson aikana käytetyt laitteet.

Tilalle kuuluvalla maalla sijaitsevia laitteita ei lueta mukaan, jos viljelijä ei osallistu energiantuotantoon joko sijoittajana tai aktiivisena osakkaana (eli ainoastaan saa vuokraa maa-alueesta).

4.02.01.01

Tuulivoima

Uusiutuvan energian tuottamiseen tuulesta maatilalla käytetyt laitteet.

Tuulienergia on tuulen kineettistä energiaa, jota hyödynnetään sähköntuotantoon tuuliturbiineissa.

Mukaan luetaan myös tuulesta saatava välitön mekaaninen energia.

4.02.01.02

Biomassa

Uusiutuvan energian tuottamiseen biomassasta maatilalla käytetyt laitteet.

Biomassa on kiinteää, nestemäistä tai kaasumaista, biologista alkuperää olevaa muuta kuin fossiilista ainesta, jota käytetään lämmön, sähkön tai liikenteen polttoaineiden tuottamiseen.

4.02.01.02.01

josta biometaani

Biokaasun tuottamiseen biomassasta maatilalla käytetyt laitteet.

Biokaasu on pääosin metaanista ja hiilidioksidista koostuva kaasu, jota syntyy biomassan anaerobisesta mädätyksestä.

4.02.01.03

Aurinkoenergia

Uusiutuvan energian tuottamiseen auringon säteilystä maatilalla käytetyt laitteet.

Auringon säteily on kuuman veden tuotantoon ja energiatuotantoon hyödynnettävä auringon säteilyenergia.

4.02.01.04

Vesivoima

Uusiutuvan energian tuottamiseen vesivoimasta maatilalla käytetyt laitteet.

Vesivoima on veden potentiaali- ja liike-energia, joka muunnetaan sähköksi vesivoimalaitoksissa.

Myös vedestä saatava välitön mekaaninen energia luetaan mukaan.

4.02.01.99

Muuntyyppiset uusiutuvat energialähteet

Tämän jakson muissa kohdissa mainitsemattoman uusiutuvan energian tuottamiseen maatilalla käytetyt laitteet.

V   TYÖVOIMA

| 5.01 | V i) Maataloustyö tilalla |
| --- | --- |
| | | Maatilan työvoima

  Maatilan työvoimaan kuuluvat kaikki ne henkilöt, jotka ovat suorittaneet pakollisen oppivelvollisuutensa (ylittäneet oppivelvollisuuden päättymisiän) ja jotka ovat tehneet maataloustyötä tilalla tutkimuksen viitepäivään päättyvän 12 kuukauden jakson aikana.
  Jos kansallisessa lainsäädännössä ei säädetä kokopäiväisen tai osapäiväisen pakollisen oppivelvollisuuden vähimmäisiästä, tavanomaiseksi oppivelvollisuuden päättymisiäksi katsotaan 15 vuotta.
  Tilan yksittäinen haltija, joka ei tee maataloustyötä tilalla, ilmoitetaan tutkimuksessa, mutta häntä ei lueta mukaan ”maatilan kokonaistyövoimaan”.
  Kaikki eläkeikäiset henkilöt, jotka jatkavat työntekoa tilalla, luetaan tilan työvoimaan.
  Mukaan ei lueta tilalla työskenteleviä henkilöitä, jotka ovat kolmannen osapuolen palkkaamia tai jotka työskentelevät keskinäiseen apuun liittyvien järjestelyjen perusteella (esim. maatalousurakoitsijoiden tai -osuuskuntien työntekijät). |
| | | Maataloustyö

  Maataloustyöksi katsotaan kaiken tyyppinen tilalla tehtävä työ, jolla edistetään joko i) asetuksen (EY) N:o 1166/2008 liitteessä I määriteltyä toimintaa, ii) tuotantovälineiden ylläpitoa tai iii) tuotannollisesta työstä suoraan johtuvaa toimintaa. |
| | | Maataloustyöhön tilalla käytetty aika

  Maataloustyöhön tilalla käytetty aika on tilan maataloustyöhön tosiasiallisesti käytetty aika, johon ei lueta mukaan haltijan tai johtajan kotitaloudessa suoritettua työtä. |
| | | Vuosityöyksikkö

  Kokoaikavastaava työllisyys eli tehtyjen työtuntien kokonaismäärä jaettuna maassa sijaitsevissa kokoaikaisissa työpaikoissa tehtyjen työtuntien vuotuisella keskiarvolla.
  Kokoaikaisella työllä tarkoitetaan kansallisissa työsopimusehdoissa määrättyä vähimmäistyöaikaa. Jos työsopimusehdoissa ei määrätä vuosittaisesta työtuntien määrästä, vähimmäistyöaikana pidetään 1 800:aa tuntia (225 kahdeksan tunnin työpäivää). |
| 5.01.01 | | Haltija

  Tilan haltija on se luonnollinen henkilö, luonnollisista henkilöistä koostuva ryhmä tai oikeushenkilö, jonka lukuun ja nimissä tilaa hoidetaan ja joka on oikeudellisesti ja taloudellisesti tilasta vastuussa eli ottaa tilasta taloudellisen riskin.
  Haltija voi olla tilan omistaja tai vuokralainen, hänellä voi olla tilaan pitkäaikainen vuokraoikeus tai nautintaoikeus tai hän voi hoitaa tilaa uskottuna miehenä. |
| 5.01.01.01 | | | Sukupuoli |
| 5.01.01.02 | | | Ikä |
| 5.01.01.03 | | | Maataloustyö tilalla (ei kotityö) |
| 5.01.02 | | Johtaja

  Tilan johtaja on se luonnollinen henkilö, joka vastaa tilan tavanomaiseen päivittäiseen toimintaan liittyvien taloudellisten ja tuotannollisten tehtävien hoidosta. |
| 5.01.02.01 | | | Sukupuoli |
| 5.01.02.02 | | | Ikä |
| 5.01.02.03 | | | Maataloustyö tilalla (ei kotityö) |
| 5.01.02.04 | | | Johtajan koulutus |
| 5.01.02.04.a | | | | Johtajan maatalousalan koulutus


  Vain käytännön kokemusta maatalousalalta

  Kokemus, joka on hankittu osallistumalla käytännön työhön maatilalla.

  Maatalousalan peruskoulutus

  Kaikki yleisessä maatalousalan oppilaitoksessa ja/tai tietyille aloille erikoistuneessa oppilaitoksessa (mukaan lukien puutarhanviljely, viininviljely, metsänhoito, kalankasvatus, eläinlääketiede, maatalousteknologia ja vastaavat alat) loppuun suoritettu koulutus. Peruskoulutuksena pidetään myös loppuun suoritettua maatalousalan oppisopimusta.

  Maatalousalan korkeampi koulutus

  Kaikki oppivelvollisuuden päättymisen jälkeen vähintään kaksivuotista kokopäivätoimista opiskelua vastaava koulutus, joka on suoritettu maatalousoppilaitoksessa, yliopistossa tai korkeakoulussa maatalouden, puutarhanviljelyn, viininviljelyn, metsänhoidon, kalankasvatuksen, eläinlääketieteen, maatalousteknologian tai vastaavan oppiaineen alalla. |
| 5.01.02.04.b | | | | Johtaja ollut ammatillisessa koulutuksessa viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana
   (8)

  Ammatillinen koulutus on kouluttajan tai koulutuslaitoksen järjestämä koulutustoimenpide, jonka ensisijaisena tavoitteena on maatilan toimintaa tai siihen välittömästi liittyviä toimintoja koskevien uusien taitojen hankkiminen tai olemassa olevien taitojen kehittäminen. |
| 5.01.03 | | Tilan yksittäisen haltijan perheenjäsenet tekevät maataloustyötä tilalle

  Tilan yksittäisen haltijan perheenjäsenet, puoliso mukaan luettuna, jotka tekevät maataloustyötä tilalla mutta eivät välttämättä asu tilalla.
  Haltijan perheenjäseniä ovat yleensä puoliso, sukulaiset ylenevässä ja alenevassa polvessa (myös avioliiton tai adoption kautta) sekä haltijan ja hänen puolisonsa veljet ja sisaret.
  Myös naimattomat, avioliitonomaisessa suhteessa yhdessä asuvat henkilöt katsotaan puolisoiksi. |
| 5.01.03.01 | | | Tilan yksittäisen haltijan perheenjäsenet tekevät maataloustyötä tilalle: miehet







  — | Maataloustyö tilalla (ei kotityö) |

5.01

V i) Maataloustyö tilalla

Maatilan työvoima

Maatilan työvoimaan kuuluvat kaikki ne henkilöt, jotka ovat suorittaneet pakollisen oppivelvollisuutensa (ylittäneet oppivelvollisuuden päättymisiän) ja jotka ovat tehneet maataloustyötä tilalla tutkimuksen viitepäivään päättyvän 12 kuukauden jakson aikana.

Jos kansallisessa lainsäädännössä ei säädetä kokopäiväisen tai osapäiväisen pakollisen oppivelvollisuuden vähimmäisiästä, tavanomaiseksi oppivelvollisuuden päättymisiäksi katsotaan 15 vuotta.

Tilan yksittäinen haltija, joka ei tee maataloustyötä tilalla, ilmoitetaan tutkimuksessa, mutta häntä ei lueta mukaan ”maatilan kokonaistyövoimaan”.

Kaikki eläkeikäiset henkilöt, jotka jatkavat työntekoa tilalla, luetaan tilan työvoimaan.

Mukaan ei lueta tilalla työskenteleviä henkilöitä, jotka ovat kolmannen osapuolen palkkaamia tai jotka työskentelevät keskinäiseen apuun liittyvien järjestelyjen perusteella (esim. maatalousurakoitsijoiden tai -osuuskuntien työntekijät).

Maataloustyö

Maataloustyöksi katsotaan kaiken tyyppinen tilalla tehtävä työ, jolla edistetään joko i) asetuksen (EY) N:o 1166/2008 liitteessä I määriteltyä toimintaa, ii) tuotantovälineiden ylläpitoa tai iii) tuotannollisesta työstä suoraan johtuvaa toimintaa.

Maataloustyöhön tilalla käytetty aika

Maataloustyöhön tilalla käytetty aika on tilan maataloustyöhön tosiasiallisesti käytetty aika, johon ei lueta mukaan haltijan tai johtajan kotitaloudessa suoritettua työtä.

Vuosityöyksikkö

Kokoaikavastaava työllisyys eli tehtyjen työtuntien kokonaismäärä jaettuna maassa sijaitsevissa kokoaikaisissa työpaikoissa tehtyjen työtuntien vuotuisella keskiarvolla.

Kokoaikaisella työllä tarkoitetaan kansallisissa työsopimusehdoissa määrättyä vähimmäistyöaikaa. Jos työsopimusehdoissa ei määrätä vuosittaisesta työtuntien määrästä, vähimmäistyöaikana pidetään 1 800:aa tuntia (225 kahdeksan tunnin työpäivää).

5.01.01

Haltija

Tilan haltija on se luonnollinen henkilö, luonnollisista henkilöistä koostuva ryhmä tai oikeushenkilö, jonka lukuun ja nimissä tilaa hoidetaan ja joka on oikeudellisesti ja taloudellisesti tilasta vastuussa eli ottaa tilasta taloudellisen riskin.

Haltija voi olla tilan omistaja tai vuokralainen, hänellä voi olla tilaan pitkäaikainen vuokraoikeus tai nautintaoikeus tai hän voi hoitaa tilaa uskottuna miehenä.

5.01.01.01

Sukupuoli

5.01.01.02

Ikä

5.01.01.03

Maataloustyö tilalla (ei kotityö)

5.01.02

Johtaja

Tilan johtaja on se luonnollinen henkilö, joka vastaa tilan tavanomaiseen päivittäiseen toimintaan liittyvien taloudellisten ja tuotannollisten tehtävien hoidosta.

5.01.02.01

Sukupuoli

5.01.02.02

Ikä

5.01.02.03

Maataloustyö tilalla (ei kotityö)

5.01.02.04

Johtajan koulutus

5.01.02.04.a

Johtajan maatalousalan koulutus

Vain käytännön kokemusta maatalousalalta

Kokemus, joka on hankittu osallistumalla käytännön työhön maatilalla.

Maatalousalan peruskoulutus

Kaikki yleisessä maatalousalan oppilaitoksessa ja/tai tietyille aloille erikoistuneessa oppilaitoksessa (mukaan lukien puutarhanviljely, viininviljely, metsänhoito, kalankasvatus, eläinlääketiede, maatalousteknologia ja vastaavat alat) loppuun suoritettu koulutus. Peruskoulutuksena pidetään myös loppuun suoritettua maatalousalan oppisopimusta.

Maatalousalan korkeampi koulutus

Kaikki oppivelvollisuuden päättymisen jälkeen vähintään kaksivuotista kokopäivätoimista opiskelua vastaava koulutus, joka on suoritettu maatalousoppilaitoksessa, yliopistossa tai korkeakoulussa maatalouden, puutarhanviljelyn, viininviljelyn, metsänhoidon, kalankasvatuksen, eläinlääketieteen, maatalousteknologian tai vastaavan oppiaineen alalla.

5.01.02.04.b

Johtaja ollut ammatillisessa koulutuksessa viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana
   (8)

Ammatillinen koulutus on kouluttajan tai koulutuslaitoksen järjestämä koulutustoimenpide, jonka ensisijaisena tavoitteena on maatilan toimintaa tai siihen välittömästi liittyviä toimintoja koskevien uusien taitojen hankkiminen tai olemassa olevien taitojen kehittäminen.

5.01.03

Tilan yksittäisen haltijan perheenjäsenet tekevät maataloustyötä tilalle

Tilan yksittäisen haltijan perheenjäsenet, puoliso mukaan luettuna, jotka tekevät maataloustyötä tilalla mutta eivät välttämättä asu tilalla.

Haltijan perheenjäseniä ovat yleensä puoliso, sukulaiset ylenevässä ja alenevassa polvessa (myös avioliiton tai adoption kautta) sekä haltijan ja hänen puolisonsa veljet ja sisaret.

Myös naimattomat, avioliitonomaisessa suhteessa yhdessä asuvat henkilöt katsotaan puolisoiksi.

5.01.03.01

Tilan yksittäisen haltijan perheenjäsenet tekevät maataloustyötä tilalle: miehet

—

Maataloustyö tilalla (ei kotityö)

5.01.03.02

Tilan yksittäisen haltijan perheenjäsenet tekevät maataloustyötä tilalle: naiset

| — | Maataloustyö tilalla (ei kotityö) |
| --- | --- |

—

Maataloustyö tilalla (ei kotityö)

5.01.04

Vakinaisesti palkatut perheen ulkopuoliset työntekijät

Kaikki maatilalla maataloustyötä tekevät henkilöt, joille tila suorittaa jonkinlaisen korvauksen (palkan, etuuden tai muun maksun, luontoissuoritus mukaan luettuna), haltijaa ja hänen perheenjäseniään lukuun ottamatta.

Vakinaisesti palkattua työvoimaa ovat henkilöt, jotka ovat tehneet maataloustyötä tilalla jokaisella viikolla tutkimuksen viitepäivään päättyvän 12 kuukauden jakson aikana, riippumatta työviikon pituudesta.

Mukaan luetaan myös henkilöt, jotka ovat työskennelleet osan kyseisestä 12 kuukauden jaksosta mutta eivät ole voineet työskennellä koko aikaa jostakin seuraavista syistä:

| 1. | tilan erityiset tuotanto-olosuhteet (esimerkiksi tilat, jotka ovat erikoistuneet oliivien tai viinin tai hedelmien ja vihannesten kasvattamiseen avomaalla tai karjan lihottamiseen laiduntamalla ja tarvitsevat työvoimaa ainoastaan rajoitetun kuukausimäärän); |
| --- | --- |

1.

tilan erityiset tuotanto-olosuhteet (esimerkiksi tilat, jotka ovat erikoistuneet oliivien tai viinin tai hedelmien ja vihannesten kasvattamiseen avomaalla tai karjan lihottamiseen laiduntamalla ja tarvitsevat työvoimaa ainoastaan rajoitetun kuukausimäärän);

| 2. | poissaolo lomien, asepalvelun, sairauden, onnettomuuden tai kuoleman vuoksi; |
| --- | --- |

2.

poissaolo lomien, asepalvelun, sairauden, onnettomuuden tai kuoleman vuoksi;

| 3. | työsuhteen alkaminen tai päättyminen tilalla (kattaa myös sellaiset työntekijät, jotka ovat siirtyneet maatilalta toiselle tutkimuksen viitepäivää edeltäneiden 12 kuukauden aikana); |
| --- | --- |

3.

työsuhteen alkaminen tai päättyminen tilalla (kattaa myös sellaiset työntekijät, jotka ovat siirtyneet maatilalta toiselle tutkimuksen viitepäivää edeltäneiden 12 kuukauden aikana);

| 4. | tilan töiden täydellinen pysähtyminen onnettomuuden vuoksi (tulva, tulipalo jne.). |
| --- | --- |

4.

tilan töiden täydellinen pysähtyminen onnettomuuden vuoksi (tulva, tulipalo jne.).

5.01.04.01

Vakinaisesti palkatut perheen ulkopuoliset työntekijät: miehet

| — | Maataloustyö tilalla (ei kotityö) |
| --- | --- |

—

Maataloustyö tilalla (ei kotityö)

5.01.04.02

Vakinaisesti palkatut perheen ulkopuoliset työntekijät: naiset

| — | Maataloustyö tilalla (ei kotityö) |
| --- | --- |

—

Maataloustyö tilalla (ei kotityö)

5.01.05

Muut kuin vakinaisesti palkatut perheen ulkopuoliset työntekijät: miehet ja naiset

Muita kuin vakinaisesti palkattuja ovat ne työntekijät, jotka eivät ole työskennelleet maatilalla jokaisella viikolla tutkimuksen viitepäivään päättyvän 12 kuukauden jakson aikana johtuen muista syistä kuin niistä, jotka mainitaan vakinaisesti palkattuja perheen ulkopuolisia työntekijöitä koskevassa kohdassa.

Muun kuin vakinaisesti palkatun perheen ulkopuolisen työvoiman työpäiviä ovat kaikki pituudeltaan sellaiset työpäivät, joista työntekijä saa täyttä työpäivää vastaavan palkan tai muun korvauksen (palkkion, etuuden tai muun maksun, luontoissuoritus mukaan luettuna) ja joiden aikana on tehty sellaista työtä, jota kokoaikainen maataloustyöntekijä tavallisesti tekee. Loma- ja sairauspäiviä ei lueta työpäiviksi.

Täydellä työpäivällä tarkoitetaan kokoaikaisesti palkattujen säännöllisesti tilalla työtä tekevien työntekijöiden tavanomaista työpäivää.

5.01.06

Sellaisen maataloustyön kokonaismäärä täysiksi työpäiviksi muunnettuna, joka ei sisälly edellisiin luokkiin ja jota tilalla ovat tehneet muut kuin tilan suoraan palkkaamat henkilöt (esim. urakoitsijoiden työntekijät) tietojen keruupäivää edeltäneiden 12 kuukauden aikana

Kaikentyyppinen maataloustyö, jota tilalla sen hyväksi ovat tehneet sellaiset henkilöt, jotka eivät ole tilan suoraan palkkaamia vaan jotka ovat yrittäjiä tai kolmannen osapuolen, esim. urakoitsijoiden tai osuuskuntien palkkaamia.

Työtuntien määrä on muutettava vastaaviksi täysiksi työpäiviksi tai -viikoiksi.

5.02

V ii) Muu ansiotoiminta (muu kuin maataloustyö tilalla ja työ tilan ulkopuolella)

Muuta ansiotoimintaa on V i kohdassa määriteltyä maataloustyötä lukuun ottamatta kaikki muu toiminta, jota tehdään korvausta vastaan (palkka, palkkio, etuus tai muu maksu, mukaan lukien maksu luontoissuorituksina, suoritetun palvelun mukaan).

Mukaan luetaan tietyn maatilan työvoiman jonkin toisen maatilan hyväksi tekemä maataloustyö.

Tiedot kerätään ainoastaan tiloilta, joiden haltija on luonnollinen henkilö (eli haltija toimii myös johtajana). Oikeushenkilöitä ei lueta mukaan.

Mukaan ei lueta tilan toimintaan erottamattomana osana kuuluvaa muuhun kuin maatalouteen liittyvää toissijaista ansiotoimintaa, koska se sisältyy maataloustyöhön.

Päätoimi

Toiminta, joka vie enemmän aikaa kuin tilalle tehty maataloustyö.

Sivutoimi

Toiminta, joka vie vähemmän aikaa kuin tilalle tehty maataloustyö.

5.02.01

Johtajana toimivan haltijan muu ansiotoiminta:

5.02.01.01

Päätoimisesti

5.02.01.02

Sivutoimisesti

Jos harjoitetaan muuta ansiotoimintaa

5.02.01.03

Toiminta, joka liittyy tilaan suoraan

5.02.01.04

Toiminta, joka ei liity tilaan suoraan

5.02.02

Tilan yksittäisen haltijan puolison muu ansiotoiminta:

5.02.02.01

Päätoimisesti

5.02.02.02

Sivutoimisesti

Jos harjoitetaan muuta ansiotoimintaa

5.02.02.03

Toiminta, joka liittyy tilaan suoraan

5.02.02.04

Toiminta, joka ei liity tilaan suoraan

5.02.03

Tilan yksittäisen haltijan muiden perheenjäsenten muu ansiotoiminta:

5.02.03.01

Päätoimisesti

5.02.03.02

Sivutoimisesti

Jos harjoitetaan muuta ansiotoimintaa

5.02.03.03

Toiminta, joka liittyy tilaan suoraan

5.02.03.04

Toiminta, joka ei liity tilaan suoraan

5.02.04

Perheen ulkopuolinen työvoima, joka on palkattu suoraan vakinaisesti ja osallistuu muuhun ansiotoimintaan, joka liittyy tilaan suoraan:

5.02.04.01

Päätoimisesti

5.02.04.02

Sivutoimisesti

VI   MUU ANSIOTOIMINTA TILALLA (TILAAN SUORAAN LIITTYVÄ)

| 6.01 | VI i) Luettelo muusta ansiotoiminnasta

  Muuhun ansiotoimintaan tilalla kuuluu maataloustyötä lukuun ottamatta kaikki muu tilaan suoraan liittyvä toiminta, jolla on taloudellinen vaikutus tilan toimintaan.
  ”Tilaan suoraan liittyvä toiminta” tarkoittaa toimintaa, johon käytetään tilan resursseja (aluetta, rakennuksia, koneita jne.) tai sen tuotteita. Jos toimintaan käytetään ainoastaan tilan työvoimaa (perheeseen kuuluvaa ja perheen ulkopuolista) eikä muita tilan resursseja, työntekijöiden katsotaan työskentelevän kahden eri järjestelyn perusteella, eikä toimintaa siten pidetä tilaan suoraan liittyvänä.
  Mukaan luetaan muille tiloille tehtävä sekä muu kuin maataloustyö että maataloustyö.
  Ansiotoiminta tarkoittaa tässä yhteydessä aktiivityötä; puhtaita rahoitusinvestointeja ei siksi lueta mukaan. Mukaan ei lueta myöskään maan vuokraamista erilaisia toimintoja varten, ellei siihen liity muunlaista toimintaan osallistumista. |
| --- | --- |
| 6.01.01 | | Matkailu, majoitus ja muu vapaa-ajan toiminta

  Kaikki matkailuun, majoituspalveluihin, tilan esittelyyn matkailijoille tai muille ryhmille, urheiluun ja muuhun vapaa-ajan toimintaan liittyvä toiminta, johon käytetään tilan maata, rakennuksia tai muita resursseja. |
| 6.01.02 | | Käsityö

  Haltijan tai hänen perheenjäsentensä taikka perheen ulkopuolisen työvoiman tilalla tuottamat käsityötuotteet edellyttäen, että ko. henkilöt tekevät tilalla myös maataloustyötä, riippumatta siitä, miten tuotteet myydään. |
| 6.01.03 | | Maataloustuotteiden jalostus

  Kaikki tilalla suoritettava maatalouden alkutuotteiden jalostus, riippumatta siitä, tuotetaanko raaka-aine tilalla vai tuodaanko se ulkopuolelta. Tähän luetaan muun muassa lihan jalostus, juuston valmistus jne.
  Kaikki maataloustuotteiden jalostus kuuluu tähän kohtaan, ellei jalostusta katsota osaksi maataloustoimintaa. Viinin ja oliiviöljyn tuotantoa ei siksi lueta mukaan, ellei muualta ostetun viinin ja oliiviöljyn osuus ole merkittävä. |
| 6.01.04 | | Uusiutuvan energian tuotanto

  Uusiutuvan energian kuten biokaasun, biopolttoaineiden ja sähkön tuottaminen myyntiä varten tuuliturbiineilla, muilla laitteilla tai maataloudesta peräisin olevista raaka-aineista.
  Tähän ei kuulu pelkästään tilan omaan käyttöön tuotettava uusiutuva energia. |
| 6.01.05 | | Puutavaran jalostus (esim. sahaus)

  Raakapuun jalostus tilalla myyntiä varten (puutavaran sahaus jne.). |
| 6.01.06 | | Vesiviljely

  Kalojen, rapujen jne. viljely tilalla. Mukaan ei lueta toimintaa, johon kuuluu pelkästään kalastus. |
| 6.01.07 | | Urakointi (käyttäen tilan tuotantovälineitä)

  Urakointi, johon käytetään tilan laitteita; tässä erotetaan toisistaan maatalouteen kuuluva ja siihen kuulumaton urakointi, esimerkiksi lumen auraus, kuljetustyöt, maisemanhoito, maatalouteen liittyvät palvelut, ympäristöpalvelut jne. |
| 6.01.07.01 | | | Maataloustyö (muille tiloille) |
| 6.01.07.02 | | | Muu kuin maataloustyö |
| 6.01.08 | | Metsätalous

  Metsätaloustyöt, joihin käytetään sekä maatilan työvoimaa että tavallisesti maataloustöihin käytettäviä tilan koneita ja laitteita. |
| 6.01.99 | | Muu

  Muu tilaan suoraan liittyvä ansiotoiminta, jota ei mainita muualla. |
| 6.02 | VI ii) Muun tilaan suoraan liittyvän ansiotoiminnan osuus |
| 6.02.01 | | Prosenttiosuus tilan lopputuotoksesta

  Muun tilaan suoraan liittyvän ansiotoiminnan osuus tilan kokonaisliikevaihdosta (suorat tuet mukaan luettuina). |

6.01

VI i) Luettelo muusta ansiotoiminnasta

Muuhun ansiotoimintaan tilalla kuuluu maataloustyötä lukuun ottamatta kaikki muu tilaan suoraan liittyvä toiminta, jolla on taloudellinen vaikutus tilan toimintaan.

”Tilaan suoraan liittyvä toiminta” tarkoittaa toimintaa, johon käytetään tilan resursseja (aluetta, rakennuksia, koneita jne.) tai sen tuotteita. Jos toimintaan käytetään ainoastaan tilan työvoimaa (perheeseen kuuluvaa ja perheen ulkopuolista) eikä muita tilan resursseja, työntekijöiden katsotaan työskentelevän kahden eri järjestelyn perusteella, eikä toimintaa siten pidetä tilaan suoraan liittyvänä.

Mukaan luetaan muille tiloille tehtävä sekä muu kuin maataloustyö että maataloustyö.

Ansiotoiminta tarkoittaa tässä yhteydessä aktiivityötä; puhtaita rahoitusinvestointeja ei siksi lueta mukaan. Mukaan ei lueta myöskään maan vuokraamista erilaisia toimintoja varten, ellei siihen liity muunlaista toimintaan osallistumista.

6.01.01

Matkailu, majoitus ja muu vapaa-ajan toiminta

Kaikki matkailuun, majoituspalveluihin, tilan esittelyyn matkailijoille tai muille ryhmille, urheiluun ja muuhun vapaa-ajan toimintaan liittyvä toiminta, johon käytetään tilan maata, rakennuksia tai muita resursseja.

6.01.02

Käsityö

Haltijan tai hänen perheenjäsentensä taikka perheen ulkopuolisen työvoiman tilalla tuottamat käsityötuotteet edellyttäen, että ko. henkilöt tekevät tilalla myös maataloustyötä, riippumatta siitä, miten tuotteet myydään.

6.01.03

Maataloustuotteiden jalostus

Kaikki tilalla suoritettava maatalouden alkutuotteiden jalostus, riippumatta siitä, tuotetaanko raaka-aine tilalla vai tuodaanko se ulkopuolelta. Tähän luetaan muun muassa lihan jalostus, juuston valmistus jne.

Kaikki maataloustuotteiden jalostus kuuluu tähän kohtaan, ellei jalostusta katsota osaksi maataloustoimintaa. Viinin ja oliiviöljyn tuotantoa ei siksi lueta mukaan, ellei muualta ostetun viinin ja oliiviöljyn osuus ole merkittävä.

6.01.04

Uusiutuvan energian tuotanto

Uusiutuvan energian kuten biokaasun, biopolttoaineiden ja sähkön tuottaminen myyntiä varten tuuliturbiineilla, muilla laitteilla tai maataloudesta peräisin olevista raaka-aineista.

Tähän ei kuulu pelkästään tilan omaan käyttöön tuotettava uusiutuva energia.

6.01.05

Puutavaran jalostus (esim. sahaus)

Raakapuun jalostus tilalla myyntiä varten (puutavaran sahaus jne.).

6.01.06

Vesiviljely

Kalojen, rapujen jne. viljely tilalla. Mukaan ei lueta toimintaa, johon kuuluu pelkästään kalastus.

6.01.07

Urakointi (käyttäen tilan tuotantovälineitä)

Urakointi, johon käytetään tilan laitteita; tässä erotetaan toisistaan maatalouteen kuuluva ja siihen kuulumaton urakointi, esimerkiksi lumen auraus, kuljetustyöt, maisemanhoito, maatalouteen liittyvät palvelut, ympäristöpalvelut jne.

6.01.07.01

Maataloustyö (muille tiloille)

6.01.07.02

Muu kuin maataloustyö

6.01.08

Metsätalous

Metsätaloustyöt, joihin käytetään sekä maatilan työvoimaa että tavallisesti maataloustöihin käytettäviä tilan koneita ja laitteita.

6.01.99

Muu

Muu tilaan suoraan liittyvä ansiotoiminta, jota ei mainita muualla.

6.02

VI ii) Muun tilaan suoraan liittyvän ansiotoiminnan osuus

6.02.01

Prosenttiosuus tilan lopputuotoksesta

Muun tilaan suoraan liittyvän ansiotoiminnan osuus tilan kokonaisliikevaihdosta (suorat tuet mukaan luettuina).

Formula

VII   MAASEUDUN KEHITTÄMISTUKI

| 7.01 | Tilalla on hyödynnetty vähintään yhtä seuraavista maaseudun kehittämistoimenpiteistä viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana

  Kerätään tietoja siitä, onko tilalla hyödynnetty jotakin seuraavista maaseudun kehittämistoimenpiteistä viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1698/2005 (9) tai tapauksen mukaan viimeisimmässä lainsäädännössä vahvistettujen vaatimusten ja sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |
| 7.01.01 | | Neuvontapalvelujen käyttö

  Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 24 artikla: neuvontapalvelujen käyttö. |
| 7.01.02 | | Maatilojen nykyaikaistaminen

  Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 26 artikla: maatilojen nykyaikaistaminen. |
| 7.01.03 | | Maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen

  Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen. |
| 7.01.04 | | Yhteisön lainsäädäntöön perustuvien vaatimusten täyttäminen

  Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 31 artikla: yhteisön lainsäädäntöön perustuvien vaatimusten täyttäminen. |
| 7.01.05 | | Viljelijöiden osallistuminen elintarvikkeiden laatujärjestelmiin

  Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 32 artikla: viljelijöiden osallistuminen elintarvikkeiden laatujärjestelmiin. |
| 7.01.06 | | Natura 2000 -tuet maatalousalueelle

  Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 38 artikla: Natura 2000 -tuet. |
| 7.01.07 | | Vesipolitiikan puitedirektiiviin liittyvät tuet

  Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 38 artikla: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2000/60/EY (10) liittyvät tuet. |
| 7.01.08 | | Maatalouden ympäristötuet

  Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 39 artikla: maatalouden ympäristötuet. |
| 7.01.08.01 | | | joista luonnonmukaiseen viljelyyn liittyvät

  Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 39 artikla: maatalouden ympäristötuet tiloille, joilla harjoitetaan maataloutta tiettyjen asetuksessa (EY) N:o 834/2007 vahvistettujen vaatimusten ja sääntöjen mukaisesti. |
| 7.01.09 | | Eläinten hyvinvointia edistävät tuet

  Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 40 artikla: eläinten hyvinvointia edistävät tuet. |
| 7.01.10 | | Taloudellisen toiminnan laajentaminen maatalouden ulkopuolelle

  Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 53 artikla: taloudellisen toiminnan laajentaminen maatalouden ulkopuolelle. |
| 7.01.11 | | Matkailuelinkeinojen edistäminen

  Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 55 artikla: matkailuelinkeinojen edistäminen. |

7.01

Tilalla on hyödynnetty vähintään yhtä seuraavista maaseudun kehittämistoimenpiteistä viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana

Kerätään tietoja siitä, onko tilalla hyödynnetty jotakin seuraavista maaseudun kehittämistoimenpiteistä viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1698/2005 (9) tai tapauksen mukaan viimeisimmässä lainsäädännössä vahvistettujen vaatimusten ja sääntöjen mukaisesti.

7.01.01

Neuvontapalvelujen käyttö

Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 24 artikla: neuvontapalvelujen käyttö.

7.01.02

Maatilojen nykyaikaistaminen

Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 26 artikla: maatilojen nykyaikaistaminen.

7.01.03

Maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen

Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 28 artikla: maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen.

7.01.04

Yhteisön lainsäädäntöön perustuvien vaatimusten täyttäminen

Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 31 artikla: yhteisön lainsäädäntöön perustuvien vaatimusten täyttäminen.

7.01.05

Viljelijöiden osallistuminen elintarvikkeiden laatujärjestelmiin

Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 32 artikla: viljelijöiden osallistuminen elintarvikkeiden laatujärjestelmiin.

7.01.06

Natura 2000 -tuet maatalousalueelle

Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 38 artikla: Natura 2000 -tuet.

7.01.07

Vesipolitiikan puitedirektiiviin liittyvät tuet

Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 38 artikla: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2000/60/EY (10) liittyvät tuet.

7.01.08

Maatalouden ympäristötuet

Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 39 artikla: maatalouden ympäristötuet.

7.01.08.01

joista luonnonmukaiseen viljelyyn liittyvät

Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 39 artikla: maatalouden ympäristötuet tiloille, joilla harjoitetaan maataloutta tiettyjen asetuksessa (EY) N:o 834/2007 vahvistettujen vaatimusten ja sääntöjen mukaisesti.

7.01.09

Eläinten hyvinvointia edistävät tuet

Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 40 artikla: eläinten hyvinvointia edistävät tuet.

7.01.10

Taloudellisen toiminnan laajentaminen maatalouden ulkopuolelle

Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 53 artikla: taloudellisen toiminnan laajentaminen maatalouden ulkopuolelle.

7.01.11

Matkailuelinkeinojen edistäminen

Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 55 artikla: matkailuelinkeinojen edistäminen.

---

(1)  Maatilan ja karjayksikön perusmääritelmistä säädetään asetuksen (EY) N:o 1166/2008 2 artiklassa.

(2)  Ei toimiteta vuonna 2010.

(3)  EUVL L 189, 20.7.2007, s. 1.

(4)  EUVL L 33, 5.2.2004, s. 1.

(5)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1.

(6)  EUVL L 148, 6.6.2008, s. 1.

(7)  EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1.

(8)  Ei toimiteta vuonna 2013.

(9)  EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1.

(10)  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1.

---

LIITE III

Maatalouden tuotantomenetelmiä koskevassa yhteisön tutkimuksessa käytettävien muuttujien määritelmät

I   MAANMUOKKAUSMENETELMÄT

| 1.01 | Tavanomainen maanmuokkaus (siipi- tai lautasaura)

  Pellon käsittely tavanomaisella maanmuokkauksella, johon kuuluu ensimmäisenä maanmuokkaustoimenpiteenä maan kääntäminen yleensä siipiauralla tai lautasauralla ja sen jälkeen lautasäkeellä. |
| --- | --- |
| 1.02 | Säilyttävä (kevennetty) maanmuokkaus

  Pellon käsittely säilyttävällä (kevennetyllä) maanmuokkauksella, joka on maanmuokkausmenetelmä tai -järjestelmä, jossa maata ei yleensä käännetä, niin että maan pinnalle jää kasvijäämiä (vähintään 30 prosenttia) eroosion torjumiseksi ja kosteuden säilyttämiseksi. |
| 1.03 | Auraton viljely (suora kylvö)

  Peltoa ei muokata sadonkorjuun ja kylvön välillä. |

1.01

Tavanomainen maanmuokkaus (siipi- tai lautasaura)

Pellon käsittely tavanomaisella maanmuokkauksella, johon kuuluu ensimmäisenä maanmuokkaustoimenpiteenä maan kääntäminen yleensä siipiauralla tai lautasauralla ja sen jälkeen lautasäkeellä.

1.02

Säilyttävä (kevennetty) maanmuokkaus

Pellon käsittely säilyttävällä (kevennetyllä) maanmuokkauksella, joka on maanmuokkausmenetelmä tai -järjestelmä, jossa maata ei yleensä käännetä, niin että maan pinnalle jää kasvijäämiä (vähintään 30 prosenttia) eroosion torjumiseksi ja kosteuden säilyttämiseksi.

1.03

Auraton viljely (suora kylvö)

Peltoa ei muokata sadonkorjuun ja kylvön välillä.

II   MAAPERÄN SUOJELU

| 2.01 | Talviaikainen kasvipeite

  Peitetäänkö pelto talveksi kasveilla tai kasvijäämillä vai jätetäänkö se paljaaksi. |
| --- | --- |
| 2.01.01 | | Tavanomaiset talvikauden viljelykasvit

  Pelto, jolle kylvetään syksyllä viljelykasveja, jotka kasvavat talven aikana (tavanomaiset talvikauden viljelykasvit kuten talvivehnä) ja jotka joko korjataan tavanomaisesti tai käytetään laitumena. |
| 2.01.02 | | Suojakasvustot tai kerääjäkasvit

  Pelto, jolle kylvetään kasveja varta vasten vähentämään maa-aineksen, ravinteiden ja kasvinsuojeluaineiden häviämistä talvella tai muina aikoina, jolloin maaperä muutoin olisi paljaana ja alttiina mainittujen aineiden häviämiselle. Näiden viljelykasvien taloudellinen merkitys on pieni ja tärkein tavoite on maaperän ja ravinteiden suojelu.
  Yleensä kasvit kynnetään peltoon keväällä ennen uuden viljelmän kylvämistä eikä niitä korjata eikä käytetä laitumena. |
| 2.01.03 | | Kasvijäämät

  Pelto, jonka talvella peittävät kasvijäämät ja edellisen satokauden sänki. Mukaan ei lueta kerääjäkasveja eikä suojakasvustoa. |
| 2.01.04 | | Paljas maa

  Pelto, joka syksyllä kynnetään tai muokataan muulla tavoin ja jota ei talveksi kylvetä tai peitetä millään kasvijäämillä ja joka pysyy paljaana seuraavan kevätkauden maatalousteknisiin toimenpiteisiin (esikylvö, kylvö) asti. |
| 2.02 | Viljelykierto |
| 2.02.01 | | Pellon osuus suunnitellusta viljelykierrosta

  Pelto, jolla viljellään samaa kasvia vähintään kolmena peräkkäisenä vuonna ja joka ei kuulu suunniteltuun viljelykiertoon.
  Viljelykierto on käytäntö, jossa tietyn pellon viljelykasveja vaihdellaan satovuosittain suunnitellun järjestyksen ja jaksotuksen mukaan siten, että samalla pellolla ei kasvateta samaa lajia keskeytyksettä. Saman viljelykasvin jatkuvasta kasvattamisesta voidaan käyttää termiä monokulttuuri. |

2.01

Talviaikainen kasvipeite

Peitetäänkö pelto talveksi kasveilla tai kasvijäämillä vai jätetäänkö se paljaaksi.

2.01.01

Tavanomaiset talvikauden viljelykasvit

Pelto, jolle kylvetään syksyllä viljelykasveja, jotka kasvavat talven aikana (tavanomaiset talvikauden viljelykasvit kuten talvivehnä) ja jotka joko korjataan tavanomaisesti tai käytetään laitumena.

2.01.02

Suojakasvustot tai kerääjäkasvit

Pelto, jolle kylvetään kasveja varta vasten vähentämään maa-aineksen, ravinteiden ja kasvinsuojeluaineiden häviämistä talvella tai muina aikoina, jolloin maaperä muutoin olisi paljaana ja alttiina mainittujen aineiden häviämiselle. Näiden viljelykasvien taloudellinen merkitys on pieni ja tärkein tavoite on maaperän ja ravinteiden suojelu.

Yleensä kasvit kynnetään peltoon keväällä ennen uuden viljelmän kylvämistä eikä niitä korjata eikä käytetä laitumena.

2.01.03

Kasvijäämät

Pelto, jonka talvella peittävät kasvijäämät ja edellisen satokauden sänki. Mukaan ei lueta kerääjäkasveja eikä suojakasvustoa.

2.01.04

Paljas maa

Pelto, joka syksyllä kynnetään tai muokataan muulla tavoin ja jota ei talveksi kylvetä tai peitetä millään kasvijäämillä ja joka pysyy paljaana seuraavan kevätkauden maatalousteknisiin toimenpiteisiin (esikylvö, kylvö) asti.

2.02

Viljelykierto

2.02.01

Pellon osuus suunnitellusta viljelykierrosta

Pelto, jolla viljellään samaa kasvia vähintään kolmena peräkkäisenä vuonna ja joka ei kuulu suunniteltuun viljelykiertoon.

Viljelykierto on käytäntö, jossa tietyn pellon viljelykasveja vaihdellaan satovuosittain suunnitellun järjestyksen ja jaksotuksen mukaan siten, että samalla pellolla ei kasvateta samaa lajia keskeytyksettä. Saman viljelykasvin jatkuvasta kasvattamisesta voidaan käyttää termiä monokulttuuri.

III   MAISEMAN OMINAISPIIRTEET

| 3.01 | Viljelijän ylläpitämät lineaariset muodostelmat viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana

  Lineaariset muodostelmat ovat ihmisen tekemiä yhtenäisiä puu- tai pensasrivistöjä, kivimuureja jne., jotka yleensä rajaavat peltoja. |
| --- | --- |
| 3.01.a | | Pensasaidat

  Pensasaidan muodostavat pensasrivit, joiden keskellä on joskus puurivi. |
| 3.01.b | | Puurivistöt

  Yhtenäinen puukasvustorivi, joka yleensä rajaa peltoja maatalousmaan sisällä tai teiden ja vesistöjen varrella. |
| 3.01.c | | Kivimuurit

  Ihmisen tekemät tiili- tai kivirakenteet, esim. kuivamuuratut ja laastimuuratut muurit. |
| 3.02 | Viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana perustetut lineaariset muodostelmat |
| 3.02.a | | Pensasaidat |
| 3.02.b | | Puurivistöt |
| 3.02.c | | Kivimuurit |

3.01

Viljelijän ylläpitämät lineaariset muodostelmat viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana

Lineaariset muodostelmat ovat ihmisen tekemiä yhtenäisiä puu- tai pensasrivistöjä, kivimuureja jne., jotka yleensä rajaavat peltoja.

3.01.a

Pensasaidat

Pensasaidan muodostavat pensasrivit, joiden keskellä on joskus puurivi.

3.01.b

Puurivistöt

Yhtenäinen puukasvustorivi, joka yleensä rajaa peltoja maatalousmaan sisällä tai teiden ja vesistöjen varrella.

3.01.c

Kivimuurit

Ihmisen tekemät tiili- tai kivirakenteet, esim. kuivamuuratut ja laastimuuratut muurit.

3.02

Viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana perustetut lineaariset muodostelmat

3.02.a

Pensasaidat

3.02.b

Puurivistöt

3.02.c

Kivimuurit

IV   ELÄINTEN LAIDUNTAMINEN

| 4.01 | Laiduntaminen tilalla |
| --- | --- |
| 4.01.01 | | Laidunalueet viitevuoden aikana

  Niiden maatilan omistamien, vuokraamien tai sen käyttöön muulla tavalla annettujen laidunten kokonaispinta-ala, joilla eläimiä pidettiin laiduntamassa viitevuoden aikana. |
| 4.01.02 | | Aika, jonka eläimet ovat ulkona laitumella

  Niiden kuukausien lukumäärä, joina eläimet ovat laiduntaneet maatilan omistamilla, vuokraamilla tai sen käyttöön muulla tavalla annetuilla laitumilla viitevuoden aikana. |
| 4.02 | Yhteislaitumet

  Yhteismaa on maa, joka ei kuulu suoraan maatilalle vaan johon sovelletaan yhteisoikeutta. Se voi olla laidunmaata, puutarhaa tai muuta maata.
  Yhteismaa on käytössä olevaa maatalousmaata, jonka omistaa viranomainen (esim. valtio tai kunta) ja jota tietyllä henkilöllä on oikeus käyttää laitumena tavallisesti yhdessä muiden kanssa. |
| 4.02.01 | | Yhteislaitumella olevien eläinten lukumäärä |
| 4.02.02 | | Aika, jonka eläimet ovat yhteislaitumella

  Niiden kuukausien lukumäärä, joina eläimet ovat laiduntaneet yhteislaitumilla viitevuoden aikana. |

4.01

Laiduntaminen tilalla

4.01.01

Laidunalueet viitevuoden aikana

Niiden maatilan omistamien, vuokraamien tai sen käyttöön muulla tavalla annettujen laidunten kokonaispinta-ala, joilla eläimiä pidettiin laiduntamassa viitevuoden aikana.

4.01.02

Aika, jonka eläimet ovat ulkona laitumella

Niiden kuukausien lukumäärä, joina eläimet ovat laiduntaneet maatilan omistamilla, vuokraamilla tai sen käyttöön muulla tavalla annetuilla laitumilla viitevuoden aikana.

4.02

Yhteislaitumet

Yhteismaa on maa, joka ei kuulu suoraan maatilalle vaan johon sovelletaan yhteisoikeutta. Se voi olla laidunmaata, puutarhaa tai muuta maata.

Yhteismaa on käytössä olevaa maatalousmaata, jonka omistaa viranomainen (esim. valtio tai kunta) ja jota tietyllä henkilöllä on oikeus käyttää laitumena tavallisesti yhdessä muiden kanssa.

4.02.01

Yhteislaitumella olevien eläinten lukumäärä

4.02.02

Aika, jonka eläimet ovat yhteislaitumella

Niiden kuukausien lukumäärä, joina eläimet ovat laiduntaneet yhteislaitumilla viitevuoden aikana.

V   ELÄINTEN PITO TILALLA

| 5.01 | Naudat |
| --- | --- |
| 5.01.01 | | Parsinavetta – kiinteä lanta ja lantavesi

  Eläinsuojat, joissa eläimet on kiinnitetty paikoilleen eivätkä voi liikkua vapaasti ja joissa lanta yleensä siirretään mekaanisesti rakennuksen ulkopuolelle kiinteänä lantana/karjanlantana. |
| 5.01.02 | | Parsinavetta – lietelanta

  Eläinsuojat, joissa eläimet on kiinnitetty paikoilleen eivätkä voi liikkua vapaasti ja joissa lanta ja virtsa valuvat lattian alle kaivoon, jossa niistä muodostuu lietelantaa. |
| 5.01.03 | | Pihatto – kiinteä lanta ja lantavesi

  Eläinsuojat, joissa eläimet saavat liikkua vapaasti ja joissa lanta yleensä siirretään mekaanisesti rakennuksen ulkopuolelle kiinteänä lantana/karjanlantana. |
| 5.01.04 | | Pihatto – lietelanta

  Eläinsuojat, joissa eläimet saavat liikkua vapaasti ja joissa lanta ja virtsa valuvat lattian alle kaivoon, jossa niistä muodostuu lietelantaa tai josta ne voidaan kerätä betonisista lietekuiluista varastosäiliöihin tai –altaisiin, tai lietelanta voidaan saostaa ulkopihoilla. |
| 5.01.99 | | Muut

  Kaikki eläinsuojat, jotka eivät vastaa edellä olevia kuvauksia. |
| 5.02 | Siat |
| 5.02.01 | | Osittain rakolattia

  Eläinsuojat, joissa on osittain rakolattia, eli osassa lattiaa on raot, joista lanta ja virtsa valuvat lattian alle säiliöön, jossa niistä muodostuu lietelantaa. |
| 5.02.02 | | Kokonaan rakolattia

  Eläinsuojat, joissa on kokonaan rakolattia, eli lattiassa on raot, joista lanta ja virtsa valuvat lattian alle säiliöön, jossa niistä muodostuu lietelantaa. |
| 5.02.03 | | Kuivikepohja

  Eläinsuojat, joissa lattian peittää paksu kuivikekerros (olki, turve, sahanpuru tai muu vastaava lantaa ja virtsaa sitova aines), jonka vaihtoväli voi olla jopa useita kuukausia. |
| 5.02.99 | | Muut

  Kaikki eläinsuojat, jotka eivät vastaa edellä olevia kuvauksia. |
| 5.03 | Munivat kanat |
| 5.03.01 | | Kuivikepohja

  Suojat, joissa lattian peittää paksu kuivikekerros (olki, turve, sahanpuru tai muu vastaava lantaa sitova aines), jonka vaihtoväli voi olla jopa useita kuukausia. |
| 5.03.02 | | Häkki (kaikki tyypit)

  Suoja, jossa munivat kanat pidetään häkeissä, yksi tai useampi kussakin. |
| 5.03.02.01 | | | Häkki, jonka alla on lannankeräyshihna

  Häkit, joista lanta poistetaan mekaanisesti niiden alla olevaa hihnaa pitkin rakennuksen ulkopuolelle, jossa siitä muodostuu kiinteää lantaa/karjanlantaa. |
| 5.03.02.02 | | | Häkki, jonka olla on lannankeräystaso

  Häkit, joista lanta putoaa niiden alla olevaan kouruun, jossa siitä muodostuu lietelantaa. |
| 5.03.02.03 | | | Häkki, jonka alla on lannankeräyslaatikko

  Häkit, joista lanta putoaa häkkien alle lattialle, jossa siitä muodostuu kiinteää lantaa/karjanlantaa ja josta se säännöllisesti poistetaan mekaanisesti. |
| 5.03.99 | | Muut

  Kaikki suojat, jotka eivät vastaa edellä olevia kuvauksia. |

5.01

Naudat

5.01.01

Parsinavetta – kiinteä lanta ja lantavesi

Eläinsuojat, joissa eläimet on kiinnitetty paikoilleen eivätkä voi liikkua vapaasti ja joissa lanta yleensä siirretään mekaanisesti rakennuksen ulkopuolelle kiinteänä lantana/karjanlantana.

5.01.02

Parsinavetta – lietelanta

Eläinsuojat, joissa eläimet on kiinnitetty paikoilleen eivätkä voi liikkua vapaasti ja joissa lanta ja virtsa valuvat lattian alle kaivoon, jossa niistä muodostuu lietelantaa.

5.01.03

Pihatto – kiinteä lanta ja lantavesi

Eläinsuojat, joissa eläimet saavat liikkua vapaasti ja joissa lanta yleensä siirretään mekaanisesti rakennuksen ulkopuolelle kiinteänä lantana/karjanlantana.

5.01.04

Pihatto – lietelanta

Eläinsuojat, joissa eläimet saavat liikkua vapaasti ja joissa lanta ja virtsa valuvat lattian alle kaivoon, jossa niistä muodostuu lietelantaa tai josta ne voidaan kerätä betonisista lietekuiluista varastosäiliöihin tai –altaisiin, tai lietelanta voidaan saostaa ulkopihoilla.

5.01.99

Muut

Kaikki eläinsuojat, jotka eivät vastaa edellä olevia kuvauksia.

5.02

Siat

5.02.01

Osittain rakolattia

Eläinsuojat, joissa on osittain rakolattia, eli osassa lattiaa on raot, joista lanta ja virtsa valuvat lattian alle säiliöön, jossa niistä muodostuu lietelantaa.

5.02.02

Kokonaan rakolattia

Eläinsuojat, joissa on kokonaan rakolattia, eli lattiassa on raot, joista lanta ja virtsa valuvat lattian alle säiliöön, jossa niistä muodostuu lietelantaa.

5.02.03

Kuivikepohja

Eläinsuojat, joissa lattian peittää paksu kuivikekerros (olki, turve, sahanpuru tai muu vastaava lantaa ja virtsaa sitova aines), jonka vaihtoväli voi olla jopa useita kuukausia.

5.02.99

Muut

Kaikki eläinsuojat, jotka eivät vastaa edellä olevia kuvauksia.

5.03

Munivat kanat

5.03.01

Kuivikepohja

Suojat, joissa lattian peittää paksu kuivikekerros (olki, turve, sahanpuru tai muu vastaava lantaa sitova aines), jonka vaihtoväli voi olla jopa useita kuukausia.

5.03.02

Häkki (kaikki tyypit)

Suoja, jossa munivat kanat pidetään häkeissä, yksi tai useampi kussakin.

5.03.02.01

Häkki, jonka alla on lannankeräyshihna

Häkit, joista lanta poistetaan mekaanisesti niiden alla olevaa hihnaa pitkin rakennuksen ulkopuolelle, jossa siitä muodostuu kiinteää lantaa/karjanlantaa.

5.03.02.02

Häkki, jonka olla on lannankeräystaso

Häkit, joista lanta putoaa niiden alla olevaan kouruun, jossa siitä muodostuu lietelantaa.

5.03.02.03

Häkki, jonka alla on lannankeräyslaatikko

Häkit, joista lanta putoaa häkkien alle lattialle, jossa siitä muodostuu kiinteää lantaa/karjanlantaa ja josta se säännöllisesti poistetaan mekaanisesti.

5.03.99

Muut

Kaikki suojat, jotka eivät vastaa edellä olevia kuvauksia.

VI   LANNAN LEVITYS

| 6.01 | Käytössä oleva maatalousmaa, jolle levitetään kiinteää/karjanlantaa |
| --- | --- |
| 6.01.01 | | Yhteensä

  Tilan sellaisen käytössä olevan maatalousmaan kokonaispinta-ala, jolle on levitetty kiinteää lantaa/karjanlantaa viitevuoden aikana. |
| 6.01.02 | | Suora levitys

  Tilan sellaisen käytössä olevan maatalousmaan kokonaispinta-ala, jolle levitetty lanta on mekaanisesti työstetty maaperään käyttäen menetelmiä, jotka mahdollistavat sen välittömän sekoittumisen. |
| 6.02 | Käytössä oleva maatalousmaa, jolle levitetään lietelantaa |
| 6.02.01 | | Yhteensä

  Tilan sellaisen käytössä olevan maatalousmaan kokonaispinta-ala, jolle on levitetty lietelantaa viitevuoden aikana. |
| 6.02.02 | | Suora levitys tai ruiskutus

  Tilan sellaisen käytössä olevan maatalousmaan kokonaispinta-ala, jolle levitetty lietelanta on mekaanisesti työstetty maaperään käyttäen menetelmiä, jotka mahdollistavat sen välittömän sekoittumisen, tai johon lietelanta on levitetty suoraan ruiskuttamalla. |
| 6.03 | Tilalta viedyn lannan prosenttiosuus tilalla tuotetusta lannasta

  Tilalta myydyn tai muutoin pois viedyn lannan ja lietelannan arvioitu prosenttiosuus tilalla viitevuonna tuotetun lannan ja lietelannan kokonaismäärästä. |

6.01

Käytössä oleva maatalousmaa, jolle levitetään kiinteää/karjanlantaa

6.01.01

Yhteensä

Tilan sellaisen käytössä olevan maatalousmaan kokonaispinta-ala, jolle on levitetty kiinteää lantaa/karjanlantaa viitevuoden aikana.

6.01.02

Suora levitys

Tilan sellaisen käytössä olevan maatalousmaan kokonaispinta-ala, jolle levitetty lanta on mekaanisesti työstetty maaperään käyttäen menetelmiä, jotka mahdollistavat sen välittömän sekoittumisen.

6.02

Käytössä oleva maatalousmaa, jolle levitetään lietelantaa

6.02.01

Yhteensä

Tilan sellaisen käytössä olevan maatalousmaan kokonaispinta-ala, jolle on levitetty lietelantaa viitevuoden aikana.

6.02.02

Suora levitys tai ruiskutus

Tilan sellaisen käytössä olevan maatalousmaan kokonaispinta-ala, jolle levitetty lietelanta on mekaanisesti työstetty maaperään käyttäen menetelmiä, jotka mahdollistavat sen välittömän sekoittumisen, tai johon lietelanta on levitetty suoraan ruiskuttamalla.

6.03

Tilalta viedyn lannan prosenttiosuus tilalla tuotetusta lannasta

Tilalta myydyn tai muutoin pois viedyn lannan ja lietelannan arvioitu prosenttiosuus tilalla viitevuonna tuotetun lannan ja lietelannan kokonaismäärästä.

VII   LANNAN VARASTOINTI- JA KÄSITTELYKALUSTO

| 7.01 | Varastointikalusto seuraaville: |
| --- | --- |
| 7.01.01 | | Kiinteä lanta

  Tiivispohjainen kiinteän lannan varastointikalusto, jossa on valumisenesto, katolla varustettu tai ilman kattoa oleva.
  Kiinteä lanta on kotieläinten sontaa (jossa on tai ei ole mukana olkia) ja jossa mahdollisesti on pieni määrä virtsaa. |
| 7.01.02 | | Lantavesi

  Avoin tai katettu vesitiivis säiliö tai vuorattu allas lantaveden säilytystä varten.
  Lantavesi on kotieläinten virtsaa, jossa mahdollisesti on mukana pieni määrä sontaa ja/tai vettä. |
| 7.01.03 | | Lietelanta

  Avoin tai katettu vesitiivis säiliö tai vuorattu allas lietelannan säilytystä varten.
  Lietelanta on nestemäistä lantaa eli kotieläinten sonnan ja virtsan sekoitusta, jossa mahdollisesti on mukana vettä ja/tai pieni määrä olkia. |
| 7.01.03.01 | | | Lietelantasäiliö

  Yleensä läpäisemättömästä materiaalista valmistettu säiliö, jota käytetään lietelannan varastoimiseen. |
| 7.01.03.02 | | | Lieteallas

  Maahan kaivettu, yleensä vuorattu syvennys, jota käytetään lietelannan varastoimiseen. |
| 7.02 | Onko varastointikalusto katettu?

  Lannan varastointikalusto, joka on katettu vesi- ja muulta sateelta suojaavalla ja ammoniakkipäästöjä vähentävällä tavalla (esim. betonikannella, teltalla tai suojapeitteellä). |
| | | Kiinteä lanta |
| | | Lantavesi |
| | | Lietelanta |

7.01

Varastointikalusto seuraaville:

7.01.01

Kiinteä lanta

Tiivispohjainen kiinteän lannan varastointikalusto, jossa on valumisenesto, katolla varustettu tai ilman kattoa oleva.

Kiinteä lanta on kotieläinten sontaa (jossa on tai ei ole mukana olkia) ja jossa mahdollisesti on pieni määrä virtsaa.

7.01.02

Lantavesi

Avoin tai katettu vesitiivis säiliö tai vuorattu allas lantaveden säilytystä varten.

Lantavesi on kotieläinten virtsaa, jossa mahdollisesti on mukana pieni määrä sontaa ja/tai vettä.

7.01.03

Lietelanta

Avoin tai katettu vesitiivis säiliö tai vuorattu allas lietelannan säilytystä varten.

Lietelanta on nestemäistä lantaa eli kotieläinten sonnan ja virtsan sekoitusta, jossa mahdollisesti on mukana vettä ja/tai pieni määrä olkia.

7.01.03.01

Lietelantasäiliö

Yleensä läpäisemättömästä materiaalista valmistettu säiliö, jota käytetään lietelannan varastoimiseen.

7.01.03.02

Lieteallas

Maahan kaivettu, yleensä vuorattu syvennys, jota käytetään lietelannan varastoimiseen.

7.02

Onko varastointikalusto katettu?

Lannan varastointikalusto, joka on katettu vesi- ja muulta sateelta suojaavalla ja ammoniakkipäästöjä vähentävällä tavalla (esim. betonikannella, teltalla tai suojapeitteellä).

Kiinteä lanta

Lantavesi

Lietelanta

VIII   KASTELU

| 8.01 | Keinokastelualue |
| --- | --- |
| 8.01.01 | | Keskimääräinen keinokastelualue viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana

  Tilan sellaisen käytössä olevan maatalousmaan keskipinta-ala, jota on kasteltu viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana, viitevuosi mukaan luettuna. |
| 8.01.02 | | Yhteenlaskettu viljelyala, jota on kasteltu vähintään kerran viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana

  Niiden viljelykasvien ala, joita tosiasiallisesti on kasteltu vähintään kerran tutkimuksen viitepäivää edeltäneiden 12 kuukauden aikana, jaoteltuna kasviluokittain.

  Viljelykasvit määritellään II osassa (Maa). |
| 8.01.02.01 | | | Viljanviljely (mukaan lukien siementuotanto) (lukuun ottamatta maissia ja riisiä) |
| 8.01.02.02 | | | Maissi (vilja- ja rehumaissi) |
| 8.01.02.03 | | | Riisi |
| 8.01.02.04 | | | Kuivatut palkokasvit ja valkuaiskasvit (mukaan lukien siementuotanto sekä viljan ja palkokasvien seokset) |
| 8.01.02.05 | | | Perunat (mukaan lukien varhaisperuna ja siemenperuna) |
| 8.01.02.06 | | | Sokerijuurikas (lukuun ottamatta siementuotantoa) |
| 8.01.02.07 | | | Rypsi ja rapsi |
| 8.01.02.08 | | | Auringonkukka |
| 8.01.02.09 | | | Kuitukasvit (pellava, hamppu, muut kuitukasvit) |
| 8.01.02.10 | | | Tuoreet vihannekset, melonit ja mansikat – peltoviljelyssä olevat |
| 8.01.02.11 | | | Lyhytaikaiset nurmikasvit ja pysyvä laidun |
| 8.01.02.12 | | | Muut peltokasvit |
| 8.01.02.13 | | | Hedelmä- ja marjaviljelmät |
| 8.01.02.14 | | | Sitrushedelmäviljelmät |
| 8.01.02.15 | | | Oliiviviljelmät |
| 8.01.02.16 | | | Viinitarhat |
| 8.02 | Käytetyt kastelujärjestelmät |
| 8.02.01 | | Valutuskastelu (veden päästäminen pellolle, uomat)

  Veden johtaminen maanpintaa pitkin painovoimaa hyväksi käyttäen joko niin, että koko alue peittyy vedellä tai että vesi valuu pitkin kasvirivien välisiä uomia. |
| 8.02.02 | | Sadetuskastelu

  Kasvien kastelu johtamalla vesi kovalla paineella pisaroiksi peltolohkojen päälle. |
| 8.02.03 | | Tippukastelu

  Kasvien kasteleminen matalalle kasvien juureen tipoittain tulevalla vedellä tai mikrosadettimilla tai luomalla sumua muistuttavat olosuhteet. |
| 8.03 | Tilalla käytettävän kasteluveden alkuperä

  Kaiken tilalla käytetyn kasteluveden tai siitä suurimman osan alkuperä. |
| 8.03.01 | | Maatilalta peräisin oleva pohjavesi

  Tilalla tai sen läheisyydessä sijaitsevat vesilähteet, jotka käyttävät porakaivosta tai kaivetusta kaivosta taikka vapaana virtaavasta luonnon pohjavesilähteestä tai vastaavasta pumpattua vettä. |
| 8.03.02 | | Maatilalta peräisin oleva pintavesi (lampi tai padottu vesi)

  Pienet luonnonlammet tai padotut tekoaltaat, jotka sijaitsevat kokonaan tilalla tai ovat ainoastaan yhden tilan käytössä. |
| 8.03.03 | | Maatilan ulkopuolelta peräisin oleva pintavesi (järvi, joki tai muut vedet)

  Makea pintavesi järvistä, joista ja muista vesialueista, joita ei ole keinotekoisesti rakennettu kastelutarkoituksiin. |
| 8.03.04 | | Maatilan ulkopuolisesta julkisesta vesihuoltojärjestelmästä peräisin oleva vesi

  Tilan ulkopuoliset vesilähteet, muut kuin kohdassa ”Maatilan ulkopuolelta peräisin oleva pintavesi (järvi, joki tai muut vedet)” mainitut, joihin vähintään kahdella tilalla on käyttöoikeus. Näiden vesilähteiden käyttöoikeudesta peritään yleensä maksu. |
| 8.03.99 | | Muut lähteet

  Muut kasteluveden lähteet, joita ei ole mainittu muualla. Tällaisia voivat olla erittäin suolaiset lähteet kuten Atlantti tai Välimeri, joista tulevaa vettä on käsiteltävä suolapitoisuuden alentamiseksi (suolan poisto) ennen käyttöä, tai murtovesilähteet (matala suolapitoisuus) kuten Itämeri ja eräät joet, joista tulevaa vettä voidaan käyttää suoraan käsittelemättömänä. Vesi voi olla myös jätevedestä puhdistettua vettä, joka toimitetaan käyttäjälle kierrätysvetenä. |
| 8.04 | Vuosittainen kasteluveden määrä

  Tilalla tutkimuksen viitepäivää edeltäneiden 12 kuukauden aikana käytetyn kasteluveden määrä sen alkuperästä riippumatta. |

8.01

Keinokastelualue

8.01.01

Keskimääräinen keinokastelualue viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana

Tilan sellaisen käytössä olevan maatalousmaan keskipinta-ala, jota on kasteltu viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana, viitevuosi mukaan luettuna.

8.01.02

Yhteenlaskettu viljelyala, jota on kasteltu vähintään kerran viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana

Niiden viljelykasvien ala, joita tosiasiallisesti on kasteltu vähintään kerran tutkimuksen viitepäivää edeltäneiden 12 kuukauden aikana, jaoteltuna kasviluokittain.

Viljelykasvit määritellään II osassa (Maa).

8.01.02.01

Viljanviljely (mukaan lukien siementuotanto) (lukuun ottamatta maissia ja riisiä)

8.01.02.02

Maissi (vilja- ja rehumaissi)

8.01.02.03

Riisi

8.01.02.04

Kuivatut palkokasvit ja valkuaiskasvit (mukaan lukien siementuotanto sekä viljan ja palkokasvien seokset)

8.01.02.05

Perunat (mukaan lukien varhaisperuna ja siemenperuna)

8.01.02.06

Sokerijuurikas (lukuun ottamatta siementuotantoa)

8.01.02.07

Rypsi ja rapsi

8.01.02.08

Auringonkukka

8.01.02.09

Kuitukasvit (pellava, hamppu, muut kuitukasvit)

8.01.02.10

Tuoreet vihannekset, melonit ja mansikat – peltoviljelyssä olevat

8.01.02.11

Lyhytaikaiset nurmikasvit ja pysyvä laidun

8.01.02.12

Muut peltokasvit

8.01.02.13

Hedelmä- ja marjaviljelmät

8.01.02.14

Sitrushedelmäviljelmät

8.01.02.15

Oliiviviljelmät

8.01.02.16

Viinitarhat

8.02

Käytetyt kastelujärjestelmät

8.02.01

Valutuskastelu (veden päästäminen pellolle, uomat)

Veden johtaminen maanpintaa pitkin painovoimaa hyväksi käyttäen joko niin, että koko alue peittyy vedellä tai että vesi valuu pitkin kasvirivien välisiä uomia.

8.02.02

Sadetuskastelu

Kasvien kastelu johtamalla vesi kovalla paineella pisaroiksi peltolohkojen päälle.

8.02.03

Tippukastelu

Kasvien kasteleminen matalalle kasvien juureen tipoittain tulevalla vedellä tai mikrosadettimilla tai luomalla sumua muistuttavat olosuhteet.

8.03

Tilalla käytettävän kasteluveden alkuperä

Kaiken tilalla käytetyn kasteluveden tai siitä suurimman osan alkuperä.

8.03.01

Maatilalta peräisin oleva pohjavesi

Tilalla tai sen läheisyydessä sijaitsevat vesilähteet, jotka käyttävät porakaivosta tai kaivetusta kaivosta taikka vapaana virtaavasta luonnon pohjavesilähteestä tai vastaavasta pumpattua vettä.

8.03.02

Maatilalta peräisin oleva pintavesi (lampi tai padottu vesi)

Pienet luonnonlammet tai padotut tekoaltaat, jotka sijaitsevat kokonaan tilalla tai ovat ainoastaan yhden tilan käytössä.

8.03.03

Maatilan ulkopuolelta peräisin oleva pintavesi (järvi, joki tai muut vedet)

Makea pintavesi järvistä, joista ja muista vesialueista, joita ei ole keinotekoisesti rakennettu kastelutarkoituksiin.

8.03.04

Maatilan ulkopuolisesta julkisesta vesihuoltojärjestelmästä peräisin oleva vesi

Tilan ulkopuoliset vesilähteet, muut kuin kohdassa ”Maatilan ulkopuolelta peräisin oleva pintavesi (järvi, joki tai muut vedet)” mainitut, joihin vähintään kahdella tilalla on käyttöoikeus. Näiden vesilähteiden käyttöoikeudesta peritään yleensä maksu.

8.03.99

Muut lähteet

Muut kasteluveden lähteet, joita ei ole mainittu muualla. Tällaisia voivat olla erittäin suolaiset lähteet kuten Atlantti tai Välimeri, joista tulevaa vettä on käsiteltävä suolapitoisuuden alentamiseksi (suolan poisto) ennen käyttöä, tai murtovesilähteet (matala suolapitoisuus) kuten Itämeri ja eräät joet, joista tulevaa vettä voidaan käyttää suoraan käsittelemättömänä. Vesi voi olla myös jätevedestä puhdistettua vettä, joka toimitetaan käyttäjälle kierrätysvetenä.

8.04

Vuosittainen kasteluveden määrä

Tilalla tutkimuksen viitepäivää edeltäneiden 12 kuukauden aikana käytetyn kasteluveden määrä sen alkuperästä riippumatta.

---

| 15.12.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 329/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 329/29

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1201/2009,

annettu 30 päivänä marraskuuta 2009,

väestö- ja asuntolaskennoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 763/2008 täytäntöönpanosta aihealueiden sekä niiden erittelyiden kuvausten osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon väestö- ja asuntolaskennoista 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 763/2008 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 4 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jotta voidaan varmistaa jäsenvaltioissa tehdyistä väestö- ja asuntolaskennoista saatujen tietojen vertailukelpoisuus ja mahdollistaa luotettavien yhteisön laajuisten katsausten laatiminen, asetuksessa (EY) N:o 763/2008 vaaditut laskennan aihealueet on määritettävä ja eriteltävä samalla tavalla kaikissa jäsenvaltioissa. Asetuksessa (EY) N:o 763/2008 edellytetään näin ollen, että Euroopan komissio hyväksyy näiden aihealueiden ja niiden erittelyiden kuvaukset. |
| --- | --- |

(1)

Jotta voidaan varmistaa jäsenvaltioissa tehdyistä väestö- ja asuntolaskennoista saatujen tietojen vertailukelpoisuus ja mahdollistaa luotettavien yhteisön laajuisten katsausten laatiminen, asetuksessa (EY) N:o 763/2008 vaaditut laskennan aihealueet on määritettävä ja eriteltävä samalla tavalla kaikissa jäsenvaltioissa. Asetuksessa (EY) N:o 763/2008 edellytetään näin ollen, että Euroopan komissio hyväksyy näiden aihealueiden ja niiden erittelyiden kuvaukset.

| (2) | Tässä asetuksessa vahvistetut toimenpiteet ovat Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(2)

Tässä asetuksessa vahvistetut toimenpiteet ovat Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tässä asetuksessa vahvistetaan laskennan aihealueita ja niiden erittelyitä koskevat kuvaukset, joita edellytetään asetuksen (EY) N:o 763/2008 täytäntöönpanemiseksi. Kuvaukset, joita on sovellettava Euroopan komissiolle viitevuoden 2011 osalta lähetettäviin tietoihin, luetellaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä, 30. marraskuuta 2009.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 218, 13.8.2008, s. 14.

1

---

LIITE

Väestö- ja asuntolaskennan aihealueita ja niiden erittelyitä koskevat kuvaukset

Kuvaukset esitetään seuraavasti:

| — | Kukin aihealue yksilöidään otsikolla. |
| --- | --- |

—

Kukin aihealue yksilöidään otsikolla.

| — | Aihealueen otsikkoa voivat seurata kuvaukset, joissa viitataan kyseiseen aihealueeseen yleisesti. |
| --- | --- |

—

Aihealueen otsikkoa voivat seurata kuvaukset, joissa viitataan kyseiseen aihealueeseen yleisesti.

| — | Sen jälkeen täsmennetään aihealueen erittely(t). Joillakin aihealueilla on useampia kuin yksi erittely, kukin eri erittelytarkkuudella. Tällöin ”H” tarkoittaa tarkkuudeltaan yksityiskohtaisinta erittelytasoa, ”M” keskitasoista erittelyä ja ”L” alhaisinta erittelytasoa. |
| --- | --- |

—

Sen jälkeen täsmennetään aihealueen erittely(t). Joillakin aihealueilla on useampia kuin yksi erittely, kukin eri erittelytarkkuudella. Tällöin ”H” tarkoittaa tarkkuudeltaan yksityiskohtaisinta erittelytasoa, ”M” keskitasoista erittelyä ja ”L” alhaisinta erittelytasoa.

| — | Yhteissummat, joihin erittelyjä sovelletaan, yksilöidään. Kutakin erittelyä voivat seurata kuvaukset, jotka liittyvät erityisesti kyseiseen erittelyyn. |
| --- | --- |

—

Yhteissummat, joihin erittelyjä sovelletaan, yksilöidään. Kutakin erittelyä voivat seurata kuvaukset, jotka liittyvät erityisesti kyseiseen erittelyyn.

Asetuksen (EY) N:o 763/2008 2 artiklassa säädettyjä määritelmiä sovelletaan myös tässä asetuksessa.

Aihealue: Vakinainen asuinpaikka

Soveltaessaan asetuksen (EY) N:o 763/2008 2 artiklan d alakohdassa annettua ”vakinaisen asuinpaikan” määritelmää jäsenvaltioiden on käsiteltävä erityistapauksia seuraavasti:

| a) | Jos henkilö asuu säännöllisesti useammassa kuin yhdessä asuinpaikassa vuoden aikana, asuinpaikkaa, jossa hän on suurimman osan vuodesta, pidetään hänen vakinaisena asuinpaikkanaan riippumatta siitä, sijaitseeko se muualla maassa tai ulkomailla. Henkilön, joka työskentelee poissa kotoa viikon aikana ja palaa perheen asuinpaikkaan viikonloppuisin, vakinaisena asuinpaikkana pidetään kuitenkin perheen asuinpaikkaa riippumatta siitä, sijaitseeko työpaikka muualla maassa tai ulkomailla. |
| --- | --- |

a)

Jos henkilö asuu säännöllisesti useammassa kuin yhdessä asuinpaikassa vuoden aikana, asuinpaikkaa, jossa hän on suurimman osan vuodesta, pidetään hänen vakinaisena asuinpaikkanaan riippumatta siitä, sijaitseeko se muualla maassa tai ulkomailla. Henkilön, joka työskentelee poissa kotoa viikon aikana ja palaa perheen asuinpaikkaan viikonloppuisin, vakinaisena asuinpaikkana pidetään kuitenkin perheen asuinpaikkaa riippumatta siitä, sijaitseeko työpaikka muualla maassa tai ulkomailla.

| b) | Ensimmäisen ja toisen asteen oppilaitosten oppilaiden ja opiskelijoiden, jotka ovat kouluvuoden aikana poissa kotoa, vakinaisena asuinpaikkana pidetään perheen asuinpaikkaa riippumatta siitä, suorittavatko he opintojaan muualla maassa tai ulkomailla. |
| --- | --- |

b)

Ensimmäisen ja toisen asteen oppilaitosten oppilaiden ja opiskelijoiden, jotka ovat kouluvuoden aikana poissa kotoa, vakinaisena asuinpaikkana pidetään perheen asuinpaikkaa riippumatta siitä, suorittavatko he opintojaan muualla maassa tai ulkomailla.

| c) | Kolmannen asteen yliopisto-opiskelijoiden, jotka eivät asu kotona lukuvuoden aikana, vakinaisena asuinpaikkana pidetään lukuvuoden aikaista osoitetta riippumatta siitä, onko kyseessä laitos (kuten sisäoppilaitos) tai yksityisasunto ja siitä, suorittavatko he opintojaan muualla maassa tai ulkomailla. Jos opiskelupaikka on samassa maassa, vakinaisena asuinpaikkana voidaan poikkeuksellisesti pitää perheen asuinpaikkaa. |
| --- | --- |

c)

Kolmannen asteen yliopisto-opiskelijoiden, jotka eivät asu kotona lukuvuoden aikana, vakinaisena asuinpaikkana pidetään lukuvuoden aikaista osoitetta riippumatta siitä, onko kyseessä laitos (kuten sisäoppilaitos) tai yksityisasunto ja siitä, suorittavatko he opintojaan muualla maassa tai ulkomailla. Jos opiskelupaikka on samassa maassa, vakinaisena asuinpaikkana voidaan poikkeuksellisesti pitää perheen asuinpaikkaa.

| d) | Laitosta pidetään kaikkien niiden asukkaiden vakinaisena asuinpaikkana, jotka laskennan aikana ovat asuneet tai todennäköisesti asuvat siellä vähintään 12 kuukautta. |
| --- | --- |

d)

Laitosta pidetään kaikkien niiden asukkaiden vakinaisena asuinpaikkana, jotka laskennan aikana ovat asuneet tai todennäköisesti asuvat siellä vähintään 12 kuukautta.

| e) | Pakollisessa asepalveluksessa ja armeijan palveluksessa oleviin henkilöihin, jotka asuvat varuskunnassa tai sotilasleireillä, sovelletaan yleistä sääntöä siitä, missä henkilö viettää suurimman osan päivittäistä lepoaikaansa. |
| --- | --- |

e)

Pakollisessa asepalveluksessa ja armeijan palveluksessa oleviin henkilöihin, jotka asuvat varuskunnassa tai sotilasleireillä, sovelletaan yleistä sääntöä siitä, missä henkilö viettää suurimman osan päivittäistä lepoaikaansa.

| f) | Kodittomien tai asunnottomien, liikkuvien yhteisöjen jäsenten, irtolaisten ja niiden henkilöiden, joilla ei ole käsitystä vakinaisesta asuinpaikasta, vakinaisena asuinpaikkana pidetään laskentapaikkaa. |
| --- | --- |

f)

Kodittomien tai asunnottomien, liikkuvien yhteisöjen jäsenten, irtolaisten ja niiden henkilöiden, joilla ei ole käsitystä vakinaisesta asuinpaikasta, vakinaisena asuinpaikkana pidetään laskentapaikkaa.

| g) | Lapsen, joka asuu vuorotellen kahdessa paikassa (esimerkiksi jos vanhemmat ovat eronneet), vakinaisena asuinpaikkana pidetään sitä, jossa hän asuu suurimman osan ajasta. Jos lapsi asuu molempien vanhempien kanssa yhtä pitkän ajan, vakinainen asuinpaikka on se, jossa lapsi on laskentahetkellä. |
| --- | --- |

g)

Lapsen, joka asuu vuorotellen kahdessa paikassa (esimerkiksi jos vanhemmat ovat eronneet), vakinaisena asuinpaikkana pidetään sitä, jossa hän asuu suurimman osan ajasta. Jos lapsi asuu molempien vanhempien kanssa yhtä pitkän ajan, vakinainen asuinpaikka on se, jossa lapsi on laskentahetkellä.

Vakinaisen asuinpaikan määritelmän perusteella yleensä laskentapaikassa asuvia henkilöitä, jotka ovat laskentahetkellä poissa tai joiden odotetaan olevan poissa alle vuoden, pidetään tilapäisesti poissaolevina henkilöinä, ja heidät sisällytetään näin ollen kokonaisväestöön. Sitä vastoin henkilöitä, jotka elävät tai joiden odotetaan elävän laskentapaikan ulkopuolella vähintään vuoden, ei pidetä tilapäisesti poissaolevina, eikä heitä näin ollen sisällytetä kokonaisväestöön. Näin tehdään riippumatta siitä, minkä pituisilla vierailuilla he käyvät perheensä luona.

Henkilöitä, jotka lasketaan mutta jotka eivät täytä vakinaisen asuinpaikan kriteereitä laskentapaikassa (jotka eivät esimerkiksi asu tai joiden ei odoteta asuvan laskentapaikassa vähintään 12 kuukautta yhtäjaksoisesti), pidetään tilapäisesti läsnäolevina, eikä heitä näin ollen sisällytetä vakinaisten asukkaiden kokonaisväestöön.

| Maantieteellinen alue (1) | GEO.N. | GEO.L. | GEO.M. | GEO.H. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä (jäsenvaltion alueella) | 0. | 0. | 0. | 0. |
| x. | Kaikki NUTS 1 -alueet jäsenvaltiossa | | x. | x. | x. |
| | x.x. | Kaikki NUTS 2 -alueet jäsenvaltiossa | | x.x. | x.x. | x.x. |
| | | x.x.x. | Kaikki NUTS 3 -alueet jäsenvaltiossa | | | x.x.x. | x.x.x. |
| | | | x.x.x.x. | Kaikki LAU 2 -alueet jäsenvaltiossa | | | | x.x.x.x. |

Maantieteellinen alue (1)

GEO.N.

GEO.L.

GEO.M.

GEO.H.

0.

Yhteensä (jäsenvaltion alueella)

0.

0.

0.

0.

x.

Kaikki NUTS 1 -alueet jäsenvaltiossa

x.

x.

x.

x.x.

Kaikki NUTS 2 -alueet jäsenvaltiossa

x.x.

x.x.

x.x.

x.x.x.

Kaikki NUTS 3 -alueet jäsenvaltiossa

x.x.x.

x.x.x.

x.x.x.x.

Kaikki LAU 2 -alueet jäsenvaltiossa

x.x.x.x.

”Maantieteellisen alueen” erittelyjen tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat (vakinainen asuinpaikka). Niitä voidaan käyttää myös alueellisesti erittelemään yhteissummat, joihin ei sovelleta aihealuetta ”Vakinainen asuinpaikka” eikä ”Työpaikan sijainti”.

”Maantieteelliseen alueen” erittelyissä käytetään tilastollisten alueyksikköjen nimikkeistön (NUTS) ja paikallisten hallintoyksiköiden (LAU) luokitusten versioita, jotka ovat voimassa 1 päivänä tammikuuta 2011.

Aihealue: Työpaikan sijainti

Työpaikan maantieteellinen sijainti on maantieteellinen alue, jolla työssäkäyvä henkilö työskentelee.

Yleensä kotona työskentelevien työpaikka on sama kuin vakinainen asuinpaikka. Termillä ”työskentely” tarkoitetaan ”palkattuna työntekijänä” tehtyä työtä, sellaisena kuin se on määriteltynä aihealueessa ”Työvoimatilanne”. ”Yleensä” kotona työskentelyllä tarkoitetaan sitä, että henkilö viettää kaiken tai suurimman osan ajasta työskennellen kotona ja vähemmän tai ei lainkaan aikaa muussa työpaikassa kuin kotona.

| Työpaikan sijainti (2) | LPW.N. | LPW.L. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. |
| 1. | Jäsenvaltion alueella | 1. | 1. |
| | 1.x. | Kaikki NUTS 1 -alueet jäsenvaltiossa | | 1.x. |
| | | 1.x.x. | Kaikki NUTS 2 -alueet jäsenvaltiossa | | 1.x.x. |
| 2. | Ei jäsenvaltion alueella | 2. | 2. |
| 3. | Ei sovelleta (ei työskentele) | 3. | 3. |

Työpaikan sijainti (2)

LPW.N.

LPW.L.

0.

Yhteensä

0.

0.

1.

Jäsenvaltion alueella

1.

1.

1.x.

Kaikki NUTS 1 -alueet jäsenvaltiossa

1.x.

1.x.x.

Kaikki NUTS 2 -alueet jäsenvaltiossa

1.x.x.

2.

Ei jäsenvaltion alueella

2.

2.

3.

Ei sovelleta (ei työskentele)

3.

3.

”Työpaikan sijainnin” erittelyjen tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

”Työpaikan sijainnin” erittelyissä käytetään tilastollisten alueyksikköjen nimikkeistön (NUTS) versiota, joka on voimassa 1 päivänä tammikuuta 2011.

Aihealue: Taajama

Taajamaksi määritellään erillinen väestökeskittymä eli alue, jota määrittää naapuri- tai lähirakennuksissa elävä väestö. Tällaiset rakennukset voivat

| a) | muodostaa yhtenäisen rakennetun alueen, jossa on selkeästi tunnistettava katumuodostelma tai |
| --- | --- |

a)

muodostaa yhtenäisen rakennetun alueen, jossa on selkeästi tunnistettava katumuodostelma tai

| b) | koostua rakennusryhmästä, johon paikallisesti tunnistettava paikannimi liittyy yksinomaisesti, vaikka se ei olekaan osa rakennettua aluetta, tai |
| --- | --- |

b)

koostua rakennusryhmästä, johon paikallisesti tunnistettava paikannimi liittyy yksinomaisesti, vaikka se ei olekaan osa rakennettua aluetta, tai

| c) | muodostaa rakennusryhmän, jossa rakennusten välinen etäisyys ei ole yli 200 metriä, vaikka kumpikaan edellä esitetyistä kriteereistä ei täyty. |
| --- | --- |

c)

muodostaa rakennusryhmän, jossa rakennusten välinen etäisyys ei ole yli 200 metriä, vaikka kumpikaan edellä esitetyistä kriteereistä ei täyty.

Sovellettaessa tätä määritelmää tiettyjä maankäyttöluokkia ei pidetä sellaisina, että ne rikkoisivat rakennetun alueen jatkuvuuden. Tällaisia luokkia ovat muun muassa teolliset ja kaupalliset rakennukset ja tilat, yleiset puistot, leikkikentät ja puutarhat, jalkapallokentät ja muut urheilutilat, silloitetut joet, rautatiekiskot, kanaalit, pysäköintialueet ja muut liikenneinfrastruktuurit sekä kirkkomaat ja hautausmaat.

LAU2-alueita, joiden kokonaisväestö on alle 2 000, voidaan pitää yhtenä taajamana.

Taajaman asukkaat määritellään henkilöiksi, joiden vakinainen asuinpaikka on taajamassa.

Hajallaan sijaitseva rakennus on sijoitettava luokkaan, joka edustaa niiden henkilöiden lukumäärää, joiden vakinainen asuinpaikkaa on rakennuksessa.

| Taajaman koko | LOC. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Vähintään 1 000 000 asukasta | 1. |
| 2. | 500 000–999 999 asukasta | 2. |
| 3. | 200 000–499 999 asukasta | 3. |
| 4. | 100 000–199 999 asukasta | 4. |
| 5. | 50 000–99 999 asukasta | 5. |
| 6. | 20 000–49 999 asukasta | 6. |
| 7. | 10 000-19 999 asukasta | 7. |
| 8. | 5 000–9 999 asukasta | 8. |
| 9. | 2 000–4 999 asukasta | 9. |
| 10. | 1 000–1 999 asukasta | 10. |
| 11. | 500–999 asukasta | 11. |
| 12. | 200–499 asukasta | 12. |
| 13. | Alle 200 asukasta | 13. |

Taajaman koko

LOC.

0.

Yhteensä

0.

1.

Vähintään 1 000 000 asukasta

1.

2.

500 000–999 999 asukasta

2.

3.

200 000–499 999 asukasta

3.

4.

100 000–199 999 asukasta

4.

5.

50 000–99 999 asukasta

5.

6.

20 000–49 999 asukasta

6.

7.

10 000-19 999 asukasta

7.

8.

5 000–9 999 asukasta

8.

9.

2 000–4 999 asukasta

9.

10.

1 000–1 999 asukasta

10.

11.

500–999 asukasta

11.

12.

200–499 asukasta

12.

13.

Alle 200 asukasta

13.

”Taajaman kokoa” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä kaikkien sellaisten yksikköjen yhteissumma tai välisumma, jotka voivat sijaita ”taajamissa”, myös kaikki henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Aihealue: Sukupuoli

| Sukupuoli | SEX |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Mies | 1. |
| 2. | Nainen | 2. |

Sukupuoli

SEX

0.

Yhteensä

0.

1.

Mies

1.

2.

Nainen

2.

”Sukupuolta” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Aihealue: Ikä

Tässä toimitetaan tiedot iästä viitepäivänä (täysinä vuosina).

| Ikä | AGE.L. | AGE.M. | AGE.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Alle 15 vuotta | 1. | 1. | 1. |
| | 1.1. | Alle 5 vuotta | | 1.1. | 1.1. |
| | | 1.1.1 | Alle 1 vuotta | | | 1.1.1 |
| | | 1.1.2. | 1 vuosi | | | 1.1.2. |
| | | 1.1.3. | 2 vuotta | | | 1.1.3. |
| | | 1.1.4. | 3 vuotta | | | 1.1.4. |
| | | 1.1.5. | 4 vuotta | | | 1.1.5. |
| | 1.2. | 5–9 vuotta | | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | 5 vuotta | | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | 6 vuotta | | | 1.2.2. |
| | | 1.2.3. | 7 vuotta | | | 1.2.3. |
| | | 1.2.4. | 8 vuotta | | | 1.2.4. |
| | | 1.2.5. | 9 vuotta | | | 1.2.5. |
| | 1.3. | 10–14 vuotta | | 1.3. | 1.3. |
| | | 1.3.1. | 10 vuotta | | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | 11 vuotta | | | 1.3.2. |
| | | 1.3.3. | 12 vuotta | | | 1.3.3. |
| | | 1.3.4. | 13 vuotta | | | 1.3.4. |
| | | 1.3.5. | 14 vuotta | | | 1.3.5. |
| 2. | 15–29 vuotta | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | 15–19 vuotta | | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.1. | 15 vuotta | | | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | 16 vuotta | | | 2.1.2. |
| | | 2.1.3. | 17 vuotta | | | 2.1.3. |
| | | 2.1.4. | 18 vuotta | | | 2.1.4. |
| | | 2.1.5. | 19 vuotta | | | 2.1.5. |
| | 2.2. | 20–24 vuotta | | 2.2. | 2.2. |
| | | 2.2.1. | 20 vuotta | | | 2.2.1. |
| | | 2.2.2. | 21 vuotta | | | 2.2.2. |
| | | 2.2.3. | 22 vuotta | | | 2.2.3. |
| | | 2.2.4. | 23 vuotta | | | 2.2.4. |
| | | 2.2.5. | 24 vuotta | | | 2.2.5. |
| | 2.3. | 25–29 vuotta | | 2.3. | 2.3. |
| | | 2.3.1. | 25 vuotta | | | 2.3.1. |
| | | 2.3.2. | 26 vuotta | | | 2.3.2. |
| | | 2.3.3. | 27 vuotta | | | 2.3.3. |
| | | 2.3.4. | 28 vuotta | | | 2.3.4. |
| | | 2.3.5. | 29 vuotta | | | 2.3.5. |
| 3. | 30–49 vuotta | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | 30–34 vuotta | | 3.1. | 3.1. |
| | | 3.1.1. | 30 vuotta | | | 3.1.1. |
| | | 3.1.2. | 31 vuotta | | | 3.1.2. |
| | | 3.1.3. | 32 vuotta | | | 3.1.3. |
| | | 3.1.4. | 33 vuotta | | | 3.1.4. |
| | | 3.1.5. | 34 vuotta | | | 3.1.5. |
| | 3.2. | 35–39 vuotta | | 3.2. | 3.2. |
| | | 3.2.1. | 35 vuotta | | | 3.2.1. |
| | | 3.2.2. | 36 vuotta | | | 3.2.2. |
| | | 3.2.3. | 37 vuotta | | | 3.2.3. |
| | | 3.2.4. | 38 vuotta | | | 3.2.4. |
| | | 3.2.5. | 39 vuotta | | | 3.2.5. |
| | 3.3. | 40–44 vuotta | | 3.3. | 3.3. |
| | | 3.3.1. | 40 vuotta | | | 3.3.1. |
| | | 3.3.2. | 41 vuotta | | | 3.3.2. |
| | | 3.3.3. | 42 vuotta | | | 3.3.3. |
| | | 3.3.4. | 43 vuotta | | | 3.3.4. |
| | | 3.3.5. | 44 vuotta | | | 3.3.5. |
| | 3.4. | 45–49 vuotta | | 3.4. | 3.4. |
| | | 3.4.1. | 45 vuotta | | | 3.4.1. |
| | | 3.4.2. | 46 vuotta | | | 3.4.2. |
| | | 3.4.3. | 47 vuotta | | | 3.4.3. |
| | | 3.4.4. | 48 vuotta | | | 3.4.4. |
| | | 3.4.5. | 49 vuotta | | | 3.4.5. |
| 4. | 50–64 vuotta | 4. | 4. | 4. |
| | 4.1. | 50–54 vuotta | | 4.1. | 4.1. |
| | | 4.1.1. | 50 vuotta | | | 4.1.1. |
| | | 4.1.2. | 51 vuotta | | | 4.1.2. |
| | | 4.1.3. | 52 vuotta | | | 4.1.3. |
| | | 4.1.4. | 53 vuotta | | | 4.1.4. |
| | | 4.1.5. | 54 vuotta | | | 4.1.5. |
| | 4.2. | 55–59 vuotta | | 4.2. | 4.2. |
| | | 4.2.1. | 55 vuotta | | | 4.2.1. |
| | | 4.2.2. | 56 vuotta | | | 4.2.2. |
| | | 4.2.3. | 57 vuotta | | | 4.2.3. |
| | | 4.2.4. | 58 vuotta | | | 4.2.4. |
| | | 4.2.5. | 59 vuotta | | | 4.2.5. |
| | 4.3. | 60–64 vuotta | | 4.3. | 4.3. |
| | | 4.3.1. | 60 vuotta | | | 4.3.1. |
| | | 4.3.2. | 61 vuotta | | | 4.3.2. |
| | | 4.3.3. | 62 vuotta | | | 4.3.3. |
| | | 4.3.4. | 63 vuotta | | | 4.3.4. |
| | | 4.3.5. | 64 vuotta | | | 4.3.5. |
| 5. | 65–84 vuotta | 5. | 5. | 5. |
| | 5.1. | 65–69 vuotta | | 5.1. | 5.1. |
| | | 5.1.1. | 65 vuotta | | | 5.1.1. |
| | | 5.1.2. | 66 vuotta | | | 5.1.2. |
| | | 5.1.3. | 67 vuotta | | | 5.1.3. |
| | | 5.1.4. | 68 vuotta | | | 5.1.4. |
| | | 5.1.5. | 69 vuotta | | | 5.1.5. |
| | 5.2. | 70–74 vuotta | | 5.2. | 5.2. |
| | | 5.2.1. | 70 vuotta | | | 5.2.1. |
| | | 5.2.2. | 71 vuotta | | | 5.2.2. |
| | | 5.2.3. | 72 vuotta | | | 5.2.3. |
| | | 5.2.4. | 73 vuotta | | | 5.2.4. |
| | | 5.2.5. | 74 vuotta | | | 5.2.5. |
| | 5.3. | 75–79 vuotta | | 5.3. | 5.3. |
| | | 5.3.1. | 75 vuotta | | | 5.3.1. |
| | | 5.3.2. | 76 vuotta | | | 5.3.2. |
| | | 5.3.3. | 77 vuotta | | | 5.3.3. |
| | | 5.3.4. | 78 vuotta | | | 5.3.4. |
| | | 5.3.5. | 79 vuotta | | | 5.3.5. |
| | 5.4. | 80–84 vuotta | | 5.4. | 5.4. |
| | | 5.4.1. | 80 vuotta | | | 5.4.1. |
| | | 5.4.2. | 81 vuotta | | | 5.4.2. |
| | | 5.4.3. | 82 vuotta | | | 5.4.3. |
| | | 5.4.4. | 83 vuotta | | | 5.4.4. |
| | | 5.4.5. | 84 vuotta | | | 5.4.5. |
| 6. | 85 vuotta ja yli | 6. | 6. | 6. |
| | 6.1. | 85–89 vuotta | | 6.1. | 6.1. |
| | | 6.1.1. | 85 vuotta | | | 6.1.1. |
| | | 6.1.2. | 86 vuotta | | | 6.1.2. |
| | | 6.1.3. | 87 vuotta | | | 6.1.3. |
| | | 6.1.4. | 88 vuotta | | | 6.1.4. |
| | | 6.1.5. | 89 vuotta | | | 6.1.5. |
| | 6.2. | 90–94 vuotta | | 6.2. | 6.2. |
| | | 6.2.1. | 90 vuotta | | | 6.2.1. |
| | | 6.2.2. | 91 vuotta | | | 6.2.2. |
| | | 6.2.3. | 92 vuotta | | | 6.2.3. |
| | | 6.2.4. | 93 vuotta | | | 6.2.4. |
| | | 6.2.5. | 94 vuotta | | | 6.2.5. |
| | 6.3. | 95–99 vuotta | | 6.3. | 6.3. |
| | | 6.3.1. | 95 vuotta | | | 6.3.1. |
| | | 6.3.2. | 96 vuotta | | | 6.3.2. |
| | | 6.3.3. | 97 vuotta | | | 6.3.3. |
| | | 6.3.4. | 98 vuotta | | | 6.3.4. |
| | | 6.3.5. | 99 vuotta | | | 6.3.5. |
| | 6.4. | 100 vuotta ja yli | | 6.4. | 6.4. |

Ikä

AGE.L.

AGE.M.

AGE.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

0.

1.

Alle 15 vuotta

1.

1.

1.

1.1.

Alle 5 vuotta

1.1.

1.1.

1.1.1

Alle 1 vuotta

1.1.1

1.1.2.

1 vuosi

1.1.2.

1.1.3.

2 vuotta

1.1.3.

1.1.4.

3 vuotta

1.1.4.

1.1.5.

4 vuotta

1.1.5.

1.2.

5–9 vuotta

1.2.

1.2.

1.2.1.

5 vuotta

1.2.1.

1.2.2.

6 vuotta

1.2.2.

1.2.3.

7 vuotta

1.2.3.

1.2.4.

8 vuotta

1.2.4.

1.2.5.

9 vuotta

1.2.5.

1.3.

10–14 vuotta

1.3.

1.3.

1.3.1.

10 vuotta

1.3.1.

1.3.2.

11 vuotta

1.3.2.

1.3.3.

12 vuotta

1.3.3.

1.3.4.

13 vuotta

1.3.4.

1.3.5.

14 vuotta

1.3.5.

2.

15–29 vuotta

2.

2.

2.

2.1.

15–19 vuotta

2.1.

2.1.

2.1.1.

15 vuotta

2.1.1.

2.1.2.

16 vuotta

2.1.2.

2.1.3.

17 vuotta

2.1.3.

2.1.4.

18 vuotta

2.1.4.

2.1.5.

19 vuotta

2.1.5.

2.2.

20–24 vuotta

2.2.

2.2.

2.2.1.

20 vuotta

2.2.1.

2.2.2.

21 vuotta

2.2.2.

2.2.3.

22 vuotta

2.2.3.

2.2.4.

23 vuotta

2.2.4.

2.2.5.

24 vuotta

2.2.5.

2.3.

25–29 vuotta

2.3.

2.3.

2.3.1.

25 vuotta

2.3.1.

2.3.2.

26 vuotta

2.3.2.

2.3.3.

27 vuotta

2.3.3.

2.3.4.

28 vuotta

2.3.4.

2.3.5.

29 vuotta

2.3.5.

3.

30–49 vuotta

3.

3.

3.

3.1.

30–34 vuotta

3.1.

3.1.

3.1.1.

30 vuotta

3.1.1.

3.1.2.

31 vuotta

3.1.2.

3.1.3.

32 vuotta

3.1.3.

3.1.4.

33 vuotta

3.1.4.

3.1.5.

34 vuotta

3.1.5.

3.2.

35–39 vuotta

3.2.

3.2.

3.2.1.

35 vuotta

3.2.1.

3.2.2.

36 vuotta

3.2.2.

3.2.3.

37 vuotta

3.2.3.

3.2.4.

38 vuotta

3.2.4.

3.2.5.

39 vuotta

3.2.5.

3.3.

40–44 vuotta

3.3.

3.3.

3.3.1.

40 vuotta

3.3.1.

3.3.2.

41 vuotta

3.3.2.

3.3.3.

42 vuotta

3.3.3.

3.3.4.

43 vuotta

3.3.4.

3.3.5.

44 vuotta

3.3.5.

3.4.

45–49 vuotta

3.4.

3.4.

3.4.1.

45 vuotta

3.4.1.

3.4.2.

46 vuotta

3.4.2.

3.4.3.

47 vuotta

3.4.3.

3.4.4.

48 vuotta

3.4.4.

3.4.5.

49 vuotta

3.4.5.

4.

50–64 vuotta

4.

4.

4.

4.1.

50–54 vuotta

4.1.

4.1.

4.1.1.

50 vuotta

4.1.1.

4.1.2.

51 vuotta

4.1.2.

4.1.3.

52 vuotta

4.1.3.

4.1.4.

53 vuotta

4.1.4.

4.1.5.

54 vuotta

4.1.5.

4.2.

55–59 vuotta

4.2.

4.2.

4.2.1.

55 vuotta

4.2.1.

4.2.2.

56 vuotta

4.2.2.

4.2.3.

57 vuotta

4.2.3.

4.2.4.

58 vuotta

4.2.4.

4.2.5.

59 vuotta

4.2.5.

4.3.

60–64 vuotta

4.3.

4.3.

4.3.1.

60 vuotta

4.3.1.

4.3.2.

61 vuotta

4.3.2.

4.3.3.

62 vuotta

4.3.3.

4.3.4.

63 vuotta

4.3.4.

4.3.5.

64 vuotta

4.3.5.

5.

65–84 vuotta

5.

5.

5.

5.1.

65–69 vuotta

5.1.

5.1.

5.1.1.

65 vuotta

5.1.1.

5.1.2.

66 vuotta

5.1.2.

5.1.3.

67 vuotta

5.1.3.

5.1.4.

68 vuotta

5.1.4.

5.1.5.

69 vuotta

5.1.5.

5.2.

70–74 vuotta

5.2.

5.2.

5.2.1.

70 vuotta

5.2.1.

5.2.2.

71 vuotta

5.2.2.

5.2.3.

72 vuotta

5.2.3.

5.2.4.

73 vuotta

5.2.4.

5.2.5.

74 vuotta

5.2.5.

5.3.

75–79 vuotta

5.3.

5.3.

5.3.1.

75 vuotta

5.3.1.

5.3.2.

76 vuotta

5.3.2.

5.3.3.

77 vuotta

5.3.3.

5.3.4.

78 vuotta

5.3.4.

5.3.5.

79 vuotta

5.3.5.

5.4.

80–84 vuotta

5.4.

5.4.

5.4.1.

80 vuotta

5.4.1.

5.4.2.

81 vuotta

5.4.2.

5.4.3.

82 vuotta

5.4.3.

5.4.4.

83 vuotta

5.4.4.

5.4.5.

84 vuotta

5.4.5.

6.

85 vuotta ja yli

6.

6.

6.

6.1.

85–89 vuotta

6.1.

6.1.

6.1.1.

85 vuotta

6.1.1.

6.1.2.

86 vuotta

6.1.2.

6.1.3.

87 vuotta

6.1.3.

6.1.4.

88 vuotta

6.1.4.

6.1.5.

89 vuotta

6.1.5.

6.2.

90–94 vuotta

6.2.

6.2.

6.2.1.

90 vuotta

6.2.1.

6.2.2.

91 vuotta

6.2.2.

6.2.3.

92 vuotta

6.2.3.

6.2.4.

93 vuotta

6.2.4.

6.2.5.

94 vuotta

6.2.5.

6.3.

95–99 vuotta

6.3.

6.3.

6.3.1.

95 vuotta

6.3.1.

6.3.2.

96 vuotta

6.3.2.

6.3.3.

97 vuotta

6.3.3.

6.3.4.

98 vuotta

6.3.4.

6.3.5.

99 vuotta

6.3.5.

6.4.

100 vuotta ja yli

6.4.

6.4.

”Ikää” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Aihealue: Siviilisääty (oikeudellinen)

Siviilisääty määritellään yksilön (oikeudelliseksi) aviosäädyksi suhteessa maan avioliittolakeihin (tai -tapoihin).

Henkilö luokitellaan viitepäivään nähden tuoreimman oikeudellisen siviilisäädyn mukaisesti.

Jäsenvaltiot toimittavat tiedot rekisteröidyistä parisuhteista, jos niillä on lainsäädäntöä, jossa säännellään parisuhteita, jotka

| a) | johtavat oikeudellisiin aviollisiin velvoitteisiin kahden henkilön välillä, ja |
| --- | --- |

a)

johtavat oikeudellisiin aviollisiin velvoitteisiin kahden henkilön välillä, ja

| b) | eivät ole avioliittoja, ja |
| --- | --- |

b)

eivät ole avioliittoja, ja

| c) | estävät, että henkilö, joka on naimisissa tai jolla on nykyisestä tällaisesta parisuhteesta johtuvia oikeudellisia velvoitteita, ei voi samaan aikaan sitoutua eri henkilön kanssa solmittavasta uudesta avioliitosta tai muusta tällaisesta parisuhteesta johtuvaan oikeudelliseen velvoitteeseen. |
| --- | --- |

c)

estävät, että henkilö, joka on naimisissa tai jolla on nykyisestä tällaisesta parisuhteesta johtuvia oikeudellisia velvoitteita, ei voi samaan aikaan sitoutua eri henkilön kanssa solmittavasta uudesta avioliitosta tai muusta tällaisesta parisuhteesta johtuvaan oikeudelliseen velvoitteeseen.

| Siviilisääty (oikeudellinen) | LMS. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Ei koskaan naimisissa eikä rekisteröidyssä parisuhteessa | 1. |
| 2. | Naimisissa | 2. |
| | 2.1. | Naimisissa vastakkaisen sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen) | 2.1. |
| | 2.2. | Naimisissa saman sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen) | 2.2. |
| 3. | Leski (eikä uudelleen naimisissa eikä rekisteröidyssä parisuhteessa) | 3. |
| 4. | Eronnut (eikä uudelleen naimisissa eikä rekisteröidyssä parisuhteessa) | 4. |
| 5. | Rekisteröidyssä parisuhteessa | 5. |
| | 5.1. | Rekisteröidyssä parisuhteessa vastakkaisen sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen) | 5.1. |
| | 5.2. | Rekisteröidyssä parisuhteessa saman sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen) | 5.2. |
| 6. | Rekisteröity parisuhde päättynyt puolison kuolemaan (eikä uudelleen naimisissa eikä rekisteröidyssä parisuhteessa) | 6. |
| 7. | Rekisteröity parisuhde purettu oikeudellisesti (eikä uudelleen naimisissa eikä rekisteröidyssä parisuhteessa) | 7. |
| 8. | Ei ilmoitettu | 8. |

Siviilisääty (oikeudellinen)

LMS.

0.

Yhteensä

0.

1.

Ei koskaan naimisissa eikä rekisteröidyssä parisuhteessa

1.

2.

Naimisissa

2.

2.1.

Naimisissa vastakkaisen sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen)

2.1.

2.2.

Naimisissa saman sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen)

2.2.

3.

Leski (eikä uudelleen naimisissa eikä rekisteröidyssä parisuhteessa)

3.

4.

Eronnut (eikä uudelleen naimisissa eikä rekisteröidyssä parisuhteessa)

4.

5.

Rekisteröidyssä parisuhteessa

5.

5.1.

Rekisteröidyssä parisuhteessa vastakkaisen sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen)

5.1.

5.2.

Rekisteröidyssä parisuhteessa saman sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen)

5.2.

6.

Rekisteröity parisuhde päättynyt puolison kuolemaan (eikä uudelleen naimisissa eikä rekisteröidyssä parisuhteessa)

6.

7.

Rekisteröity parisuhde purettu oikeudellisesti (eikä uudelleen naimisissa eikä rekisteröidyssä parisuhteessa)

7.

8.

Ei ilmoitettu

8.

”Siviilisäätyä (oikeudellista)” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Jäsenvaltioissa, joissa lainsäädäntöön sisältyy säännöksiä, joiden mukaan naimisissa olevat puolisot voivat olla ”asumuserossa”, tällaiset ”asumuserossa” olevat henkilöt luokitellaan kohtaan ”Naimisissa” (LMS.2.).

Aihealue: Työvoimatilanne

”Työvoimatilanteella” tarkoitetaan henkilön nykyistä suhdetta työvoimaan kuulumiseen; perustana on yhden viikon viitekausi, joka voi olla tietty hiljattainen kalenteriviikko tai viimeinen täysi kalenteriviikko taikka viimeiset seitsemän päivää ennen laskentaa.

”Työvoimaan kuuluvia” ovat kaikki henkilöt, jotka täyttävät työllisiin tai työttömiin kuulumisen vaatimukset.

”Työllisiin” kuuluvat kaikki vähintään 15-vuotiaat, jotka viiteviikon aikana

| a) | tekivät vähintään yhden tunnin työtä palkkaa tai muuta raha- tai luontoisetuutta vastaan, tai |
| --- | --- |

a)

tekivät vähintään yhden tunnin työtä palkkaa tai muuta raha- tai luontoisetuutta vastaan, tai

| b) | olivat tilapäisesti poissa työstä, jossa he olivat jo työskennelleet ja johon heillä säilyi virallinen työsuhde, tai itsenäisen ammatin harjoittamisesta. |
| --- | --- |

b)

olivat tilapäisesti poissa työstä, jossa he olivat jo työskennelleet ja johon heillä säilyi virallinen työsuhde, tai itsenäisen ammatin harjoittamisesta.

Tilapäisesti työstä poissa olevia työntekijöitä pidetään palkkatyössä olevina, edellyttäen että heillä oli virallinen työsuhde. Tilapäisen poissaolon mahdollisia syitä ovat

| a) | sairaus tai vamma tai |
| --- | --- |

a)

sairaus tai vamma tai

| b) | loma tai |
| --- | --- |

b)

loma tai

| c) | lakko tai työsulku tai |
| --- | --- |

c)

lakko tai työsulku tai

| d) | koulutusvapaa tai |
| --- | --- |

d)

koulutusvapaa tai

| e) | äitiys- tai vanhempainvapaa tai |
| --- | --- |

e)

äitiys- tai vanhempainvapaa tai

| f) | elinkeinotoiminnan supistaminen tai |
| --- | --- |

f)

elinkeinotoiminnan supistaminen tai

| g) | tilapäinen työn keskeyttäminen esimerkiksi huonon sään, mekaanisen tai sähkövian taikka raaka-aineen tai polttoaineen puutteen vuoksi tai |
| --- | --- |

g)

tilapäinen työn keskeyttäminen esimerkiksi huonon sään, mekaanisen tai sähkövian taikka raaka-aineen tai polttoaineen puutteen vuoksi tai

| h) | muu tilapäinen lomaan tai muuhun syyhyn liittyvä poissaolo. |
| --- | --- |

h)

muu tilapäinen lomaan tai muuhun syyhyn liittyvä poissaolo.

Virallinen työsuhde määritetään yhden tai useamman seuraavan kriteerin perusteella:

| a) | palkanmaksun jatkuminen tai |
| --- | --- |

a)

palkanmaksun jatkuminen tai

| b) | varmuus työhön palaamisesta poikkeustilanteen päätyttyä tai sopimus työhönpaluupäivästä tai |
| --- | --- |

b)

varmuus työhön palaamisesta poikkeustilanteen päätyttyä tai sopimus työhönpaluupäivästä tai

| c) | pitkittynyt poissaolo työstä, mikä tapauksen mukaan voi olla se aika, jolta työntekijät saavat korvaavaa etuutta ilman velvoitetta ottaa vastaan muuta työtä. |
| --- | --- |

c)

pitkittynyt poissaolo työstä, mikä tapauksen mukaan voi olla se aika, jolta työntekijät saavat korvaavaa etuutta ilman velvoitetta ottaa vastaan muuta työtä.

Itsenäisiä ammatinharjoittajia (pois luettuna avustavat perheenjäsenet) pidetään ”työllisinä”, jos he ovat työskennelleet itsenäisinä ammatinharjoittajina viiteviikon aikana tai jos he ovat tilapäisesti pois työstä ja heidän yrityksensä kuitenkin on edelleen olemassa.

Avustavia perheenjäseniä pidetään ”työllisinä”, jos he ovat työskennelleet avustavina perheenjäseninä viiteviikon aikana.

”Työttömiin” kuuluvat kaikki vähintään 15-vuotiaat, jotka olivat

| a) | ”ilman työtä” eli eivät olleet palkkatyössä tai itsenäisinä ammatinharjoittajina viiteviikon aikana ja |
| --- | --- |

a)

”ilman työtä” eli eivät olleet palkkatyössä tai itsenäisinä ammatinharjoittajina viiteviikon aikana ja

| b) | ”käytettävissä työntekijöinä” eli olivat käytettävissä palkkatyöhön tai itsenäiseen ammatinharjoittamiseen viiteviikon aikana ja kaksi viikkoa sen jälkeen ja |
| --- | --- |

b)

”käytettävissä työntekijöinä” eli olivat käytettävissä palkkatyöhön tai itsenäiseen ammatinharjoittamiseen viiteviikon aikana ja kaksi viikkoa sen jälkeen ja

| c) | ”työnhakijoina” eli olivat toteuttaneet erityisiä toimia hakeutuakseen palkkatyöhön tai itsenäiseen ammatinharjoittamiseen viiteviikkoon päättyvien neljän viikon kuluessa. |
| --- | --- |

c)

”työnhakijoina” eli olivat toteuttaneet erityisiä toimia hakeutuakseen palkkatyöhön tai itsenäiseen ammatinharjoittamiseen viiteviikkoon päättyvien neljän viikon kuluessa.

”Työvoiman ulkopuolella olevien” luokkaan sisältyvät henkilöt, jotka ovat kansallista työvoimaan kuulumisen vähimmäisikää nuorempia.

Luokiteltaessa kukin henkilö yksittäisen työvoimatilanteen mukaan etusijalle asetetaan ”työllinen” ennen ”työtöntä” ja ”työtön” ennen ”työvoiman ulkopuolella olevaa”.

| Työvoimatilanne | CAS.L. | CAS.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. |
| 1. | Työvoimaan kuuluva | 1. | 1. |
| | 1.1. | Työllinen | 1.1. | 1.1. |
| | 1.2. | Työtön | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | Työtön, aiemmin työssä | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | Työtön, ei koskaan aiemmin työssä | | 1.2.2. |
| 2. | Työvoiman ulkopuolella | 2. | 2. |
| | 2.1. | Henkilöt, jotka ovat kansallista työvoimaan kuulumisen vähimmäisikää nuorempia | | 2.1. |
| | 2.2. | Eläkkeensaajat | | 2.2. |
| | 2.3. | Opiskelija (työvoiman ulkopuolella olevat) | | 2.3. |
| | 2.4. | Kotona olevat ja muut | | 2.4. |
| | | 2.4.1. | Kotona olevat (vapaaehtoinen) | | 2.4.1. |
| | | 2.4.2. | Muut (vapaaehtoinen) | | 2.4.2. |
| 3. | Ei ilmoitettu | 3. | 3. |

Työvoimatilanne

CAS.L.

CAS.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

1.

Työvoimaan kuuluva

1.

1.

1.1.

Työllinen

1.1.

1.1.

1.2.

Työtön

1.2.

1.2.

1.2.1.

Työtön, aiemmin työssä

1.2.1.

1.2.2.

Työtön, ei koskaan aiemmin työssä

1.2.2.

2.

Työvoiman ulkopuolella

2.

2.

2.1.

Henkilöt, jotka ovat kansallista työvoimaan kuulumisen vähimmäisikää nuorempia

2.1.

2.2.

Eläkkeensaajat

2.2.

2.3.

Opiskelija (työvoiman ulkopuolella olevat)

2.3.

2.4.

Kotona olevat ja muut

2.4.

2.4.1.

Kotona olevat (vapaaehtoinen)

2.4.1.

2.4.2.

Muut (vapaaehtoinen)

2.4.2.

3.

Ei ilmoitettu

3.

3.

”Työvoimatilannetta” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Luokiteltaessa työvoiman ulkopuolella olevia henkilöitä työvoimatilanteen mukaan etusijalle asetetaan luokka ”Henkilöt, jotka ovat kansallista työvoimaan kuulumisen vähimmäisikää nuorempia” ennen luokkaa ”Eläkkeensaajat”, ”Eläkkeensaajat” ennen ”Opiskelijoita (työvoiman ulkopuolella olevat)” ja ”Opiskelijat (työvoiman ulkopuolella olevat)” ennen ”Kotona olevia ja muita”.

Luokkaan ”Opiskelijat (työvoiman ulkopuolella olevat)” (CAS.H.2.3.) kuuluvat keski- ja korkea-asteen oppilaitoksissa opiskelevat, jotka

| — | ovat saavuttaneet kansallisen työvoimaan kuulumisen vähimmäisiän eivätkä |
| --- | --- |

—

ovat saavuttaneet kansallisen työvoimaan kuulumisen vähimmäisiän eivätkä

| — | kuulu työvoimaan eivätkä |
| --- | --- |

—

kuulu työvoimaan eivätkä

| — | ole eläkkeensaajia. |
| --- | --- |

—

ole eläkkeensaajia.

Aihealue: Ammatti

”Ammatilla” tarkoitetaan työpaikassa tehtävän työn luonnetta. ”Työn luonnetta” kuvataan keskeisillä työtehtävillä ja -velvollisuuksilla.

Aihealueiden ”Ammatti”, ”Toimiala” ja ”Ammattiasema” erittelyissä henkilön luokittelu tehdään saman työn perusteella. Useampaa kuin yhtä työtä tekevät henkilöt luokitellaan ammattiin, joka perustuu heidän pääasialliseen työhönsä, joka tunnistetaan seuraavien perusteella:

| 1) | työssä käytetty aika, tai jos ei ole saatavilla, |
| --- | --- |

1)

työssä käytetty aika, tai jos ei ole saatavilla,

| 2) | työstä saatu tulo. |
| --- | --- |

2)

työstä saatu tulo.

| Ammatti | OCC. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Johtajat | 1. |
| 2. | Erityisasiantuntijat | 2. |
| 3. | Asiantuntijat | 3. |
| 4. | Avustavat toimihenkilöt | 4. |
| 5. | Palvelu- ja myyntityöntekijät | 5. |
| 6. | Maa-, metsä- ja kalatalouden työntekijät | 6. |
| 7. | Rakennus-, korjaus- ja valmistustyöntekijät | 7. |
| 8. | Prosessi- ja kuljetustyöntekijät | 8. |
| 9. | Muut työntekijät | 9. |
| 10. | Sotilasammatit | 10. |
| 11. | Ei ilmoitettu | 11. |
| 12. | Ei sovelleta | 12. |

Ammatti

OCC.

0.

Yhteensä

0.

1.

Johtajat

1.

2.

Erityisasiantuntijat

2.

3.

Asiantuntijat

3.

4.

Avustavat toimihenkilöt

4.

5.

Palvelu- ja myyntityöntekijät

5.

6.

Maa-, metsä- ja kalatalouden työntekijät

6.

7.

Rakennus-, korjaus- ja valmistustyöntekijät

7.

8.

Prosessi- ja kuljetustyöntekijät

8.

9.

Muut työntekijät

9.

10.

Sotilasammatit

10.

11.

Ei ilmoitettu

11.

12.

Ei sovelleta

12.

”Ammattia” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Vähintään 15-vuotiaat, jotka olivat

| — | työllisiä viiteviikon aikana tai |
| --- | --- |

—

työllisiä viiteviikon aikana tai

| — | työttömiä viiteviikon aikana mutta ovat olleet aiemmin työssä, |
| --- | --- |

—

työttömiä viiteviikon aikana mutta ovat olleet aiemmin työssä,

luokitellaan vain yhteen luokkaan OCC.1.–OCC.11. sen ammatin mukaan, joka heillä oli viimeksi. Erittelyn ”Ammatti” luokissa OCC.1.–OCC.10. luetellaan 10 tärkeintä ISCO-08 (COM) -luokituksen ryhmää.

Jos 1 päivänä tammikuuta 2011 voimassa olevan ISCO (COM) -luokituksen luokkien nimet eroavat luokissa OCC.1.–OCC.10. luetelluista nimistä, käytetään 1 päivänä tammikuuta 2011 voimassa olevan ISCO (COM) -luokituksen luokkien nimiä.

Alle 15-vuotiaat sekä vähintään 15-vuotiaat, jotka

| — | eivät kuuluneet työvoimaan viiteviikon aikana tai |
| --- | --- |

—

eivät kuuluneet työvoimaan viiteviikon aikana tai

| — | olivat työttömiä eivätkä koskaan aiemmin työssä (eli eivät ole koskaan elämässään työskennelleet), |
| --- | --- |

—

olivat työttömiä eivätkä koskaan aiemmin työssä (eli eivät ole koskaan elämässään työskennelleet),

luokitellaan kohtaan ”Ei sovelleta” (OCC.12.).

Aihealue: Toimiala

”Toimialalla” tarkoitetaan tuotannon tai toiminnan lajia siinä yrityksessä tai vastaavassa yksikössä, jossa työvoimaan kuuluvan henkilön työpaikka sijaitsee. Niiden henkilöiden osalta, jotka on ottanut palvelukseensa ja työllistää yksi yritys mutta joiden tosiasiallinen työpaikka on toisessa yrityksessä (”vuokratyöntekijät”, ”komennustyöntekijät”), toimitetaan tiedot sen yrityksen tai vastaavan yksikön toimialasta, jossa työpaikka tosiasiallisesti sijaitsee.

Aihealueiden ”Ammatti”, ”Toimiala” ja ”Ammattiasema” erittelyissä henkilön luokittelu tehdään saman työn perusteella. Useampaa kuin yhtä työtä tekevät henkilöt luokitellaan toimialalle, joka perustuu heidän pääasialliseen työhönsä, joka tunnistetaan seuraavien perusteella:

| — | työssä käytetty aika, tai jos ei ole saatavilla, |
| --- | --- |

—

työssä käytetty aika, tai jos ei ole saatavilla,

| — | työstä saatu tulo. |
| --- | --- |

—

työstä saatu tulo.

| Toimiala | IND.L. | IND.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. |
| 1. | Maatalous, metsätalous ja kalatalous | 1. | 1. |
| 2. | Tehdasteollisuus, kaivostoiminta ja louhinta sekä muu teollisuus | 2. | 2. |
| | 2.1. | Kaivostoiminta ja louhinta | | 2.1. |
| | 2.2. | Teollisuus | | 2.2. |
| | 2.3. | Sähkö-, kaasu-, lämpö- ja ilmastointihuolto | | 2.3. |
| | 2.4. | Vesihuolto, viemäri- ja jätevesihuolto, jätehuolto ja muu ympäristön puhtaanapito | | 2.4. |
| 3. | Rakentaminen | 3. | 3. |
| 4. | Tukku- ja vähittäiskauppa, kuljetus ja varastointi, majoitus- ja ravitsemistoiminta | 4. | 4. |
| | 4.1. | Tukku- ja vähittäiskauppa; moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien korjaus | | 4.1. |
| | 4.2. | Kuljetus ja varastointi | | 4.2. |
| | 4.3. | Majoitus- ja ravitsemistoiminta | | 4.3. |
| 5. | Tiedotus ja viestintä | 5. | 5. |
| 6. | Rahoitus- ja vakuutustoiminta | 6. | 6. |
| 7. | Kiinteistöalan toiminta | 7. | 7. |
| 8. | Ammatillinen, tieteellinen, tekninen sekä hallinto- ja tukipalvelutoiminta | 8. | 8. |
| | 8.1. | Ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta | | 8.1. |
| | 8.2. | Hallinto- ja tukipalvelutoiminta | | 8.2. |
| 9. | Julkinen hallinto ja maanpuolustus, koulutus-, terveys- ja sosiaalipalvelut | 9. | 9. |
| | 9.1. | Julkinen hallinto ja maanpuolustus; pakollinen sosiaalivakuutus | | 9.1. |
| | 9.2. | Koulutus | | 9.2. |
| | 9.3. | Terveys- ja sosiaalipalvelut | | 9.3. |
| 10. | Muut palvelut | 10. | 10. |
| | 10.1. | Taiteet, viihde ja virkistys | | 10.1. |
| | 10.2. | Muu palvelutoiminta | | 10.2. |
| | 10.3. | Kotitalouksien toiminta työnantajina; kotitalouksien eriyttämätön toiminta tavaroiden ja palvelujen tuottamiseksi omaan käyttöön | | 10.3. |
| | 10.4. | Kansainvälisten organisaatioiden ja toimielinten toiminta | | 10.4. |
| 11. | Ei ilmoitettu | 11. | 11. |
| 12. | Ei sovelleta | 12. | 12. |

Toimiala

IND.L.

IND.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

1.

Maatalous, metsätalous ja kalatalous

1.

1.

2.

Tehdasteollisuus, kaivostoiminta ja louhinta sekä muu teollisuus

2.

2.

2.1.

Kaivostoiminta ja louhinta

2.1.

2.2.

Teollisuus

2.2.

2.3.

Sähkö-, kaasu-, lämpö- ja ilmastointihuolto

2.3.

2.4.

Vesihuolto, viemäri- ja jätevesihuolto, jätehuolto ja muu ympäristön puhtaanapito

2.4.

3.

Rakentaminen

3.

3.

4.

Tukku- ja vähittäiskauppa, kuljetus ja varastointi, majoitus- ja ravitsemistoiminta

4.

4.

4.1.

Tukku- ja vähittäiskauppa; moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien korjaus

4.1.

4.2.

Kuljetus ja varastointi

4.2.

4.3.

Majoitus- ja ravitsemistoiminta

4.3.

5.

Tiedotus ja viestintä

5.

5.

6.

Rahoitus- ja vakuutustoiminta

6.

6.

7.

Kiinteistöalan toiminta

7.

7.

8.

Ammatillinen, tieteellinen, tekninen sekä hallinto- ja tukipalvelutoiminta

8.

8.

8.1.

Ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta

8.1.

8.2.

Hallinto- ja tukipalvelutoiminta

8.2.

9.

Julkinen hallinto ja maanpuolustus, koulutus-, terveys- ja sosiaalipalvelut

9.

9.

9.1.

Julkinen hallinto ja maanpuolustus; pakollinen sosiaalivakuutus

9.1.

9.2.

Koulutus

9.2.

9.3.

Terveys- ja sosiaalipalvelut

9.3.

10.

Muut palvelut

10.

10.

10.1.

Taiteet, viihde ja virkistys

10.1.

10.2.

Muu palvelutoiminta

10.2.

10.3.

Kotitalouksien toiminta työnantajina; kotitalouksien eriyttämätön toiminta tavaroiden ja palvelujen tuottamiseksi omaan käyttöön

10.3.

10.4.

Kansainvälisten organisaatioiden ja toimielinten toiminta

10.4.

11.

Ei ilmoitettu

11.

11.

12.

Ei sovelleta

12.

12.

”Toimialaa” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Vähintään 15-vuotiaat, jotka olivat

| — | työllisiä viiteviikon aikana tai |
| --- | --- |

—

työllisiä viiteviikon aikana tai

| — | työttömiä viiteviikon aikana mutta ovat olleet aiemmin työssä, |
| --- | --- |

—

työttömiä viiteviikon aikana mutta ovat olleet aiemmin työssä,

luokitellaan vastaavasti luokkiin IND.L.1.–IND.L.10 ja IND.H.1.–IND.H.10.4. sen toimialan mukaan, jossa he työskentelivät viimeksi. ”Toimialaa” koskevan erittelyn luokissa IND.H.1.–IND.H.10.4. luetellaan NACE Rev. 2 -luokituksen 21 pääluokkaa ja asianmukaiset aggregaatit.

Jos 1 päivänä tammikuuta 2011 voimassa olevan NACE-luokituksen pääluokkien nimet eroavat ”Toimialaa” koskevassa erittelyssä luetelluista nimistä, käytetään 1 päivänä tammikuuta 2011 voimassa olevan NACE-luokituksen pääluokkien nimiä.

Alle 15-vuotiaat sekä vähintään 15-vuotiaat, jotka

| — | eivät kuuluneet työvoimaan viiteviikon aikana tai |
| --- | --- |

—

eivät kuuluneet työvoimaan viiteviikon aikana tai

| — | olivat työttömiä eivätkä koskaan aiemmin työssä (eli eivät ole koskaan elämässään työskennelleet), |
| --- | --- |

—

olivat työttömiä eivätkä koskaan aiemmin työssä (eli eivät ole koskaan elämässään työskennelleet),

luokitellaan kohtaan ”Ei sovelleta” (IND.L.12., IND.H.12.).

Aihealue: Ammattiasema

”Palkattu työntekijä” on henkilö, joka työskentelee ”palkkatyössä” eli työssä, jossa hän saa eksplisiittisen tai implisiittisen työsopimuksen perusteella peruskorvauksen, joka ei riipu sen yksikön tuloista, jolle hän työskentelee (yksikkö voi olla yritys, voittoa tuottamaton laitos, valtiollinen yksikkö tai kotitalous). ”Palkkatyössä” olevat henkilöt saavat yleensä korvaukseksi palkkaa, mutta heille voidaan maksaa myös myyntipalkkioita, työn tuloksen perusteella, bonuksia tai luontoisetuuksia, kuten ruoka, asuminen tai koulutus. Jotkin tai kaikki palkatun työntekijän käyttämät välineet, tuotantohyödykkeet, tietojärjestelmät ja/tai tilat voivat olla muiden omistuksessa, ja palkattu työntekijä saattaa työskennellä omistajan tai omistajien taikka omistajien palveluksessa olevien henkilöiden suorassa valvonnassa taikka näiden asettamien tiukkojen ohjeiden mukaisesti.

”Työnantaja” on henkilö, joka työskentelee omaan lukuunsa tai muutaman kumppanin kanssa, on ”itsenäinen ammatinharjoittaja” ja tässä ominaisuudessa on pysyvästi (myös viiteviikolla) palkannut yhden tai useampia henkilöitä työskentelemään palveluksessaan ”palkattuna työntekijänä”. Työnantaja tekee yritystä koskevat operatiiviset päätökset itse tai delegoi päätöksenteon mutta kantaa vastuun yrityksen kannattavuudesta.

Jos henkilö on sekä työnantaja että palkattu työntekijä, hänet luokitellaan vain yhteen ryhmään seuraavien tekijöiden mukaisesti:

| — | työssä käytetty aika, tai jos ei ole saatavilla, |
| --- | --- |

—

työssä käytetty aika, tai jos ei ole saatavilla,

| — | työstä saatu tulo. |
| --- | --- |

—

työstä saatu tulo.

”Elinkeinonharjoittaja” on henkilö, joka työskentelee omaan lukuunsa tai yhden tai muutaman kumppanin kanssa, on ”itsenäinen ammatinharjoittaja” eikä ole palkannut pysyvästi (myöskään viiteviikolla) ”palkattuja työntekijöitä”.

”Avustava perheenjäsen” on henkilö,

| — | joka toimii ”itsenäisenä ammatinharjoittajana” markkinasuuntautuneessa yrityksessä, jota hoitaa samassa taloudessa oleva henkilö, johon hänellä on siteitä, |
| --- | --- |

—

joka toimii ”itsenäisenä ammatinharjoittajana” markkinasuuntautuneessa yrityksessä, jota hoitaa samassa taloudessa oleva henkilö, johon hänellä on siteitä,

| — | jota ei voida pitää kumppanina (eli työnantajana tai elinkeinonharjoittajana), koska yrityksen toimintaan sitoutuminen työajan tai muiden kansallisten olosuhteiden mukaan määritettävien tekijöiden perusteella ei ole samalla tasolla kuin yrityksen johtajan. |
| --- | --- |

—

jota ei voida pitää kumppanina (eli työnantajana tai elinkeinonharjoittajana), koska yrityksen toimintaan sitoutuminen työajan tai muiden kansallisten olosuhteiden mukaan määritettävien tekijöiden perusteella ei ole samalla tasolla kuin yrityksen johtajan.

”Tuottajaosuuskunnan jäsen” on henkilö, joka toimii ”itsenäisenä ammatinharjoittajana” osuuskunnaksi organisoidussa yrityksessä, jossa jokainen jäsen on samassa asemassa muihin jäseniin verrattuna päätettäessä tuotannon, myynnin ja/tai muiden töiden organisoinnista, investoinneista sekä varojen jaosta jäsenten kesken.

Aihealueiden ”Ammatti”, ”Toimiala” ja ”Ammattiasema” erittelyissä henkilön luokittelu tehdään saman työn perusteella. Useampaa kuin yhtä työtä tekevät henkilöt luokitellaan ammattiasemaan, joka perustuu heidän pääasialliseen työhönsä, joka tunnistetaan seuraavien perusteella:

| — | työssä käytetty aika, tai jos ei ole saatavilla, |
| --- | --- |

—

työssä käytetty aika, tai jos ei ole saatavilla,

| — | työstä saatu tulo. |
| --- | --- |

—

työstä saatu tulo.

| Ammattiasema | SIE. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Työntekijät | 1. |
| 2. | Työnantajat | 2. |
| 3. | Elinkeinonharjoittajat | 3. |
| 4. | Muut (”Avustavat perheenjäsenet” ja ”Tuottajaosuuskuntien jäsenet”) | 4. |
| | 4.1. | Avustavat työntekijät (vapaaehtoinen) | 4.1. |
| | 4.2. | Tuottajaosuuskuntien jäsenet (vapaaehtoinen) | 4.2. |
| 5. | Ei ilmoitettu | 5. |
| 6. | Ei sovelleta | 6. |

Ammattiasema

SIE.

0.

Yhteensä

0.

1.

Työntekijät

1.

2.

Työnantajat

2.

3.

Elinkeinonharjoittajat

3.

4.

Muut (”Avustavat perheenjäsenet” ja ”Tuottajaosuuskuntien jäsenet”)

4.

4.1.

Avustavat työntekijät (vapaaehtoinen)

4.1.

4.2.

Tuottajaosuuskuntien jäsenet (vapaaehtoinen)

4.2.

5.

Ei ilmoitettu

5.

6.

Ei sovelleta

6.

”Ammattiasemaa” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Vähintään 15-vuotiaat, jotka olivat

| — | työllisiä viiteviikon aikana tai |
| --- | --- |

—

työllisiä viiteviikon aikana tai

| — | työttömiä viiteviikon aikana mutta ovat olleet aiemmin työssä, |
| --- | --- |

—

työttömiä viiteviikon aikana mutta ovat olleet aiemmin työssä,

luokitellaan vain yhteen luokkaan SIE.1.–SIE.5. sen ammattiaseman mukaan, joka heillä oli viimeisimmässä työssä.

Alle 15-vuotiaat sekä vähintään 15-vuotiaat, jotka

| — | eivät kuuluneet työvoimaan viiteviikon aikana tai |
| --- | --- |

—

eivät kuuluneet työvoimaan viiteviikon aikana tai

| — | olivat työttömiä eivätkä koskaan aiemmin työssä (eli eivät ole koskaan elämässään työskennelleet), |
| --- | --- |

—

olivat työttömiä eivätkä koskaan aiemmin työssä (eli eivät ole koskaan elämässään työskennelleet),

luokitellaan kohtaan ”Ei sovelleta” (SIE.6.).

Aihealue: Koulutustaso

Koulutustasolla tarkoitetaan korkeinta hyväksytysti suoritettua koulutustasoa sen maan koulujärjestelmässä, jossa koulutus saatiin. Kaikki koulutus, joka on relevanttia jonkin tason suorittamisen kannalta, otetaan huomioon, vaikka se olisi hankittu koulujen ja korkeakoulujen ulkopuolella.

| Koulutustaso (korkein suoritettu taso) | EDU. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Ei virallista koulutusta | 1. |
| 2. | ISCED 1. Alemman perusasteen koulutus | 2. |
| 3. | ISCED 2. Ylemmän perusasteen koulutus | 3. |
| 4. | ISCED 3. Keskiasteen koulutus | 4. |
| 5. | ISCED 4. Keskiasteen jälkeinen koulutus, joka ei ole korkea-asteen koulutusta | 5. |
| 6. | ISCED 5. Korkea-asteen koulutus | 6. |
| 7. | ISCED 6. Tutkijakoulutusaste | 7. |
| 8. | Ei ilmoitettu (vähintään 15-vuotiaista) | 8. |
| 9. | Ei sovelleta (alle 15-vuotiaat) | 9. |

Koulutustaso (korkein suoritettu taso)

EDU.

0.

Yhteensä

0.

1.

Ei virallista koulutusta

1.

2.

ISCED 1. Alemman perusasteen koulutus

2.

3.

ISCED 2. Ylemmän perusasteen koulutus

3.

4.

ISCED 3. Keskiasteen koulutus

4.

5.

ISCED 4. Keskiasteen jälkeinen koulutus, joka ei ole korkea-asteen koulutusta

5.

6.

ISCED 5. Korkea-asteen koulutus

6.

7.

ISCED 6. Tutkijakoulutusaste

7.

8.

Ei ilmoitettu (vähintään 15-vuotiaista)

8.

9.

Ei sovelleta (alle 15-vuotiaat)

9.

”Koulutustasoa (korkein suoritettu taso)” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Vähintään 15-vuotiaat luokitellaan vain yhteen luokkaan EDU.1.–EDU.8. saavutetun koulutustason mukaan (korkein suoritettu taso). Alle 15-vuotiaat luokitellaan kohtaan ”Ei sovelleta” (EDU.9.).

Jos 1 päivänä tammikuuta 2011 voimassa olevan ISCED-luokituksen luokkien nimet eroavat luokissa EDU.2.–EDU.7. luetelluista nimistä, käytetään 1 päivänä tammikuuta 2011 voimassa olevan ISCED-luokituksen luokkien nimiä.

Aihealue: Syntymämaa/-paikka

”Syntymäpaikkaa” koskevat tiedot kerätään sen perusteella, mikä oli äidin vakinainen asuinpaikka lapsen syntymähetkellä, tai jos ei ole saatavilla, sen perusteella, missä synnytys tapahtui.

Syntymämaata koskevien tietojen keruu perustuu 1 päivänä tammikuuta 2011 vallinneeseen valtionrajojen tilanteeseen.

”EU:n jäsenvaltiolla” tarkoitetaan maata, joka on Euroopan unionin jäsen 1 päivänä tammikuuta 2011.

| Syntymämaa/-paikka | POB.L. | POB.M. | POB.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Syntymäpaikka tiedot toimittavassa maassa | 1. | 1. | 1. |
| 2. | Syntymäpaikka muussa kuin tiedot toimittavassa maassa | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | Muu EU:n jäsenvaltio | 2.1. | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.01. | Belgia | | | 2.1.01. |
| | | 2.1.02. | Bulgaria | | | 2.1.02. |
| | | 2.1.03. | Tšekki | | | 2.1.03. |
| | | 2.1.04. | Tanska | | | 2.1.04. |
| | | 2.1.05. | Saksa | | | 2.1.05. |
| | | 2.1.06. | Viro | | | 2.1.06. |
| | | 2.1.07. | Irlanti | | | 2.1.07. |
| | | 2.1.08. | Kreikka | | | 2.1.08. |
| | | 2.1.09. | Espanja | | | 2.1.09. |
| | | 2.1.10. | Ranska | | | 2.1.10. |
| | | 2.1.11. | Italia | | | 2.1.11. |
| | | 2.1.12. | Kypros | | | 2.1.12. |
| | | 2.1.13. | Latvia | | | 2.1.13. |
| | | 2.1.14. | Liettua | | | 2.1.14. |
| | | 2.1.15. | Luxemburg | | | 2.1.15. |
| | | 2.1.16. | Unkari | | | 2.1.16. |
| | | 2.1.17. | Malta | | | 2.1.17. |
| | | 2.1.18. | Alankomaat | | | 2.1.18. |
| | | 2.1.19. | Itävalta | | | 2.1.19. |
| | | 2.1.20. | Puola | | | 2.1.20. |
| | | 2.1.21. | Portugali | | | 2.1.21. |
| | | 2.1.22. | Romania | | | 2.1.22. |
| | | 2.1.23. | Slovenia | | | 2.1.23. |
| | | 2.1.24. | Slovakia | | | 2.1.24. |
| | | 2.1.25. | Suomi | | | 2.1.25. |
| | | 2.1.26. | Ruotsi | | | 2.1.26. |
| | | 2.1.27. | Yhdistynyt kuningaskunta | | | 2.1.27. |
| | 2.2. | EU:n ulkopuolinen maa | 2.2. | 2.2. | 2.2. |
| | | 2.2.1. | EU:n ulkopuolella mutta Euroopassa | | 2.2.1. | 2.2.1. |
| | | | 2.2.1.01. | Albania | | | 2.2.1.01. |
| | | | 2.2.1.02. | Andorra | | | 2.2.1.02. |
| | | | 2.2.1.03. | Valko-Venäjä | | | 2.2.1.03. |
| | | | 2.2.1.04. | Kroatia | | | 2.2.1.04. |
| | | | 2.2.1.05. | Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (3) | | | 2.2.1.05. |
| | | | 2.2.1.06. | Gibraltar | | | 2.2.1.06. |
| | | | 2.2.1.07. | Guernsey | | | 2.2.1.07. |
| | | | 2.2.1.08. | Islanti | | | 2.2.1.08. |
| | | | 2.2.1.09. | Mansaari | | | 2.2.1.09. |
| | | | 2.2.1.10. | Jersey | | | 2.2.1.10. |
| | | | 2.2.1.11. | Kosovo (UN SCR 1244/99) | | | 2.2.1.11. |
| | | | 2.2.1.12. | Liechtenstein | | | 2.2.1.12. |
| | | | 2.2.1.13. | Moldova | | | 2.2.1.13. |
| | | | 2.2.1.14. | Monaco | | | 2.2.1.14. |
| | | | 2.2.1.15. | Montenegro | | | 2.2.1.15. |
| | | | 2.2.1.16. | Norja | | | 2.2.1.16. |
| | | | 2.2.1.17. | Bosnia ja Hertsegovina | | | 2.2.1.17. |
| | | | 2.2.1.18. | Venäjän federaatio | | | 2.2.1.18. |
| | | | 2.2.1.19. | San Marino | | | 2.2.1.19. |
| | | | 2.2.1.20. | Sark | | | 2.2.1.20. |
| | | | 2.2.1.21. | Serbia | | | 2.2.1.21. |
| | | | 2.2.1.22. | Sveitsi | | | 2.2.1.22. |
| | | | 2.2.1.23. | Ukraina | | | 2.2.1.23. |
| | | | 2.2.1.24. | Vatikaani | | | 2.2.1.24. |
| | | | 2.2.1.25. | Färsaaret | | | 2.2.1.25. |
| | | 2.2.2. | Afrikka | | 2.2.2. | 2.2.2. |
| | | | 2.2.2.01. | Algeria | | | 2.2.2.01. |
| | | | 2.2.2.02. | Angola | | | 2.2.2.02. |
| | | | 2.2.2.03. | Benin | | | 2.2.2.03. |
| | | | 2.2.2.04. | Botswana | | | 2.2.2.04. |
| | | | 2.2.2.05. | Burkina Faso | | | 2.2.2.05. |
| | | | 2.2.2.06. | Burundi | | | 2.2.2.06. |
| | | | 2.2.2.07. | Kamerun | | | 2.2.2.07. |
| | | | 2.2.2.08. | Kap Verde | | | 2.2.2.08. |
| | | | 2.2.2.09. | Keski-Afrikan tasavalta | | | 2.2.2.09. |
| | | | 2.2.2.10. | Tšad | | | 2.2.2.10. |
| | | | 2.2.2.11. | Komorit | | | 2.2.2.11. |
| | | | 2.2.2.12. | Kongo | | | 2.2.2.12. |
| | | | 2.2.2.13. | Norsunluurannikko | | | 2.2.2.13. |
| | | | 2.2.2.14. | Kongon demokraattinen tasavalta | | | 2.2.2.14. |
| | | | 2.2.2.15. | Djibouti | | | 2.2.2.15. |
| | | | 2.2.2.16. | Egypti | | | 2.2.2.16. |
| | | | 2.2.2.17. | Päiväntasaajan Guinea | | | 2.2.2.17. |
| | | | 2.2.2.18. | Eritrea | | | 2.2.2.18. |
| | | | 2.2.2.19. | Etiopia | | | 2.2.2.19. |
| | | | 2.2.2.20. | Gabon | | | 2.2.2.20. |
| | | | 2.2.2.21. | Gambia | | | 2.2.2.21. |
| | | | 2.2.2.22. | Ghana | | | 2.2.2.22. |
| | | | 2.2.2.23. | Guinea | | | 2.2.2.23. |
| | | | 2.2.2.24. | Guinea-Bissau | | | 2.2.2.24. |
| | | | 2.2.2.25. | Kenia | | | 2.2.2.25. |
| | | | 2.2.2.26. | Lesotho | | | 2.2.2.26. |
| | | | 2.2.2.27. | Liberia | | | 2.2.2.27. |
| | | | 2.2.2.28. | Libya | | | 2.2.2.28. |
| | | | 2.2.2.29. | Madagaskar | | | 2.2.2.29. |
| | | | 2.2.2.30. | Malawi | | | 2.2.2.30. |
| | | | 2.2.2.31. | Mali | | | 2.2.2.31. |
| | | | 2.2.2.32. | Mauritania | | | 2.2.2.32. |
| | | | 2.2.2.33. | Mauritius | | | 2.2.2.33. |
| | | | 2.2.2.34. | Mayotte | | | 2.2.2.34. |
| | | | 2.2.2.35. | Marokko | | | 2.2.2.35. |
| | | | 2.2.2.36. | Mosambik | | | 2.2.2.36. |
| | | | 2.2.2.37. | Namibia | | | 2.2.2.37. |
| | | | 2.2.2.38. | Niger | | | 2.2.2.38. |
| | | | 2.2.2.39. | Nigeria | | | 2.2.2.39. |
| | | | 2.2.2.40. | Ruanda | | | 2.2.2.40. |
| | | | 2.2.2.41. | Saint Helena | | | 2.2.2.41. |
| | | | 2.2.2.42. | São Tomé ja Príncipe | | | 2.2.2.42. |
| | | | 2.2.2.43. | Senegal | | | 2.2.2.43. |
| | | | 2.2.2.44. | Seychellit | | | 2.2.2.44. |
| | | | 2.2.2.45. | Sierra Leone | | | 2.2.2.45. |
| | | | 2.2.2.46. | Somalia | | | 2.2.2.46. |
| | | | 2.2.2.47. | Etelä-Afrikka | | | 2.2.2.47. |
| | | | 2.2.2.48. | Sudan | | | 2.2.2.48. |
| | | | 2.2.2.49. | Swazimaa | | | 2.2.2.49. |
| | | | 2.2.2.50. | Togo | | | 2.2.2.50. |
| | | | 2.2.2.51. | Tunisia | | | 2.2.2.51. |
| | | | 2.2.2.52. | Uganda | | | 2.2.2.52. |
| | | | 2.2.2.53. | Tansania | | | 2.2.2.53. |
| | | | 2.2.2.54. | Sambia | | | 2.2.2.54. |
| | | | 2.2.2.55. | Zimbabwe | | | 2.2.2.55. |
| | | 2.2.3. | Karibia, Etelä- tai Väli-Amerikka | | 2.2.3. | 2.2.3. |
| | | | 2.2.3.01. | Anguilla | | | 2.2.3.01. |
| | | | 2.2.3.02. | Antigua ja Barbuda, | | | 2.2.3.02. |
| | | | 2.2.3.03. | Argentiina | | | 2.2.3.03. |
| | | | 2.2.3.04. | Aruba | | | 2.2.3.04. |
| | | | 2.2.3.05. | Bahama | | | 2.2.3.05. |
| | | | 2.2.3.06. | Barbados | | | 2.2.3.06. |
| | | | 2.2.3.07. | Belize | | | 2.2.3.07. |
| | | | 2.2.3.08. | Bermuda | | | 2.2.3.08. |
| | | | 2.2.3.09. | Bolivia | | | 2.2.3.09. |
| | | | 2.2.3.10. | Brasilia | | | 2.2.3.10. |
| | | | 2.2.3.11. | Brittiläiset Neitsytsaaret | | | 2.2.3.11. |
| | | | 2.2.3.12. | Caymansaaret | | | 2.2.3.12. |
| | | | 2.2.3.13. | Chile | | | 2.2.3.13. |
| | | | 2.2.3.14. | Kolumbia | | | 2.2.3.14. |
| | | | 2.2.3.15. | Costa Rica | | | 2.2.3.15. |
| | | | 2.2.3.16. | Kuuba | | | 2.2.3.16. |
| | | | 2.2.3.17. | Dominica | | | 2.2.3.17. |
| | | | 2.2.3.18. | Dominikaaninen tasavalta | | | 2.2.3.18. |
| | | | 2.2.3.19. | Ecuador | | | 2.2.3.19. |
| | | | 2.2.3.20. | El Salvador | | | 2.2.3.20. |
| | | | 2.2.3.21. | Falklandinsaaret | | | 2.2.3.21. |
| | | | 2.2.3.22. | Ranskan eteläiset alueet | | | 2.2.3.22. |
| | | | 2.2.3.23. | Grenada | | | 2.2.3.23. |
| | | | 2.2.3.24. | Guatemala | | | 2.2.3.24. |
| | | | 2.2.3.25. | Guyana | | | 2.2.3.25. |
| | | | 2.2.3.26. | Haiti | | | 2.2.3.26. |
| | | | 2.2.3.27. | Honduras | | | 2.2.3.27. |
| | | | 2.2.3.28. | Jamaika | | | 2.2.3.28. |
| | | | 2.2.3.29. | Meksiko | | | 2.2.3.29. |
| | | | 2.2.3.30. | Montserrat | | | 2.2.3.30. |
| | | | 2.2.3.31. | Alankomaiden Antillit | | | 2.2.3.31. |
| | | | 2.2.3.32. | Nicaragua | | | 2.2.3.32. |
| | | | 2.2.3.33. | Panama | | | 2.2.3.33. |
| | | | 2.2.3.34. | Paraguay | | | 2.2.3.34. |
| | | | 2.2.3.35. | Peru | | | 2.2.3.35. |
| | | | 2.2.3.36. | Saint Barthélémy | | | 2.2.3.36. |
| | | | 2.2.3.37. | Saint Kitts ja Nevis | | | 2.2.3.37. |
| | | | 2.2.3.38. | Saint Lucia | | | 2.2.3.38. |
| | | | 2.2.3.39. | Saint Martin | | | 2.2.3.39. |
| | | | 2.2.3.40. | Saint Pierre ja Miquelon | | | 2.2.3.40. |
| | | | 2.2.3.41. | Saint Vincent ja Grenadiinit | | | 2.2.3.41. |
| | | | 2.2.3.42. | Suriname | | | 2.2.3.42. |
| | | | 2.2.3.43. | Trinidad ja Tobago | | | 2.2.3.43. |
| | | | 2.2.3.44. | Turks- ja Caicossaaret | | | 2.2.3.44. |
| | | | 2.2.3.45. | Uruguay | | | 2.2.3.45. |
| | | | 2.2.3.46. | Venezuela | | | 2.2.3.46. |
| | | 2.2.4. | Pohjois-Amerikka | | 2.2.4. | 2.2.4. |
| | | | 2.2.4.01. | Kanada | | | 2.2.4.01. |
| | | | 2.2.4.02. | Grönlanti | | | 2.2.4.02. |
| | | | 2.2.4.03. | Amerikan yhdysvallat | | | 2.2.4.03. |
| | | 2.2.5. | Aasia | | 2.2.5. | 2.2.5. |
| | | | 2.2.5.01. | Afganistan | | | 2.2.5.01. |
| | | | 2.2.5.02. | Armenia | | | 2.2.5.02. |
| | | | 2.2.5.03. | Azerbaidžan | | | 2.2.5.03. |
| | | | 2.2.5.04. | Bahrain | | | 2.2.5.04. |
| | | | 2.2.5.05. | Bangladesh | | | 2.2.5.05. |
| | | | 2.2.5.06. | Bhutan | | | 2.2.5.06. |
| | | | 2.2.5.07. | Brunei | | | 2.2.5.07. |
| | | | 2.2.5.08. | Kambodža | | | 2.2.5.08. |
| | | | 2.2.5.09. | Kiina | | | 2.2.5.09. |
| | | | 2.2.5.10. | Georgia | | | 2.2.5.10. |
| | | | 2.2.5.11. | Intia | | | 2.2.5.11. |
| | | | 2.2.5.12. | Indonesia | | | 2.2.5.12. |
| | | | 2.2.5.13. | Irak | | | 2.2.5.13. |
| | | | 2.2.5.14. | Iran | | | 2.2.5.14. |
| | | | 2.2.5.15. | Israel | | | 2.2.5.15. |
| | | | 2.2.5.16. | Japani | | | 2.2.5.16. |
| | | | 2.2.5.17. | Jordania | | | 2.2.5.17. |
| | | | 2.2.5.18. | Kazakstan | | | 2.2.5.18. |
| | | | 2.2.5.19. | Pohjois-Korea | | | 2.2.5.19. |
| | | | 2.2.5.20. | Korean tasavalta | | | 2.2.5.20. |
| | | | 2.2.5.21. | Kuwait | | | 2.2.5.21. |
| | | | 2.2.5.22. | Kirgisistan | | | 2.2.5.22. |
| | | | 2.2.5.23. | Laos | | | 2.2.5.23. |
| | | | 2.2.5.24. | Libanon | | | 2.2.5.24. |
| | | | 2.2.5.25. | Malesia | | | 2.2.5.25. |
| | | | 2.2.5.26. | Malediivit | | | 2.2.5.26. |
| | | | 2.2.5.27. | Mongolia | | | 2.2.5.27. |
| | | | 2.2.5.28. | Myanmar | | | 2.2.5.28. |
| | | | 2.2.5.29. | Nepal | | | 2.2.5.29. |
| | | | 2.2.5.30. | Oman | | | 2.2.5.30. |
| | | | 2.2.5.31. | Pakistan | | | 2.2.5.31. |
| | | | 2.2.5.32. | Filippiinit | | | 2.2.5.32. |
| | | | 2.2.5.33. | Qatar | | | 2.2.5.33. |
| | | | 2.2.5.34. | Saudi Arabia | | | 2.2.5.34. |
| | | | 2.2.5.35. | Singapore | | | 2.2.5.35. |
| | | | 2.2.5.36. | Sri Lanka | | | 2.2.5.36. |
| | | | 2.2.5.37. | Syria | | | 2.2.5.37. |
| | | | 2.2.5.38. | Taiwan | | | 2.2.5.38. |
| | | | 2.2.5.39. | Tadžikistan | | | 2.2.5.39. |
| | | | 2.2.5.40. | Thaimaa | | | 2.2.5.40. |
| | | | 2.2.5.41. | Timor-Leste | | | 2.2.5.41. |
| | | | 2.2.5.42. | Turkki | | | 2.2.5.42. |
| | | | 2.2.5.43. | Turkmenistan | | | 2.2.5.43. |
| | | | 2.2.5.44. | Arabiemiirikunnat | | | 2.2.5.44. |
| | | | 2.2.5.45. | Uzbekistan | | | 2.2.5.45. |
| | | | 2.2.5.46. | Vietnam | | | 2.2.5.46. |
| | | | 2.2.5.47. | Jemen | | | 2.2.5.47. |
| | | 2.2.6. | Oseania | | 2.2.6. | 2.2.6. |
| | | | 2.2.6.01. | Australia | | | 2.2.6.01. |
| | | | 2.2.6.02. | Mikronesia | | | 2.2.6.02. |
| | | | 2.2.6.03. | Fidži | | | 2.2.6.03. |
| | | | 2.2.6.04. | Ranskan Polynesia | | | 2.2.6.04. |
| | | | 2.2.6.05. | Kiribati | | | 2.2.6.05. |
| | | | 2.2.6.06. | Marshallinsaaret | | | 2.2.6.06. |
| | | | 2.2.6.07. | Nauru | | | 2.2.6.07. |
| | | | 2.2.6.08. | Uusi-Kaledonia | | | 2.2.6.08. |
| | | | 2.2.6.09. | Uusi-Seelanti | | | 2.2.6.09. |
| | | | 2.2.6.10. | Palau | | | 2.2.6.10. |
| | | | 2.2.6.11. | Papua-Uusi-Guinea | | | 2.2.6.11. |
| | | | 2.2.6.12. | Samoa | | | 2.2.6.12. |
| | | | 2.2.6.13. | Salomonsaaret | | | 2.2.6.13. |
| | | | 2.2.6.14. | Tonga | | | 2.2.6.14. |
| | | | 2.2.6.15. | Tuvalu | | | 2.2.6.15. |
| | | | 2.2.6.16. | Pitcairn | | | 2.2.6.16. |
| | | | 2.2.6.17. | Vanuatu | | | 2.2.6.17. |
| | | | 2.2.6.18. | Wallis ja Futuna | | | 2.2.6.18. |
| 3. | Muut | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | Tietoja ei voida luokitella nykyrajojen mukaan (vapaaehtoinen) | | 3.1. | 3.1. |
| | | 3.1.01. | Tšekkoslovakia (vapaaehtoinen) | | | 3.1.01. |
| | | 3.1.02. | Neuvostoliitto (vapaaehtoinen) | | | 3.1.02. |
| | | 3.1.03. | Jugoslavia (vapaaehtoinen) | | | 3.1.03. |
| | | 3.1.04. | Muu (vapaaehtoinen) | | | 3.1.04. |
| | 3.2. | Kaikkien maiden ulkopuolella (vapaaehtoinen) | | 3.2. | 3.2. |
| 4. | Ei ilmoitettu | 4. | 4. | 4. |

Syntymämaa/-paikka

POB.L.

POB.M.

POB.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

0.

1.

Syntymäpaikka tiedot toimittavassa maassa

1.

1.

1.

2.

Syntymäpaikka muussa kuin tiedot toimittavassa maassa

2.

2.

2.

2.1.

Muu EU:n jäsenvaltio

2.1.

2.1.

2.1.

2.1.01.

Belgia

2.1.01.

2.1.02.

Bulgaria

2.1.02.

2.1.03.

Tšekki

2.1.03.

2.1.04.

Tanska

2.1.04.

2.1.05.

Saksa

2.1.05.

2.1.06.

Viro

2.1.06.

2.1.07.

Irlanti

2.1.07.

2.1.08.

Kreikka

2.1.08.

2.1.09.

Espanja

2.1.09.

2.1.10.

Ranska

2.1.10.

2.1.11.

Italia

2.1.11.

2.1.12.

Kypros

2.1.12.

2.1.13.

Latvia

2.1.13.

2.1.14.

Liettua

2.1.14.

2.1.15.

Luxemburg

2.1.15.

2.1.16.

Unkari

2.1.16.

2.1.17.

Malta

2.1.17.

2.1.18.

Alankomaat

2.1.18.

2.1.19.

Itävalta

2.1.19.

2.1.20.

Puola

2.1.20.

2.1.21.

Portugali

2.1.21.

2.1.22.

Romania

2.1.22.

2.1.23.

Slovenia

2.1.23.

2.1.24.

Slovakia

2.1.24.

2.1.25.

Suomi

2.1.25.

2.1.26.

Ruotsi

2.1.26.

2.1.27.

Yhdistynyt kuningaskunta

2.1.27.

2.2.

EU:n ulkopuolinen maa

2.2.

2.2.

2.2.

2.2.1.

EU:n ulkopuolella mutta Euroopassa

2.2.1.

2.2.1.

2.2.1.01.

Albania

2.2.1.01.

2.2.1.02.

Andorra

2.2.1.02.

2.2.1.03.

Valko-Venäjä

2.2.1.03.

2.2.1.04.

Kroatia

2.2.1.04.

2.2.1.05.

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (3)

2.2.1.05.

2.2.1.06.

Gibraltar

2.2.1.06.

2.2.1.07.

Guernsey

2.2.1.07.

2.2.1.08.

Islanti

2.2.1.08.

2.2.1.09.

Mansaari

2.2.1.09.

2.2.1.10.

Jersey

2.2.1.10.

2.2.1.11.

Kosovo (UN SCR 1244/99)

2.2.1.11.

2.2.1.12.

Liechtenstein

2.2.1.12.

2.2.1.13.

Moldova

2.2.1.13.

2.2.1.14.

Monaco

2.2.1.14.

2.2.1.15.

Montenegro

2.2.1.15.

2.2.1.16.

Norja

2.2.1.16.

2.2.1.17.

Bosnia ja Hertsegovina

2.2.1.17.

2.2.1.18.

Venäjän federaatio

2.2.1.18.

2.2.1.19.

San Marino

2.2.1.19.

2.2.1.20.

Sark

2.2.1.20.

2.2.1.21.

Serbia

2.2.1.21.

2.2.1.22.

Sveitsi

2.2.1.22.

2.2.1.23.

Ukraina

2.2.1.23.

2.2.1.24.

Vatikaani

2.2.1.24.

2.2.1.25.

Färsaaret

2.2.1.25.

2.2.2.

Afrikka

2.2.2.

2.2.2.

2.2.2.01.

Algeria

2.2.2.01.

2.2.2.02.

Angola

2.2.2.02.

2.2.2.03.

Benin

2.2.2.03.

2.2.2.04.

Botswana

2.2.2.04.

2.2.2.05.

Burkina Faso

2.2.2.05.

2.2.2.06.

Burundi

2.2.2.06.

2.2.2.07.

Kamerun

2.2.2.07.

2.2.2.08.

Kap Verde

2.2.2.08.

2.2.2.09.

Keski-Afrikan tasavalta

2.2.2.09.

2.2.2.10.

Tšad

2.2.2.10.

2.2.2.11.

Komorit

2.2.2.11.

2.2.2.12.

Kongo

2.2.2.12.

2.2.2.13.

Norsunluurannikko

2.2.2.13.

2.2.2.14.

Kongon demokraattinen tasavalta

2.2.2.14.

2.2.2.15.

Djibouti

2.2.2.15.

2.2.2.16.

Egypti

2.2.2.16.

2.2.2.17.

Päiväntasaajan Guinea

2.2.2.17.

2.2.2.18.

Eritrea

2.2.2.18.

2.2.2.19.

Etiopia

2.2.2.19.

2.2.2.20.

Gabon

2.2.2.20.

2.2.2.21.

Gambia

2.2.2.21.

2.2.2.22.

Ghana

2.2.2.22.

2.2.2.23.

Guinea

2.2.2.23.

2.2.2.24.

Guinea-Bissau

2.2.2.24.

2.2.2.25.

Kenia

2.2.2.25.

2.2.2.26.

Lesotho

2.2.2.26.

2.2.2.27.

Liberia

2.2.2.27.

2.2.2.28.

Libya

2.2.2.28.

2.2.2.29.

Madagaskar

2.2.2.29.

2.2.2.30.

Malawi

2.2.2.30.

2.2.2.31.

Mali

2.2.2.31.

2.2.2.32.

Mauritania

2.2.2.32.

2.2.2.33.

Mauritius

2.2.2.33.

2.2.2.34.

Mayotte

2.2.2.34.

2.2.2.35.

Marokko

2.2.2.35.

2.2.2.36.

Mosambik

2.2.2.36.

2.2.2.37.

Namibia

2.2.2.37.

2.2.2.38.

Niger

2.2.2.38.

2.2.2.39.

Nigeria

2.2.2.39.

2.2.2.40.

Ruanda

2.2.2.40.

2.2.2.41.

Saint Helena

2.2.2.41.

2.2.2.42.

São Tomé ja Príncipe

2.2.2.42.

2.2.2.43.

Senegal

2.2.2.43.

2.2.2.44.

Seychellit

2.2.2.44.

2.2.2.45.

Sierra Leone

2.2.2.45.

2.2.2.46.

Somalia

2.2.2.46.

2.2.2.47.

Etelä-Afrikka

2.2.2.47.

2.2.2.48.

Sudan

2.2.2.48.

2.2.2.49.

Swazimaa

2.2.2.49.

2.2.2.50.

Togo

2.2.2.50.

2.2.2.51.

Tunisia

2.2.2.51.

2.2.2.52.

Uganda

2.2.2.52.

2.2.2.53.

Tansania

2.2.2.53.

2.2.2.54.

Sambia

2.2.2.54.

2.2.2.55.

Zimbabwe

2.2.2.55.

2.2.3.

Karibia, Etelä- tai Väli-Amerikka

2.2.3.

2.2.3.

2.2.3.01.

Anguilla

2.2.3.01.

2.2.3.02.

Antigua ja Barbuda,

2.2.3.02.

2.2.3.03.

Argentiina

2.2.3.03.

2.2.3.04.

Aruba

2.2.3.04.

2.2.3.05.

Bahama

2.2.3.05.

2.2.3.06.

Barbados

2.2.3.06.

2.2.3.07.

Belize

2.2.3.07.

2.2.3.08.

Bermuda

2.2.3.08.

2.2.3.09.

Bolivia

2.2.3.09.

2.2.3.10.

Brasilia

2.2.3.10.

2.2.3.11.

Brittiläiset Neitsytsaaret

2.2.3.11.

2.2.3.12.

Caymansaaret

2.2.3.12.

2.2.3.13.

Chile

2.2.3.13.

2.2.3.14.

Kolumbia

2.2.3.14.

2.2.3.15.

Costa Rica

2.2.3.15.

2.2.3.16.

Kuuba

2.2.3.16.

2.2.3.17.

Dominica

2.2.3.17.

2.2.3.18.

Dominikaaninen tasavalta

2.2.3.18.

2.2.3.19.

Ecuador

2.2.3.19.

2.2.3.20.

El Salvador

2.2.3.20.

2.2.3.21.

Falklandinsaaret

2.2.3.21.

2.2.3.22.

Ranskan eteläiset alueet

2.2.3.22.

2.2.3.23.

Grenada

2.2.3.23.

2.2.3.24.

Guatemala

2.2.3.24.

2.2.3.25.

Guyana

2.2.3.25.

2.2.3.26.

Haiti

2.2.3.26.

2.2.3.27.

Honduras

2.2.3.27.

2.2.3.28.

Jamaika

2.2.3.28.

2.2.3.29.

Meksiko

2.2.3.29.

2.2.3.30.

Montserrat

2.2.3.30.

2.2.3.31.

Alankomaiden Antillit

2.2.3.31.

2.2.3.32.

Nicaragua

2.2.3.32.

2.2.3.33.

Panama

2.2.3.33.

2.2.3.34.

Paraguay

2.2.3.34.

2.2.3.35.

Peru

2.2.3.35.

2.2.3.36.

Saint Barthélémy

2.2.3.36.

2.2.3.37.

Saint Kitts ja Nevis

2.2.3.37.

2.2.3.38.

Saint Lucia

2.2.3.38.

2.2.3.39.

Saint Martin

2.2.3.39.

2.2.3.40.

Saint Pierre ja Miquelon

2.2.3.40.

2.2.3.41.

Saint Vincent ja Grenadiinit

2.2.3.41.

2.2.3.42.

Suriname

2.2.3.42.

2.2.3.43.

Trinidad ja Tobago

2.2.3.43.

2.2.3.44.

Turks- ja Caicossaaret

2.2.3.44.

2.2.3.45.

Uruguay

2.2.3.45.

2.2.3.46.

Venezuela

2.2.3.46.

2.2.4.

Pohjois-Amerikka

2.2.4.

2.2.4.

2.2.4.01.

Kanada

2.2.4.01.

2.2.4.02.

Grönlanti

2.2.4.02.

2.2.4.03.

Amerikan yhdysvallat

2.2.4.03.

2.2.5.

Aasia

2.2.5.

2.2.5.

2.2.5.01.

Afganistan

2.2.5.01.

2.2.5.02.

Armenia

2.2.5.02.

2.2.5.03.

Azerbaidžan

2.2.5.03.

2.2.5.04.

Bahrain

2.2.5.04.

2.2.5.05.

Bangladesh

2.2.5.05.

2.2.5.06.

Bhutan

2.2.5.06.

2.2.5.07.

Brunei

2.2.5.07.

2.2.5.08.

Kambodža

2.2.5.08.

2.2.5.09.

Kiina

2.2.5.09.

2.2.5.10.

Georgia

2.2.5.10.

2.2.5.11.

Intia

2.2.5.11.

2.2.5.12.

Indonesia

2.2.5.12.

2.2.5.13.

Irak

2.2.5.13.

2.2.5.14.

Iran

2.2.5.14.

2.2.5.15.

Israel

2.2.5.15.

2.2.5.16.

Japani

2.2.5.16.

2.2.5.17.

Jordania

2.2.5.17.

2.2.5.18.

Kazakstan

2.2.5.18.

2.2.5.19.

Pohjois-Korea

2.2.5.19.

2.2.5.20.

Korean tasavalta

2.2.5.20.

2.2.5.21.

Kuwait

2.2.5.21.

2.2.5.22.

Kirgisistan

2.2.5.22.

2.2.5.23.

Laos

2.2.5.23.

2.2.5.24.

Libanon

2.2.5.24.

2.2.5.25.

Malesia

2.2.5.25.

2.2.5.26.

Malediivit

2.2.5.26.

2.2.5.27.

Mongolia

2.2.5.27.

2.2.5.28.

Myanmar

2.2.5.28.

2.2.5.29.

Nepal

2.2.5.29.

2.2.5.30.

Oman

2.2.5.30.

2.2.5.31.

Pakistan

2.2.5.31.

2.2.5.32.

Filippiinit

2.2.5.32.

2.2.5.33.

Qatar

2.2.5.33.

2.2.5.34.

Saudi Arabia

2.2.5.34.

2.2.5.35.

Singapore

2.2.5.35.

2.2.5.36.

Sri Lanka

2.2.5.36.

2.2.5.37.

Syria

2.2.5.37.

2.2.5.38.

Taiwan

2.2.5.38.

2.2.5.39.

Tadžikistan

2.2.5.39.

2.2.5.40.

Thaimaa

2.2.5.40.

2.2.5.41.

Timor-Leste

2.2.5.41.

2.2.5.42.

Turkki

2.2.5.42.

2.2.5.43.

Turkmenistan

2.2.5.43.

2.2.5.44.

Arabiemiirikunnat

2.2.5.44.

2.2.5.45.

Uzbekistan

2.2.5.45.

2.2.5.46.

Vietnam

2.2.5.46.

2.2.5.47.

Jemen

2.2.5.47.

2.2.6.

Oseania

2.2.6.

2.2.6.

2.2.6.01.

Australia

2.2.6.01.

2.2.6.02.

Mikronesia

2.2.6.02.

2.2.6.03.

Fidži

2.2.6.03.

2.2.6.04.

Ranskan Polynesia

2.2.6.04.

2.2.6.05.

Kiribati

2.2.6.05.

2.2.6.06.

Marshallinsaaret

2.2.6.06.

2.2.6.07.

Nauru

2.2.6.07.

2.2.6.08.

Uusi-Kaledonia

2.2.6.08.

2.2.6.09.

Uusi-Seelanti

2.2.6.09.

2.2.6.10.

Palau

2.2.6.10.

2.2.6.11.

Papua-Uusi-Guinea

2.2.6.11.

2.2.6.12.

Samoa

2.2.6.12.

2.2.6.13.

Salomonsaaret

2.2.6.13.

2.2.6.14.

Tonga

2.2.6.14.

2.2.6.15.

Tuvalu

2.2.6.15.

2.2.6.16.

Pitcairn

2.2.6.16.

2.2.6.17.

Vanuatu

2.2.6.17.

2.2.6.18.

Wallis ja Futuna

2.2.6.18.

3.

Muut

3.

3.

3.

3.1.

Tietoja ei voida luokitella nykyrajojen mukaan (vapaaehtoinen)

3.1.

3.1.

3.1.01.

Tšekkoslovakia (vapaaehtoinen)

3.1.01.

3.1.02.

Neuvostoliitto (vapaaehtoinen)

3.1.02.

3.1.03.

Jugoslavia (vapaaehtoinen)

3.1.03.

3.1.04.

Muu (vapaaehtoinen)

3.1.04.

3.2.

Kaikkien maiden ulkopuolella (vapaaehtoinen)

3.2.

3.2.

4.

Ei ilmoitettu

4.

4.

4.

”Syntymämaan/-paikan” erittelyjen tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

”Syntymämaan/-paikan” erittelyssä olevaa maiden luetteloa sovelletaan vain tilastoinnissa.

EU:n jäsenvaltioihin kuuluviin tiedot toimittaviin maihin ei sovelleta luokan ”Muu EU:n jäsenvaltio” (POB.H.2.1.) alaluokkaa, joka viittaa kyseiseen jäsenvaltioon. EU:n jäsenvaltioiden ulkopuolisten tiedot toimittavien maiden osalta luokka ”Muu EU:n jäsenvaltio” (POB.L.2.1., POB.M.2.1., POB.H.2.1.) muutetaan ”EU:n jäsenvaltioksi”.

Luokka ”Tietoja ei voida luokitella nykyrajojen mukaan” (POB.M.3.1., POB.H.3.1.) kattaa henkilöt, joiden syntymämaa oli olemassa heidän syntymänsä aikana muttei enää laskennan aikana ja joita ei voida luokitella yksinomaan yhteen maahan, joka oli olemassa laskennan aikana eli nykyrajojen mukaan.

Luokka ”Kaikkien maiden ulkopuolella” (POB.M.3.2, POB.H.3.2.) kattaa henkilöt, joiden äidin vakinainen asuinpaikka syntymän ajankohtana ei ole tiedossa ja jotka syntyivät kaikkien maiden rajojen ulkopuolella, esimerkiksi merellä tai ilmassa.

Aihealue: Kansalaisuus (maa)

Kansalaisuudella tarkoitetaan yksilön ja valtion välistä erityistä oikeudellista sidettä, joka perustuu syntymään tai kansalaisuuden saamiseen ilmoituksen, valinnan, avioliiton tai muun perusteen johdosta kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

Henkilö, jolla on kaksi tai useampia kansalaisuuksia, luokitellaan vain yhden kansalaisuuden (maa) perusteella seuraavassa tärkeysjärjestyksessä:

| 1. | tiedot toimittava maa tai |
| --- | --- |

1.

tiedot toimittava maa tai

| 2. | jos henkilöllä ei ole tiedot toimittavan maan kansalaisuutta: muu EU:n jäsenvaltio tai |
| --- | --- |

2.

jos henkilöllä ei ole tiedot toimittavan maan kansalaisuutta: muu EU:n jäsenvaltio tai

| 3. | jos henkilöllä ei ole muun EU:n jäsenvaltion kansalaisuutta: muu maa Euroopan unionin ulkopuolella. |
| --- | --- |

3.

jos henkilöllä ei ole muun EU:n jäsenvaltion kansalaisuutta: muu maa Euroopan unionin ulkopuolella.

Kun on kyse kaksoiskansalaisuudesta, jossa molemmat maat ovat Euroopan unionissa mutta kumpikaan ei ole tiedot toimittava maa, jäsenvaltiot päättävät, minkä maan kansalaisuuden perusteella henkilö luokitellaan.

”EU:n jäsenvaltiolla” tarkoitetaan maata, joka on Euroopan unionin jäsen 1 päivänä tammikuuta 2011.

| Kansalaisuus (maa) | COC.L. | COC.M. | COC.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Tiedot toimittavan maan kansalaisuus | 1. | 1. | 1. |
| 2. | Ei tiedot toimittavan maan kansalaisuutta | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | Ei tiedot toimittavan maan kansalaisuutta mutta muun EU:n jäsenvaltion kansalaisuus | 2.1. | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.01. | Belgia | | | 2.1.01. |
| | | 2.1.02. | Bulgaria | | | 2.1.02. |
| | | 2.1.03. | Tšekki | | | 2.1.03. |
| | | 2.1.04. | Tanska | | | 2.1.04. |
| | | 2.1.05. | Saksa | | | 2.1.05. |
| | | 2.1.06. | Viro | | | 2.1.06. |
| | | 2.1.07. | Irlanti | | | 2.1.07. |
| | | 2.1.08. | Kreikka | | | 2.1.08. |
| | | 2.1.09. | Espanja | | | 2.1.09. |
| | | 2.1.10. | Ranska | | | 2.1.10. |
| | | 2.1.11. | Italia | | | 2.1.11. |
| | | 2.1.12. | Kypros | | | 2.1.12. |
| | | 2.1.13. | Latvia | | | 2.1.13. |
| | | 2.1.14. | Liettua | | | 2.1.14. |
| | | 2.1.15. | Luxemburg | | | 2.1.15. |
| | | 2.1.16. | Unkari | | | 2.1.16. |
| | | 2.1.17. | Malta | | | 2.1.17. |
| | | 2.1.18. | Alankomaat | | | 2.1.18. |
| | | 2.1.19. | Itävalta | | | 2.1.19. |
| | | 2.1.20. | Puola | | | 2.1.20. |
| | | 2.1.21. | Portugali | | | 2.1.21. |
| | | 2.1.22. | Romania | | | 2.1.22. |
| | | 2.1.23. | Slovenia | | | 2.1.23. |
| | | 2.1.24. | Slovakia | | | 2.1.24. |
| | | 2.1.25. | Suomi | | | 2.1.25. |
| | | 2.1.26. | Ruotsi | | | 2.1.26. |
| | | 2.1.27. | Yhdistynyt kuningaskunta | | | 2.1.27. |
| | 2.2. | EU:n ulkopuolisen maan kansalaisuus | 2.2. | 2.2. | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Muu Euroopan maa | | 2.2.1. | 2.2.1. |
| | | | 2.2.1.01. | Albania | | | 2.2.1.01. |
| | | | 2.2.1.02. | Andorra | | | 2.2.1.02. |
| | | | 2.2.1.03. | Valko-Venäjä | | | 2.2.1.03. |
| | | | 2.2.1.04. | Kroatia | | | 2.2.1.04. |
| | | | 2.2.1.05. | The Former Yugoslav Republic of Macedonia (4) | | | 2.2.1.05. |
| | | | 2.2.1.06. | Ei käytössä | | | 2.2.1.06. |
| | | | 2.2.1.07. | Guernsey | | | 2.2.1.07. |
| | | | 2.2.1.08. | Islanti | | | 2.2.1.08. |
| | | | 2.2.1.09. | Mansaari | | | 2.2.1.09. |
| | | | 2.2.1.10. | Jersey | | | 2.2.1.10. |
| | | | 2.2.1.11. | Ei käytössä | | | 2.2.1.11. |
| | | | 2.2.1.12. | Liechtenstein | | | 2.2.1.12. |
| | | | 2.2.1.13. | Moldova | | | 2.2.1.13. |
| | | | 2.2.1.14. | Monaco | | | 2.2.1.14. |
| | | | 2.2.1.15. | Montenegro | | | 2.2.1.15. |
| | | | 2.2.1.16. | Norja | | | 2.2.1.16. |
| | | | 2.2.1.17. | Bosnia ja Hertsegovina | | | 2.2.1.17. |
| | | | 2.2.1.18. | Venäjän federaatio | | | 2.2.1.18. |
| | | | 2.2.1.19. | San Marino | | | 2.2.1.19. |
| | | | 2.2.1.20. | Sark | | | 2.2.1.20. |
| | | | 2.2.1.21. | Serbia | | | 2.2.1.21. |
| | | | 2.2.1.22. | Sveitsi | | | 2.2.1.22. |
| | | | 2.2.1.23. | Ukraina | | | 2.2.1.23. |
| | | | 2.2.1.24. | Vatikaani | | | 2.2.1.24. |
| | | | 2.2.1.25. | Tunnustetut ei-kansalaiset | | | 2.2.1.25. |
| | | | 2.2.1.26. | Muut | | | 2.2.1.26. |
| | | 2.2.2. | Maa Afrikassa | | 2.2.2. | 2.2.2. |
| | | | 2.2.2.01. | Algeria | | | 2.2.2.01. |
| | | | 2.2.2.02. | Angola | | | 2.2.2.02. |
| | | | 2.2.2.03. | Benin | | | 2.2.2.03. |
| | | | 2.2.2.04. | Botswana | | | 2.2.2.04. |
| | | | 2.2.2.05. | Burkina Faso | | | 2.2.2.05. |
| | | | 2.2.2.06. | Burundi | | | 2.2.2.06. |
| | | | 2.2.2.07. | Kamerun | | | 2.2.2.07. |
| | | | 2.2.2.08. | Kap Verde | | | 2.2.2.08. |
| | | | 2.2.2.09. | Keski-Afrikan tasavalta | | | 2.2.2.09. |
| | | | 2.2.2.10. | Tšad | | | 2.2.2.10. |
| | | | 2.2.2.11. | Komorit | | | 2.2.2.11. |
| | | | 2.2.2.12. | Kongo | | | 2.2.2.12. |
| | | | 2.2.2.13. | Norsunluurannikko | | | 2.2.2.13. |
| | | | 2.2.2.14. | Kongon demokraattinen tasavalta | | | 2.2.2.14. |
| | | | 2.2.2.15. | Djibouti | | | 2.2.2.15. |
| | | | 2.2.2.16. | Egypti | | | 2.2.2.16. |
| | | | 2.2.2.17. | Päiväntasaajan Guinea | | | 2.2.2.17. |
| | | | 2.2.2.18. | Eritrea | | | 2.2.2.18. |
| | | | 2.2.2.19. | Etiopia | | | 2.2.2.19. |
| | | | 2.2.2.20. | Gabon | | | 2.2.2.20. |
| | | | 2.2.2.21. | Gambia | | | 2.2.2.21. |
| | | | 2.2.2.22. | Ghana | | | 2.2.2.22. |
| | | | 2.2.2.23. | Guinea | | | 2.2.2.23. |
| | | | 2.2.2.24. | Guinea-Bissau | | | 2.2.2.24. |
| | | | 2.2.2.25. | Kenia | | | 2.2.2.25. |
| | | | 2.2.2.26. | Lesotho | | | 2.2.2.26. |
| | | | 2.2.2.27. | Liberia | | | 2.2.2.27. |
| | | | 2.2.2.28. | Libya | | | 2.2.2.28. |
| | | | 2.2.2.29. | Madagaskar | | | 2.2.2.29. |
| | | | 2.2.2.30. | Malawi | | | 2.2.2.30. |
| | | | 2.2.2.31. | Mali | | | 2.2.2.31. |
| | | | 2.2.2.32. | Mauritania | | | 2.2.2.32. |
| | | | 2.2.2.33. | Mauritius | | | 2.2.2.33. |
| | | | 2.2.2.34. | Mayotte | | | 2.2.2.34. |
| | | | 2.2.2.35. | Marokko | | | 2.2.2.35. |
| | | | 2.2.2.36. | Mosambik | | | 2.2.2.36. |
| | | | 2.2.2.37. | Namibia | | | 2.2.2.37. |
| | | | 2.2.2.38. | Niger | | | 2.2.2.38. |
| | | | 2.2.2.39. | Nigeria | | | 2.2.2.39. |
| | | | 2.2.2.40. | Ruanda | | | 2.2.2.40. |
| | | | 2.2.2.41. | Saint Helena | | | 2.2.2.41. |
| | | | 2.2.2.42. | São Tomé ja Príncipe | | | 2.2.2.42. |
| | | | 2.2.2.43. | Senegal | | | 2.2.2.43. |
| | | | 2.2.2.44. | Seychellit | | | 2.2.2.44. |
| | | | 2.2.2.45. | Sierra Leone | | | 2.2.2.45. |
| | | | 2.2.2.46. | Somalia | | | 2.2.2.46. |
| | | | 2.2.2.47. | Etelä-Afrikka | | | 2.2.2.47. |
| | | | 2.2.2.48. | Sudan | | | 2.2.2.48. |
| | | | 2.2.2.49. | Swazimaa | | | 2.2.2.49. |
| | | | 2.2.2.50. | Togo | | | 2.2.2.50. |
| | | | 2.2.2.51. | Tunisia | | | 2.2.2.51. |
| | | | 2.2.2.52. | Uganda | | | 2.2.2.52. |
| | | | 2.2.2.53. | Tansania | | | 2.2.2.53. |
| | | | 2.2.2.54. | Sambia | | | 2.2.2.54. |
| | | | 2.2.2.55. | Zimbabwe | | | 2.2.2.55. |
| | | 2.2.3. | Maa Karibialla, Etelä- tai Väli-Amerikassa | | 2.2.3. | 2.2.3. |
| | | | 2.2.3.01. | Anguilla | | | 2.2.3.01. |
| | | | 2.2.3.02. | Antigua ja Barbuda, | | | 2.2.3.02. |
| | | | 2.2.3.03. | Argentiina | | | 2.2.3.03. |
| | | | 2.2.3.04. | Aruba | | | 2.2.3.04. |
| | | | 2.2.3.05. | Bahama | | | 2.2.3.05. |
| | | | 2.2.3.06. | Barbados | | | 2.2.3.06. |
| | | | 2.2.3.07. | Belize | | | 2.2.3.07. |
| | | | 2.2.3.08. | Bermuda | | | 2.2.3.08. |
| | | | 2.2.3.09. | Bolivia | | | 2.2.3.09. |
| | | | 2.2.3.10. | Brasilia | | | 2.2.3.10. |
| | | | 2.2.3.11. | Brittiläiset Neitsytsaaret | | | 2.2.3.11. |
| | | | 2.2.3.12. | Caymansaaret | | | 2.2.3.12. |
| | | | 2.2.3.13. | Chile | | | 2.2.3.13. |
| | | | 2.2.3.14. | Kolumbia | | | 2.2.3.14. |
| | | | 2.2.3.15. | Costa Rica | | | 2.2.3.15. |
| | | | 2.2.3.16. | Kuuba | | | 2.2.3.16. |
| | | | 2.2.3.17. | Dominica | | | 2.2.3.17. |
| | | | 2.2.3.18. | Dominikaaninen tasavalta | | | 2.2.3.18. |
| | | | 2.2.3.19. | Ecuador | | | 2.2.3.19. |
| | | | 2.2.3.20. | El Salvador | | | 2.2.3.20. |
| | | | 2.2.3.21. | Falklandinsaaret | | | 2.2.3.21. |
| | | | 2.2.3.22. | Ranskan eteläiset alueet | | | 2.2.3.22. |
| | | | 2.2.3.23. | Grenada | | | 2.2.3.23. |
| | | | 2.2.3.24. | Guatemala | | | 2.2.3.24. |
| | | | 2.2.3.25. | Guyana | | | 2.2.3.25. |
| | | | 2.2.3.26. | Haiti | | | 2.2.3.26. |
| | | | 2.2.3.27. | Honduras | | | 2.2.3.27. |
| | | | 2.2.3.28. | Jamaika | | | 2.2.3.28. |
| | | | 2.2.3.29. | Meksiko | | | 2.2.3.29. |
| | | | 2.2.3.30. | Montserrat | | | 2.2.3.30. |
| | | | 2.2.3.31. | Alankomaiden Antillit | | | 2.2.3.31. |
| | | | 2.2.3.32. | Nicaragua | | | 2.2.3.32. |
| | | | 2.2.3.33. | Panama | | | 2.2.3.33. |
| | | | 2.2.3.34. | Paraguay | | | 2.2.3.34. |
| | | | 2.2.3.35. | Peru | | | 2.2.3.35. |
| | | | 2.2.3.36. | Saint Barthélémy | | | 2.2.3.36. |
| | | | 2.2.3.37. | Saint Kitts ja Nevis | | | 2.2.3.37. |
| | | | 2.2.3.38. | Saint Lucia | | | 2.2.3.38. |
| | | | 2.2.3.39. | Saint Martin | | | 2.2.3.39. |
| | | | 2.2.3.40. | Saint Pierre ja Miquelon. | | | 2.2.3.40. |
| | | | 2.2.3.41. | Saint Vincent ja Grenadiinit | | | 2.2.3.41. |
| | | | 2.2.3.42. | Suriname | | | 2.2.3.42. |
| | | | 2.2.3.43. | Trinidad ja Tobago | | | 2.2.3.43. |
| | | | 2.2.3.44. | Turks- ja Caicossaaret | | | 2.2.3.44. |
| | | | 2.2.3.45. | Uruguay | | | 2.2.3.45. |
| | | | 2.2.3.46. | Venezuela | | | 2.2.3.46. |
| | | 2.2.4. | Maa Pohjois-Amerikassa | | 2.2.4. | 2.2.4. |
| | | | 2.2.4.01. | Kanada | | | 2.2.4.01. |
| | | | 2.2.4.02. | Ei käytössä | | | 2.2.4.02. |
| | | | 2.2.4.03. | Amerikan yhdysvallat | | | 2.2.4.03. |
| | | 2.2.5. | Maa Aasiassa | | 2.2.5. | 2.2.5. |
| | | | 2.2.5.01. | Afganistan | | | 2.2.5.01. |
| | | | 2.2.5.02. | Armenia | | | 2.2.5.02. |
| | | | 2.2.5.03. | Azerbaidžan | | | 2.2.5.03. |
| | | | 2.2.5.04. | Bahrain | | | 2.2.5.04. |
| | | | 2.2.5.05. | Bangladesh | | | 2.2.5.05. |
| | | | 2.2.5.06. | Bhutan | | | 2.2.5.06. |
| | | | 2.2.5.07. | Brunei | | | 2.2.5.07. |
| | | | 2.2.5.08. | Kambodža | | | 2.2.5.08. |
| | | | 2.2.5.09. | Kiina | | | 2.2.5.09. |
| | | | 2.2.5.10. | Georgia | | | 2.2.5.10. |
| | | | 2.2.5.11. | Intia | | | 2.2.5.11. |
| | | | 2.2.5.12. | Indonesia | | | 2.2.5.12. |
| | | | 2.2.5.13. | Irak | | | 2.2.5.13. |
| | | | 2.2.5.14. | Iran | | | 2.2.5.14. |
| | | | 2.2.5.15. | Israel | | | 2.2.5.15. |
| | | | 2.2.5.16. | Japani | | | 2.2.5.16. |
| | | | 2.2.5.17. | Jordania | | | 2.2.5.17. |
| | | | 2.2.5.18. | Kazakstan | | | 2.2.5.18. |
| | | | 2.2.5.19. | Pohjois-Korea | | | 2.2.5.19. |
| | | | 2.2.5.20. | Korean tasavalta | | | 2.2.5.20. |
| | | | 2.2.5.21. | Kuwait | | | 2.2.5.21. |
| | | | 2.2.5.22. | Kirgisistan | | | 2.2.5.22. |
| | | | 2.2.5.23. | Laos | | | 2.2.5.23. |
| | | | 2.2.5.24. | Libanon | | | 2.2.5.24. |
| | | | 2.2.5.25. | Malesia | | | 2.2.5.25. |
| | | | 2.2.5.26. | Malediivit | | | 2.2.5.26. |
| | | | 2.2.5.27. | Mongolia | | | 2.2.5.27. |
| | | | 2.2.5.28. | Myanmar | | | 2.2.5.28. |
| | | | 2.2.5.29. | Nepal | | | 2.2.5.29. |
| | | | 2.2.5.30. | Oman | | | 2.2.5.30. |
| | | | 2.2.5.31. | Pakistan | | | 2.2.5.31. |
| | | | 2.2.5.32. | Filippiinit | | | 2.2.5.32. |
| | | | 2.2.5.33. | Qatar | | | 2.2.5.33. |
| | | | 2.2.5.34. | Saudi Arabia | | | 2.2.5.34. |
| | | | 2.2.5.35. | Singapore | | | 2.2.5.35. |
| | | | 2.2.5.36. | Sri Lanka | | | 2.2.5.36. |
| | | | 2.2.5.37. | Syria | | | 2.2.5.37. |
| | | | 2.2.5.38. | Taiwan | | | 2.2.5.38. |
| | | | 2.2.5.39. | Tadžikistan | | | 2.2.5.39. |
| | | | 2.2.5.40. | Thaimaa | | | 2.2.5.40. |
| | | | 2.2.5.41. | Timor-Leste | | | 2.2.5.41. |
| | | | 2.2.5.42. | Turkki | | | 2.2.5.42. |
| | | | 2.2.5.43. | Turkmenistan | | | 2.2.5.43. |
| | | | 2.2.5.44. | Arabiemiirikunnat | | | 2.2.5.44. |
| | | | 2.2.5.45. | Uzbekistan | | | 2.2.5.45. |
| | | | 2.2.5.46. | Vietnam | | | 2.2.5.46. |
| | | | 2.2.5.47. | Jemen | | | 2.2.5.47. |
| | | 2.2.6. | Maa Oseaniassa | | 2.2.6. | 2.2.6. |
| | | | 2.2.6.01. | Australia | | | 2.2.6.01. |
| | | | 2.2.6.02. | Mikronesia | | | 2.2.6.02. |
| | | | 2.2.6.03. | Fidži | | | 2.2.6.03. |
| | | | 2.2.6.04. | Ranskan Polynesia | | | 2.2.6.04. |
| | | | 2.2.6.05. | Kiribati | | | 2.2.6.05. |
| | | | 2.2.6.06. | Marshallinsaaret | | | 2.2.6.06. |
| | | | 2.2.6.07. | Nauru | | | 2.2.6.07. |
| | | | 2.2.6.08. | Uusi-Kaledonia | | | 2.2.6.08. |
| | | | 2.2.6.09. | Uusi-Seelanti | | | 2.2.6.09. |
| | | | 2.2.6.10. | Palau | | | 2.2.6.10. |
| | | | 2.2.6.11. | Papua-Uusi-Guinea | | | 2.2.6.11. |
| | | | 2.2.6.12. | Samoa | | | 2.2.6.12. |
| | | | 2.2.6.13. | Salomonsaaret | | | 2.2.6.13. |
| | | | 2.2.6.14. | Tonga | | | 2.2.6.14. |
| | | | 2.2.6.15. | Tuvalu | | | 2.2.6.15. |
| | | | 2.2.6.16. | Pitcairn | | | 2.2.6.16. |
| | | | 2.2.6.17. | Vanuatu | | | 2.2.6.17. |
| | | | 2.2.6.18. | Wallis ja Futuna | | | 2.2.6.18. |
| 3. | Valtioton | 3. | 3. | 3. |
| 4. | Ei ilmoitettu | 4. | 4. | 4. |

Kansalaisuus (maa)

COC.L.

COC.M.

COC.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

0.

1.

Tiedot toimittavan maan kansalaisuus

1.

1.

1.

2.

Ei tiedot toimittavan maan kansalaisuutta

2.

2.

2.

2.1.

Ei tiedot toimittavan maan kansalaisuutta mutta muun EU:n jäsenvaltion kansalaisuus

2.1.

2.1.

2.1.

2.1.01.

Belgia

2.1.01.

2.1.02.

Bulgaria

2.1.02.

2.1.03.

Tšekki

2.1.03.

2.1.04.

Tanska

2.1.04.

2.1.05.

Saksa

2.1.05.

2.1.06.

Viro

2.1.06.

2.1.07.

Irlanti

2.1.07.

2.1.08.

Kreikka

2.1.08.

2.1.09.

Espanja

2.1.09.

2.1.10.

Ranska

2.1.10.

2.1.11.

Italia

2.1.11.

2.1.12.

Kypros

2.1.12.

2.1.13.

Latvia

2.1.13.

2.1.14.

Liettua

2.1.14.

2.1.15.

Luxemburg

2.1.15.

2.1.16.

Unkari

2.1.16.

2.1.17.

Malta

2.1.17.

2.1.18.

Alankomaat

2.1.18.

2.1.19.

Itävalta

2.1.19.

2.1.20.

Puola

2.1.20.

2.1.21.

Portugali

2.1.21.

2.1.22.

Romania

2.1.22.

2.1.23.

Slovenia

2.1.23.

2.1.24.

Slovakia

2.1.24.

2.1.25.

Suomi

2.1.25.

2.1.26.

Ruotsi

2.1.26.

2.1.27.

Yhdistynyt kuningaskunta

2.1.27.

2.2.

EU:n ulkopuolisen maan kansalaisuus

2.2.

2.2.

2.2.

2.2.1.

Muu Euroopan maa

2.2.1.

2.2.1.

2.2.1.01.

Albania

2.2.1.01.

2.2.1.02.

Andorra

2.2.1.02.

2.2.1.03.

Valko-Venäjä

2.2.1.03.

2.2.1.04.

Kroatia

2.2.1.04.

2.2.1.05.

The Former Yugoslav Republic of Macedonia (4)

2.2.1.05.

2.2.1.06.

Ei käytössä

2.2.1.06.

2.2.1.07.

Guernsey

2.2.1.07.

2.2.1.08.

Islanti

2.2.1.08.

2.2.1.09.

Mansaari

2.2.1.09.

2.2.1.10.

Jersey

2.2.1.10.

2.2.1.11.

Ei käytössä

2.2.1.11.

2.2.1.12.

Liechtenstein

2.2.1.12.

2.2.1.13.

Moldova

2.2.1.13.

2.2.1.14.

Monaco

2.2.1.14.

2.2.1.15.

Montenegro

2.2.1.15.

2.2.1.16.

Norja

2.2.1.16.

2.2.1.17.

Bosnia ja Hertsegovina

2.2.1.17.

2.2.1.18.

Venäjän federaatio

2.2.1.18.

2.2.1.19.

San Marino

2.2.1.19.

2.2.1.20.

Sark

2.2.1.20.

2.2.1.21.

Serbia

2.2.1.21.

2.2.1.22.

Sveitsi

2.2.1.22.

2.2.1.23.

Ukraina

2.2.1.23.

2.2.1.24.

Vatikaani

2.2.1.24.

2.2.1.25.

Tunnustetut ei-kansalaiset

2.2.1.25.

2.2.1.26.

Muut

2.2.1.26.

2.2.2.

Maa Afrikassa

2.2.2.

2.2.2.

2.2.2.01.

Algeria

2.2.2.01.

2.2.2.02.

Angola

2.2.2.02.

2.2.2.03.

Benin

2.2.2.03.

2.2.2.04.

Botswana

2.2.2.04.

2.2.2.05.

Burkina Faso

2.2.2.05.

2.2.2.06.

Burundi

2.2.2.06.

2.2.2.07.

Kamerun

2.2.2.07.

2.2.2.08.

Kap Verde

2.2.2.08.

2.2.2.09.

Keski-Afrikan tasavalta

2.2.2.09.

2.2.2.10.

Tšad

2.2.2.10.

2.2.2.11.

Komorit

2.2.2.11.

2.2.2.12.

Kongo

2.2.2.12.

2.2.2.13.

Norsunluurannikko

2.2.2.13.

2.2.2.14.

Kongon demokraattinen tasavalta

2.2.2.14.

2.2.2.15.

Djibouti

2.2.2.15.

2.2.2.16.

Egypti

2.2.2.16.

2.2.2.17.

Päiväntasaajan Guinea

2.2.2.17.

2.2.2.18.

Eritrea

2.2.2.18.

2.2.2.19.

Etiopia

2.2.2.19.

2.2.2.20.

Gabon

2.2.2.20.

2.2.2.21.

Gambia

2.2.2.21.

2.2.2.22.

Ghana

2.2.2.22.

2.2.2.23.

Guinea

2.2.2.23.

2.2.2.24.

Guinea-Bissau

2.2.2.24.

2.2.2.25.

Kenia

2.2.2.25.

2.2.2.26.

Lesotho

2.2.2.26.

2.2.2.27.

Liberia

2.2.2.27.

2.2.2.28.

Libya

2.2.2.28.

2.2.2.29.

Madagaskar

2.2.2.29.

2.2.2.30.

Malawi

2.2.2.30.

2.2.2.31.

Mali

2.2.2.31.

2.2.2.32.

Mauritania

2.2.2.32.

2.2.2.33.

Mauritius

2.2.2.33.

2.2.2.34.

Mayotte

2.2.2.34.

2.2.2.35.

Marokko

2.2.2.35.

2.2.2.36.

Mosambik

2.2.2.36.

2.2.2.37.

Namibia

2.2.2.37.

2.2.2.38.

Niger

2.2.2.38.

2.2.2.39.

Nigeria

2.2.2.39.

2.2.2.40.

Ruanda

2.2.2.40.

2.2.2.41.

Saint Helena

2.2.2.41.

2.2.2.42.

São Tomé ja Príncipe

2.2.2.42.

2.2.2.43.

Senegal

2.2.2.43.

2.2.2.44.

Seychellit

2.2.2.44.

2.2.2.45.

Sierra Leone

2.2.2.45.

2.2.2.46.

Somalia

2.2.2.46.

2.2.2.47.

Etelä-Afrikka

2.2.2.47.

2.2.2.48.

Sudan

2.2.2.48.

2.2.2.49.

Swazimaa

2.2.2.49.

2.2.2.50.

Togo

2.2.2.50.

2.2.2.51.

Tunisia

2.2.2.51.

2.2.2.52.

Uganda

2.2.2.52.

2.2.2.53.

Tansania

2.2.2.53.

2.2.2.54.

Sambia

2.2.2.54.

2.2.2.55.

Zimbabwe

2.2.2.55.

2.2.3.

Maa Karibialla, Etelä- tai Väli-Amerikassa

2.2.3.

2.2.3.

2.2.3.01.

Anguilla

2.2.3.01.

2.2.3.02.

Antigua ja Barbuda,

2.2.3.02.

2.2.3.03.

Argentiina

2.2.3.03.

2.2.3.04.

Aruba

2.2.3.04.

2.2.3.05.

Bahama

2.2.3.05.

2.2.3.06.

Barbados

2.2.3.06.

2.2.3.07.

Belize

2.2.3.07.

2.2.3.08.

Bermuda

2.2.3.08.

2.2.3.09.

Bolivia

2.2.3.09.

2.2.3.10.

Brasilia

2.2.3.10.

2.2.3.11.

Brittiläiset Neitsytsaaret

2.2.3.11.

2.2.3.12.

Caymansaaret

2.2.3.12.

2.2.3.13.

Chile

2.2.3.13.

2.2.3.14.

Kolumbia

2.2.3.14.

2.2.3.15.

Costa Rica

2.2.3.15.

2.2.3.16.

Kuuba

2.2.3.16.

2.2.3.17.

Dominica

2.2.3.17.

2.2.3.18.

Dominikaaninen tasavalta

2.2.3.18.

2.2.3.19.

Ecuador

2.2.3.19.

2.2.3.20.

El Salvador

2.2.3.20.

2.2.3.21.

Falklandinsaaret

2.2.3.21.

2.2.3.22.

Ranskan eteläiset alueet

2.2.3.22.

2.2.3.23.

Grenada

2.2.3.23.

2.2.3.24.

Guatemala

2.2.3.24.

2.2.3.25.

Guyana

2.2.3.25.

2.2.3.26.

Haiti

2.2.3.26.

2.2.3.27.

Honduras

2.2.3.27.

2.2.3.28.

Jamaika

2.2.3.28.

2.2.3.29.

Meksiko

2.2.3.29.

2.2.3.30.

Montserrat

2.2.3.30.

2.2.3.31.

Alankomaiden Antillit

2.2.3.31.

2.2.3.32.

Nicaragua

2.2.3.32.

2.2.3.33.

Panama

2.2.3.33.

2.2.3.34.

Paraguay

2.2.3.34.

2.2.3.35.

Peru

2.2.3.35.

2.2.3.36.

Saint Barthélémy

2.2.3.36.

2.2.3.37.

Saint Kitts ja Nevis

2.2.3.37.

2.2.3.38.

Saint Lucia

2.2.3.38.

2.2.3.39.

Saint Martin

2.2.3.39.

2.2.3.40.

Saint Pierre ja Miquelon.

2.2.3.40.

2.2.3.41.

Saint Vincent ja Grenadiinit

2.2.3.41.

2.2.3.42.

Suriname

2.2.3.42.

2.2.3.43.

Trinidad ja Tobago

2.2.3.43.

2.2.3.44.

Turks- ja Caicossaaret

2.2.3.44.

2.2.3.45.

Uruguay

2.2.3.45.

2.2.3.46.

Venezuela

2.2.3.46.

2.2.4.

Maa Pohjois-Amerikassa

2.2.4.

2.2.4.

2.2.4.01.

Kanada

2.2.4.01.

2.2.4.02.

Ei käytössä

2.2.4.02.

2.2.4.03.

Amerikan yhdysvallat

2.2.4.03.

2.2.5.

Maa Aasiassa

2.2.5.

2.2.5.

2.2.5.01.

Afganistan

2.2.5.01.

2.2.5.02.

Armenia

2.2.5.02.

2.2.5.03.

Azerbaidžan

2.2.5.03.

2.2.5.04.

Bahrain

2.2.5.04.

2.2.5.05.

Bangladesh

2.2.5.05.

2.2.5.06.

Bhutan

2.2.5.06.

2.2.5.07.

Brunei

2.2.5.07.

2.2.5.08.

Kambodža

2.2.5.08.

2.2.5.09.

Kiina

2.2.5.09.

2.2.5.10.

Georgia

2.2.5.10.

2.2.5.11.

Intia

2.2.5.11.

2.2.5.12.

Indonesia

2.2.5.12.

2.2.5.13.

Irak

2.2.5.13.

2.2.5.14.

Iran

2.2.5.14.

2.2.5.15.

Israel

2.2.5.15.

2.2.5.16.

Japani

2.2.5.16.

2.2.5.17.

Jordania

2.2.5.17.

2.2.5.18.

Kazakstan

2.2.5.18.

2.2.5.19.

Pohjois-Korea

2.2.5.19.

2.2.5.20.

Korean tasavalta

2.2.5.20.

2.2.5.21.

Kuwait

2.2.5.21.

2.2.5.22.

Kirgisistan

2.2.5.22.

2.2.5.23.

Laos

2.2.5.23.

2.2.5.24.

Libanon

2.2.5.24.

2.2.5.25.

Malesia

2.2.5.25.

2.2.5.26.

Malediivit

2.2.5.26.

2.2.5.27.

Mongolia

2.2.5.27.

2.2.5.28.

Myanmar

2.2.5.28.

2.2.5.29.

Nepal

2.2.5.29.

2.2.5.30.

Oman

2.2.5.30.

2.2.5.31.

Pakistan

2.2.5.31.

2.2.5.32.

Filippiinit

2.2.5.32.

2.2.5.33.

Qatar

2.2.5.33.

2.2.5.34.

Saudi Arabia

2.2.5.34.

2.2.5.35.

Singapore

2.2.5.35.

2.2.5.36.

Sri Lanka

2.2.5.36.

2.2.5.37.

Syria

2.2.5.37.

2.2.5.38.

Taiwan

2.2.5.38.

2.2.5.39.

Tadžikistan

2.2.5.39.

2.2.5.40.

Thaimaa

2.2.5.40.

2.2.5.41.

Timor-Leste

2.2.5.41.

2.2.5.42.

Turkki

2.2.5.42.

2.2.5.43.

Turkmenistan

2.2.5.43.

2.2.5.44.

Arabiemiirikunnat

2.2.5.44.

2.2.5.45.

Uzbekistan

2.2.5.45.

2.2.5.46.

Vietnam

2.2.5.46.

2.2.5.47.

Jemen

2.2.5.47.

2.2.6.

Maa Oseaniassa

2.2.6.

2.2.6.

2.2.6.01.

Australia

2.2.6.01.

2.2.6.02.

Mikronesia

2.2.6.02.

2.2.6.03.

Fidži

2.2.6.03.

2.2.6.04.

Ranskan Polynesia

2.2.6.04.

2.2.6.05.

Kiribati

2.2.6.05.

2.2.6.06.

Marshallinsaaret

2.2.6.06.

2.2.6.07.

Nauru

2.2.6.07.

2.2.6.08.

Uusi-Kaledonia

2.2.6.08.

2.2.6.09.

Uusi-Seelanti

2.2.6.09.

2.2.6.10.

Palau

2.2.6.10.

2.2.6.11.

Papua-Uusi-Guinea

2.2.6.11.

2.2.6.12.

Samoa

2.2.6.12.

2.2.6.13.

Salomonsaaret

2.2.6.13.

2.2.6.14.

Tonga

2.2.6.14.

2.2.6.15.

Tuvalu

2.2.6.15.

2.2.6.16.

Pitcairn

2.2.6.16.

2.2.6.17.

Vanuatu

2.2.6.17.

2.2.6.18.

Wallis ja Futuna

2.2.6.18.

3.

Valtioton

3.

3.

3.

4.

Ei ilmoitettu

4.

4.

4.

”Kansalaisuuden (maan)” erittelyjen tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

”Kansalaisuuden (maan)” erittelyssä olevaa maiden luetteloa sovelletaan vain tilastoinnissa.

EU:n jäsenvaltioihin kuuluviin tiedot toimittaviin maihin ei sovelleta luokan ”Ei tiedot toimittavan maan kansalaisuutta mutta muun EU:n jäsenvaltion kansalaisuus” (COC.H.2.1.) alaluokkaa, joka viittaa kyseiseen jäsenvaltioon. EU:n jäsenvaltioiden ulkopuolisten tiedot toimittavien maiden osalta luokka ”Ei tiedot toimittavan maan kansalaisuutta mutta muun EU:n jäsenvaltion kansalaisuus” (COC.L.2.1., COC.M.2.1., COC.H.2.1.) muutetaan ”EU:n jäsenvaltion kansalaisuudeksi”.

Henkilöt, jotka eivät ole minkään maan kansalaisia eivätkä valtiottomia ja joilla on joitakin muttei kaikkia kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia ja velvollisuuksia, luokitellaan kohtaan ”Tunnustetut ei-kansalaiset” (COC.H.2.2.1.25.).

Aihealue: Mahdollinen asuminen ulkomailla ja maahansaapumisvuosi (vuodesta 1980 alkaen)

Saapumisvuosi on se kalenterivuosi, jona henkilö viimeksi vahvisti vakinaisen asumisen maassa. On toimitettava tiedot mieluummin viimeisimmästä saapumisvuodesta maahan kuin ensimmäisen saapumisen vuodesta (eli aihealue ”Maahansaapumisvuosi” ei anna tietoa muista kuin yhtäjaksoisista oleskeluista).

| Maahansaapumisvuosi (vuodesta 2000) | YAT. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Mahdollisesti asunut ulkomailla ja saapunut vuonna 2000 tai sen jälkeen | 1. |
| 2. | Asunut ulkomailla ja saapunut vuonna 1999 tai ennen tai ei koskaan asunut ulkomailla | 2. |
| 3. | Ei ilmoitettu | 3. |

Maahansaapumisvuosi (vuodesta 2000)

YAT.

0.

Yhteensä

0.

1.

Mahdollisesti asunut ulkomailla ja saapunut vuonna 2000 tai sen jälkeen

1.

2.

Asunut ulkomailla ja saapunut vuonna 1999 tai ennen tai ei koskaan asunut ulkomailla

2.

3.

Ei ilmoitettu

3.

”Maahansaapumisvuotta (vuoden 2000 jälkeen)” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

”Maahansaapumisvuotta (vuoden 2000 jälkeen)” koskevassa erittelyssä keskitytään kansainväliseen muuttoliikkeeseen vuoden 2000 jälkeen.

| Maahansaapumisvuosi (vuodesta 1980) | YAE.L. | YAE.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. |
| 1. | Mahdollisesti asunut ulkomailla ja saapunut vuonna 1980 tai sen jälkeen | 1. | 1. |
| | 1.1. | 2010–2011 | 1.1. | 1.1. |
| | | 1.1.1. | 2011 | | 1.1.1. |
| | | 1.1.2. | 2010 | | 1.1.2. |
| | 1.2. | 2005–2009 | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | 2009 | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | 2008 | | 1.2.2. |
| | | 1.2.3. | 2007 | | 1.2.3. |
| | | 1.2.4. | 2006 | | 1.2.4. |
| | | 1.2.5. | 2005 | | 1.2.5. |
| | 1.3. | 2000–2004 | 1.3. | 1.3. |
| | | 1.3.1. | 2004 | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | 2003 | | 1.3.2. |
| | | 1.3.3. | 2002 | | 1.3.3. |
| | | 1.3.4. | 2001 | | 1.3.4. |
| | | 1.3.5. | 2000 | | 1.3.5. |
| | 1.4. | 1995–1999 | 1.4. | 1.4. |
| | | 1.4.1. | 1999 | | 1.4.1. |
| | | 1.4.2. | 1998 | | 1.4.2. |
| | | 1.4.3. | 1997 | | 1.4.3. |
| | | 1.4.4. | 1996 | | 1.4.4. |
| | | 1.4.5. | 1995 | | 1.4.5. |
| | 1.5. | 1990–1994 | 1.5. | 1.5. |
| | | 1.5.1. | 1994 | | 1.5.1. |
| | | 1.5.2. | 1993 | | 1.5.2. |
| | | 1.5.3. | 1992 | | 1.5.3. |
| | | 1.5.4. | 1991 | | 1.5.4. |
| | | 1.5.5. | 1990 | | 1.5.5. |
| | 1.6. | 1985–1989 | 1.6. | 1.6. |
| | | 1.6.1. | 1989 | | 1.6.1. |
| | | 1.6.2. | 1988 | | 1.6.2. |
| | | 1.6.3. | 1987 | | 1.6.3. |
| | | 1.6.4. | 1986 | | 1.6.4. |
| | | 1.6.5. | 1985 | | 1.6.5. |
| | 1.7. | 1980–1984 | 1.7. | 1.7. |
| | | 1.7.1. | 1984 | | 1.7.1. |
| | | 1.7.2. | 1983 | | 1.7.2. |
| | | 1.7.3. | 1982 | | 1.7.3. |
| | | 1.7.4. | 1981 | | 1.7.4. |
| | | 1.7.5. | 1980 | | 1.7.5. |
| 2. | Asunut ulkomailla ja saapunut vuonna 1979 tai ennen tai ei koskaan asunut ulkomailla | 2. | 2. |
| | 2.1. | Mahdollisesti asunut ulkomailla ja saapunut vuonna 1979 tai ennen (vapaaehtoinen) | 2.1. | 2.1. |
| | 2.2. | Ei koskaan asunut ulkomailla (vapaaehtoinen) | 2.2. | 2.2. |
| 3. | Ei ilmoitettu | 3. | 3. |

Maahansaapumisvuosi (vuodesta 1980)

YAE.L.

YAE.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

1.

Mahdollisesti asunut ulkomailla ja saapunut vuonna 1980 tai sen jälkeen

1.

1.

1.1.

2010–2011

1.1.

1.1.

1.1.1.

2011

1.1.1.

1.1.2.

2010

1.1.2.

1.2.

2005–2009

1.2.

1.2.

1.2.1.

2009

1.2.1.

1.2.2.

2008

1.2.2.

1.2.3.

2007

1.2.3.

1.2.4.

2006

1.2.4.

1.2.5.

2005

1.2.5.

1.3.

2000–2004

1.3.

1.3.

1.3.1.

2004

1.3.1.

1.3.2.

2003

1.3.2.

1.3.3.

2002

1.3.3.

1.3.4.

2001

1.3.4.

1.3.5.

2000

1.3.5.

1.4.

1995–1999

1.4.

1.4.

1.4.1.

1999

1.4.1.

1.4.2.

1998

1.4.2.

1.4.3.

1997

1.4.3.

1.4.4.

1996

1.4.4.

1.4.5.

1995

1.4.5.

1.5.

1990–1994

1.5.

1.5.

1.5.1.

1994

1.5.1.

1.5.2.

1993

1.5.2.

1.5.3.

1992

1.5.3.

1.5.4.

1991

1.5.4.

1.5.5.

1990

1.5.5.

1.6.

1985–1989

1.6.

1.6.

1.6.1.

1989

1.6.1.

1.6.2.

1988

1.6.2.

1.6.3.

1987

1.6.3.

1.6.4.

1986

1.6.4.

1.6.5.

1985

1.6.5.

1.7.

1980–1984

1.7.

1.7.

1.7.1.

1984

1.7.1.

1.7.2.

1983

1.7.2.

1.7.3.

1982

1.7.3.

1.7.4.

1981

1.7.4.

1.7.5.

1980

1.7.5.

2.

Asunut ulkomailla ja saapunut vuonna 1979 tai ennen tai ei koskaan asunut ulkomailla

2.

2.

2.1.

Mahdollisesti asunut ulkomailla ja saapunut vuonna 1979 tai ennen (vapaaehtoinen)

2.1.

2.1.

2.2.

Ei koskaan asunut ulkomailla (vapaaehtoinen)

2.2.

2.2.

3.

Ei ilmoitettu

3.

3.

”Maahansaapumisvuotta (vuoden 1980 jälkeen)” koskevien erittelyjen tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

”Maahansaapumisvuotta (vuoden 1980 jälkeen)” koskevissa erittelyissä keskitytään kansainväliseen muuttoliikkeeseen vuoden 1980 jälkeen.

Vuotta 2011 koskevat tiedot viittaavat 1 päivän tammikuuta 2011 ja viitepäivän väliseen aikaan.

Aihealue:   Edellinen vakinainen asuinpaikka ja saapumispäivä nykyiseen asuinpaikkaan tai vakinainen asuinpaikka yksi vuosi ennen väestö- tai asuntolaskentaa

Nykyisen vakinaisen asuinpaikan ja vuotta ennen laskentaa olleen vakinaisen asuinpaikan välisestä suhteesta on toimitettava tiedot.

| Vakinainen asuinpaikka yksi vuosi ennen väestö- tai asuntolaskentaa | ROY. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Vakinainen asuinpaikka muuttumaton | 1. |
| 2. | Vakinainen asuinpaikka muuttunut | 2. |
| | 2.1. | Muuttanut tiedot toimittavan maan sisällä | 2.1. |
| | | 2.1.1. | Vakinainen asuinpaikka yksi vuosi ennen laskentaa samalla NUTS 3 -alueella kuin nykyinen vakinainen asuinpaikka | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | Vakinainen asuinpaikka yksi vuosi ennen laskentaa nykyisen vakinaisen asuinpaikan NUTS 3 -alueen ulkopuolella | 2.1.2. |
| | 2.2. | Muuttanut tiedot toimittavan maan ulkopuolelta | 2.2. |
| 3. | Ei ilmoitettu | 3. |
| 4. | Ei sovelleta | 4. |

Vakinainen asuinpaikka yksi vuosi ennen väestö- tai asuntolaskentaa

ROY.

0.

Yhteensä

0.

1.

Vakinainen asuinpaikka muuttumaton

1.

2.

Vakinainen asuinpaikka muuttunut

2.

2.1.

Muuttanut tiedot toimittavan maan sisällä

2.1.

2.1.1.

Vakinainen asuinpaikka yksi vuosi ennen laskentaa samalla NUTS 3 -alueella kuin nykyinen vakinainen asuinpaikka

2.1.1.

2.1.2.

Vakinainen asuinpaikka yksi vuosi ennen laskentaa nykyisen vakinaisen asuinpaikan NUTS 3 -alueen ulkopuolella

2.1.2.

2.2.

Muuttanut tiedot toimittavan maan ulkopuolelta

2.2.

3.

Ei ilmoitettu

3.

4.

Ei sovelleta

4.

”Vakinaista asuinpaikkaa yksi vuosi ennen väestö- tai asuntolaskentaa” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

”Vakinaista asuinpaikkaa yksi vuosi ennen väestö- tai asuntolaskentaa” koskevassa erittelyssä asuinpaikan muutoksen viittaavat vuotta ennen viitepäivää ja viitepäivän väliseen ajanjaksoon.

Alle 1-vuotiaat luokitellaan kohtaan ”Ei sovelleta” (ROY.4.).

Maat, jotka keräävät tietoja aihealueesta ”Edellinen vakinainen asuinpaikka ja saapumisajankohta nykyiseen asuinpaikkaan”, luokittelevat kaikki henkilöt, jotka ovat vaihtaneet vakinaista asuinpaikkaansa useammin kuin kerran vuoden sisällä ennen viitepäivää, edellisen vakinaisen asuinpaikan mukaan eli sen vakinaisen asuinpaikan mukaan, josta he muuttivat nykyiseen vakinaiseen asuinpaikkaan.

Aihealue: Kotitalouden asema

Jäsenvaltiot soveltavat yksityisten kotitalouksien tunnistamiseen ”taloudenpidon” käsitettä tai ellei se ole mahdollista, ”asuntokunnan” käsitettä.

1.   Taloudenpidon käsite

Taloudenpidon käsitteen mukaisesti yksityinen kotitalous on joko

| a) | yhden hengen kotitalous, jolloin kyseessä on yksi henkilö, joka elää yksin erillisessä asunnossa tai jolla on alivuokralaisena hallussaan erillinen huone (tai huoneita) asunnossa mutta joka ei muodosta yhdessä muiden asunnon asukkaiden kanssa jäljempänä määriteltyä monen hengen kotitaloutta tai |
| --- | --- |

a)

yhden hengen kotitalous, jolloin kyseessä on yksi henkilö, joka elää yksin erillisessä asunnossa tai jolla on alivuokralaisena hallussaan erillinen huone (tai huoneita) asunnossa mutta joka ei muodosta yhdessä muiden asunnon asukkaiden kanssa jäljempänä määriteltyä monen hengen kotitaloutta tai

| b) | monen hengen kotitalous, jolloin kyseessä on kahden tai useamman sellaisen henkilön ryhmä, jotka asuvat yhdessä koko asunnossa tai osassa sitä ja hankkivat yhdessä ruokaa ja mahdollisesti muita välttämättömyystarvikkeita. Ryhmän jäsenet voivat yhdistää tulonsa suuremmassa tai pienemmässä määrin. |
| --- | --- |

b)

monen hengen kotitalous, jolloin kyseessä on kahden tai useamman sellaisen henkilön ryhmä, jotka asuvat yhdessä koko asunnossa tai osassa sitä ja hankkivat yhdessä ruokaa ja mahdollisesti muita välttämättömyystarvikkeita. Ryhmän jäsenet voivat yhdistää tulonsa suuremmassa tai pienemmässä määrin.

2.   Asuntokunnan käsite

Asuntokunnan käsitteen mukaan kaikki asunnossa elävät henkilöt ovat saman kotitalouden jäseniä, joten yhtä käytössä olevaa asuntoa kohti on yksi kotitalous. Näin olleen asuntokunnan käsitteessä käytössä olevien asuntojen lukumäärä ja niitä käyttävien kotitalouksien määrä on sama ja asuntojen ja kotitalouksien sijaintipaikka on sama.

Luokka ”Yksityisessä kotitaloudessa elävät henkilöt” sisältää ”Henkilöt, jotka kuuluvat ydinperheeseen” (luokka 1.1.) ja ”Henkilöt, jotka eivät kuulu ydinperheeseen” (luokka 1.2.). Luokkaan ”Henkilöt, jotka kuuluvat ydinperheeseen” kuuluvat kaikki henkilöt, jotka kuuluvat yksityiseen kotitalouteen, joka sisältää ydinperheen, jonka jäseniä he ovat. Luokkaan ”Henkilöt, jotka eivät kuulu ydinperheeseen” kuuluvat kaikki henkilöt, jotka joko kuuluvat muun kuin perheen muodostamaan kotitalouteen tai perheen muodostamaan kotitalouteen olematta kyseisen kotitalouden minkään ydinperheen jäseniä.

| Kotitalouden asema | HST.L. | HST.M. | HST.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Yksityisessä kotitaloudessa elävät henkilöt | 1. | 1. | 1. |
| | 1.1. | Henkilöt, jotka kuuluvat ydinperheeseen | | 1.1. | 1.1. |
| | | 1.1.1. | Henkilöt, jotka muodostavat naimisissa olevan pariskunnan | | | 1.1.1. |
| | | | 1.1.1.1. | Henkilöt, jotka muodostavat aviomiehestä/aviovaimosta koostuvan pariskunnan (vapaaehtoinen) | | | 1.1.1.1. |
| | | | 1.1.1.2. | Henkilöt, jotka muodostavat samaa sukupuolta olevan pariskunnan (vapaaehtoinen) | | | 1.1.1.2. |
| | | 1.1.2. | Puolisot, jotka ovat rekisteröidyssä parisuhteessa | | | 1.1.2. |
| | | | 1.1.2.1. | Puolisot, jotka ovat rekisteröidyssä parisuhteessa vastakkaisen sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen) | | | 1.1.2.1. |
| | | | 1.1.2.2. | Puolisot, jotka ovat rekisteröidyssä parisuhteessa saman sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen) | | | 1.1.2.2. |
| | | 1.1.3. | Puolisot, jotka ovat avoliitossa | | | 1.1.3. |
| | | | 1.1.3.1. | Puolisot, jotka ovat avoliitossa vastakkaisen sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen) | | | 1.1.3.1. |
| | | | 1.1.3.2. | Puolisot, jotka ovat avoliitossa saman sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen) | | | 1.1.3.2. |
| | | 1.1.4. | Yksinhuoltajat | | | 1.1.4. |
| | | 1.1.5. | Pojat/tyttäret | | | 1.1.5. |
| | | | 1.1.5.1. | Ei yksinhuoltajan (vapaaehtoinen) | | | 1.1.5.1. |
| | | | 1.1.5.2. | Yksinhuoltajan (vapaaehtoinen) | | | 1.1.5.2. |
| | 1.2. | Henkilöt, jotka eivät kuulu ydinperheeseen | | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | Yksin asuvat | | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | Ei yksin asuvat | | | 1.2.2. |
| | | | 1.2.2.1. | Henkilöt, jotka asuvat kotitaloudessa sukulais(t)en kanssa (vapaaehtoinen) | | | 1.2.2.1. |
| | | | 1.2.2.2. | Henkilöt, jotka asuvat kotitaloudessa yksinomaan muiden kuin sukulais(t)en kanssa (vapaaehtoinen) | | | 1.2.2.2. |
| | 1.3. | Henkilöt, jotka asuvat yksityisessä kotitaloudessa, mutta luokkaa ei ilmoitettu | | 1.3. | 1.3. |
| 2. | Henkilöt, jotka eivät asu yksityisessä kotitaloudessa | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | Henkilöt, jotka elävät laitoskotitaloudessa | | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.1. | Henkilöt, jotka eivät kuulu ydinperheeseen (vapaaehtoinen) | | | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | Henkilöt, jotka kuuluvat ydinperheeseen (vapaaehtoinen) | | | 2.1.2. |
| | | | 2.1.2.1. | Puolisot (vapaaehtoinen) | | | 2.1.2.1. |
| | | | 2.1.2.2. | Yksinhuoltajat (vapaaehtoinen) | | | 2.1.2.2. |
| | | | 2.1.2.3. | Pojat/tyttäret (vapaaehtoinen) | | | 2.1.2.3. |
| | 2.2. | Ensisijaisesti kodittomat henkilöt | | 2.2. | 2.2. |
| | 2.3. | Henkilöt, jotka eivät asu yksityisessä kotitaloudessa, mutta luokkaa ei ilmoitettu | | 2.3. | 2.3. |

Kotitalouden asema

HST.L.

HST.M.

HST.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

0.

1.

Yksityisessä kotitaloudessa elävät henkilöt

1.

1.

1.

1.1.

Henkilöt, jotka kuuluvat ydinperheeseen

1.1.

1.1.

1.1.1.

Henkilöt, jotka muodostavat naimisissa olevan pariskunnan

1.1.1.

1.1.1.1.

Henkilöt, jotka muodostavat aviomiehestä/aviovaimosta koostuvan pariskunnan (vapaaehtoinen)

1.1.1.1.

1.1.1.2.

Henkilöt, jotka muodostavat samaa sukupuolta olevan pariskunnan (vapaaehtoinen)

1.1.1.2.

1.1.2.

Puolisot, jotka ovat rekisteröidyssä parisuhteessa

1.1.2.

1.1.2.1.

Puolisot, jotka ovat rekisteröidyssä parisuhteessa vastakkaisen sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen)

1.1.2.1.

1.1.2.2.

Puolisot, jotka ovat rekisteröidyssä parisuhteessa saman sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen)

1.1.2.2.

1.1.3.

Puolisot, jotka ovat avoliitossa

1.1.3.

1.1.3.1.

Puolisot, jotka ovat avoliitossa vastakkaisen sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen)

1.1.3.1.

1.1.3.2.

Puolisot, jotka ovat avoliitossa saman sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen)

1.1.3.2.

1.1.4.

Yksinhuoltajat

1.1.4.

1.1.5.

Pojat/tyttäret

1.1.5.

1.1.5.1.

Ei yksinhuoltajan (vapaaehtoinen)

1.1.5.1.

1.1.5.2.

Yksinhuoltajan (vapaaehtoinen)

1.1.5.2.

1.2.

Henkilöt, jotka eivät kuulu ydinperheeseen

1.2.

1.2.

1.2.1.

Yksin asuvat

1.2.1.

1.2.2.

Ei yksin asuvat

1.2.2.

1.2.2.1.

Henkilöt, jotka asuvat kotitaloudessa sukulais(t)en kanssa (vapaaehtoinen)

1.2.2.1.

1.2.2.2.

Henkilöt, jotka asuvat kotitaloudessa yksinomaan muiden kuin sukulais(t)en kanssa (vapaaehtoinen)

1.2.2.2.

1.3.

Henkilöt, jotka asuvat yksityisessä kotitaloudessa, mutta luokkaa ei ilmoitettu

1.3.

1.3.

2.

Henkilöt, jotka eivät asu yksityisessä kotitaloudessa

2.

2.

2.

2.1.

Henkilöt, jotka elävät laitoskotitaloudessa

2.1.

2.1.

2.1.1.

Henkilöt, jotka eivät kuulu ydinperheeseen (vapaaehtoinen)

2.1.1.

2.1.2.

Henkilöt, jotka kuuluvat ydinperheeseen (vapaaehtoinen)

2.1.2.

2.1.2.1.

Puolisot (vapaaehtoinen)

2.1.2.1.

2.1.2.2.

Yksinhuoltajat (vapaaehtoinen)

2.1.2.2.

2.1.2.3.

Pojat/tyttäret (vapaaehtoinen)

2.1.2.3.

2.2.

Ensisijaisesti kodittomat henkilöt

2.2.

2.2.

2.3.

Henkilöt, jotka eivät asu yksityisessä kotitaloudessa, mutta luokkaa ei ilmoitettu

2.3.

2.3.

”Kotitalouden asemaa” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Muun kuin perheen muodostama kotitalous voi olla yhden hengen kotitalous (”Yksin asuva” (HST.H.1.2.1.)) tai monen hengen kotitalous, jossa ei ole ydinperhettä. Luokkaan ”Ei yksin asuva” (HST.H.1.2.2.) kuuluvat henkilöt, jotka elävät joko monen hengen kotitaloudessa ilman ydinperhettä tai perhekotitaloudessa olematta kyseisen kotitalouden minkään ydinperheen jäseniä. Henkilöt, jotka kuuluvat isovanhempien ja lastenlasten muodostamaan kotitalouteen eivätkä ole kyseisen kotitalouden minkään ydinperheen jäseniä, luokitellaan vapaaehtoiseen luokkaan ”Henkilöt, jotka asuvat kotitaloudessa sukulais(t)en kanssa” (HST.H.1.2.2.1.).

Termi ”poika/tytär” määritellään kuten ”lapsi” aihealueen ”Perheasema” kuvauksessa.

”Aviomiehen/aviovaimon muodostama pariskunta” tarkoittaa vastakkaisen sukupuolen kanssa naimisissa olevaa pariskuntaa.

”Rekisteröity parisuhde” määritellään kuten aihealueen ”Siviilisääty (oikeudellinen)” kuvauksessa. ”Avoliitto” määritellään kuten aihealueen ”Perheasema” kuvauksessa.

Luokkaan ”Puolisot” (HST.H.2.1.2.1.) kuuluvat ”Henkilöt, jotka muodostavat naimisissa olevan pariskunnan”, ”Puolisot rekisteröidyssä parisuhteessa” ja ”Puolisot avoliitossa”.

”Ensisijaisesti kodittomat henkilöt” (HST.H.2.2.) ovat henkilöitä, jotka asuvat kadulla ilman suojaa, jotka voitaisiin määritellä asuintiloiksi aihealueen ”Asuintilan tyyppi” kuvauksessa olevan määritelmän mukaan.

Aihealue: Perheasema

Ydinperhe on määritelty suppeasti siten, että kyseessä on kaksi tai useampia henkilöitä, jotka kuuluvat samaan kotitalouteen ja jotka ovat suhteessa toisiinsa aviomiehenä ja aviovaimona, puolisoina rekisteröidyssä parisuhteessa, puolisoina avoliitossa tai vanhempana ja lapsena. Näin ollen perheeseen kuuluu pariskunta ilman lapsia, pariskunta jolla on yksi tai useampia lapsia tai yksinhuoltaja jolla on yksi tai useampia lapsia. Tämä perheen käsite rajoittaa lasten ja aikuisten väliset suhteet suoraan (ensimmäisen asteen) eli vanhempien ja lasten väliseen suhteeseen.

Lapsella (pojalla/tyttärellä) tarkoitetaan omaa poikaa tai tytärtä, poika- tai tytärpuolta taikka adoptoitua poikaa tai tytärtä (iästä tai siviilisäädystä riippumatta), joka asuu vakinaisesti vähintään yhden vanhemman kotitaloudessa ja jolla ei ole puolisoa tai omia lapsia samassa kotitaloudessa. Kasvattilapsia ei lasketa mukaan. Poikaa tai tytärtä, joka asuu aviopuolison, rekisteröidyn puolison, avopuolison tai yhden tai useamman lapsen kanssa, ei pidetä lapsena. Lapsen, joka asuu vuorotellen kahdessa paikassa (esimerkiksi jos vanhemmat ovat eronneet), kotitaloutena pidetään sitä, jossa hän asuu suurimman osan ajasta. Jos lapsi asuu molempien vanhempien kanssa yhtä pitkän ajan, kotitalous on se, jossa lapsi on laskentahetkellä.

Termiä pariskunta käytetään avioliitossa, rekisteröidyssä parisuhteessa ja avoliitossa olevista pariskunnista. ”Rekisteröity parisuhde” määritellään kuten aihealueen ”Siviilisääty (oikeudellinen)” kuvauksessa.

Kahden henkilön katsotaan olevan avoliitossa, kun he

| — | kuuluvat samaan kotitalouteen ja |
| --- | --- |

—

kuuluvat samaan kotitalouteen ja

| — | ovat avioliiton kaltaisessa suhteessa toistensa kanssa ja |
| --- | --- |

—

ovat avioliiton kaltaisessa suhteessa toistensa kanssa ja

| — | eivät ole naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa toistensa kanssa. |
| --- | --- |

—

eivät ole naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa toistensa kanssa.

”Isovanhempien ja lastenlasten muodostamat kotitaloudet” (eli kotitaloudet, joissa on isovanhempi tai isovanhemmat ja yksi tai useampia lastenlapsia muttei näiden lastenlasten vanhempia) eivät kuulu perheen määritelmään.

Henkilöiden erotteleminen vastakkaista sukupuolta ja samaa sukupuolta olevissa pariskunnissa on vapaaehtoista. ”Aviomiehen/aviovaimon muodostama pariskunta” tarkoittaa vastakkaisen sukupuolen kanssa naimisissa olevaa pariskuntaa.

| Perheasema | FST.L. | FST.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. |
| 1. | Puolisot | 1. | 1. |
| | 1.1. | Henkilöt, jotka muodostavat naimisissa olevan pariskunnan | | 1.1. |
| | | 1.1.1. | Henkilöt, jotka muodostavat aviomiehestä/aviovaimosta koostuvan pariskunnan (vapaaehtoinen) | | 1.1.1. |
| | | 1.1.2. | Henkilöt, jotka muodostavat samaa sukupuolta olevan pariskunnan (vapaaehtoinen) | | 1.1.2. |
| | 1.2. | Puolisot, jotka ovat rekisteröidyssä parisuhteessa | | 1.2. |
| | | 1.2.1. | Puolisot, jotka ovat rekisteröidyssä parisuhteessa vastakkaisen sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen) | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | Puolisot, jotka ovat rekisteröidyssä parisuhteessa saman sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen) | | 1.2.2. |
| | 1.3. | Puolisot, jotka ovat avoliitossa | | 1.3. |
| | | 1.3.1. | Puolisot, jotka ovat avoliitossa vastakkaisen sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen) | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | Puolisot, jotka ovat avoliitossa saman sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen) | | 1.3.2. |
| 2. | Yksinhuoltajat | 2. | 2. |
| 3. | Pojat/tyttäret | 3. | 3. |
| | 3.1. | Ei yksinhuoltajan (vapaaehtoinen) | | 3.1. |
| | 3.2. | Yksinhuoltajan (vapaaehtoinen) | | 3.2. |
| 4. | Ei ilmoitettu | 4. | 4. |
| 5. | Ei sovelleta | 5. | 5. |

Perheasema

FST.L.

FST.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

1.

Puolisot

1.

1.

1.1.

Henkilöt, jotka muodostavat naimisissa olevan pariskunnan

1.1.

1.1.1.

Henkilöt, jotka muodostavat aviomiehestä/aviovaimosta koostuvan pariskunnan (vapaaehtoinen)

1.1.1.

1.1.2.

Henkilöt, jotka muodostavat samaa sukupuolta olevan pariskunnan (vapaaehtoinen)

1.1.2.

1.2.

Puolisot, jotka ovat rekisteröidyssä parisuhteessa

1.2.

1.2.1.

Puolisot, jotka ovat rekisteröidyssä parisuhteessa vastakkaisen sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen)

1.2.1.

1.2.2.

Puolisot, jotka ovat rekisteröidyssä parisuhteessa saman sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen)

1.2.2.

1.3.

Puolisot, jotka ovat avoliitossa

1.3.

1.3.1.

Puolisot, jotka ovat avoliitossa vastakkaisen sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen)

1.3.1.

1.3.2.

Puolisot, jotka ovat avoliitossa saman sukupuolen kanssa (vapaaehtoinen)

1.3.2.

2.

Yksinhuoltajat

2.

2.

3.

Pojat/tyttäret

3.

3.

3.1.

Ei yksinhuoltajan (vapaaehtoinen)

3.1.

3.2.

Yksinhuoltajan (vapaaehtoinen)

3.2.

4.

Ei ilmoitettu

4.

4.

5.

Ei sovelleta

5.

5.

”Perheasemaa” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Luokkaan ”Puolisot” (FST.L.1.) kuuluvat ”Henkilöt, jotka muodostavat naimisissa olevan pariskunnan”, ”Puolisot rekisteröidyssä parisuhteessa” ja ”Puolisot avoliitossa”.

Henkilöt, jotka eivät asu ydinperheessä, luokitellaan kohtaan ”Ei sovelleta” (FST.L.5., FST.H.5.).

Aihealue: Ydinperheen tyyppi

Perhekäsitteiden ominaisuuksia ja määritelmiä termeille ”ydinperhe”, ”lapsi”, ”pariskunta” ja ”avoliitto”, jotka annettiin aihealueessa ”Perheasema”, sovelletaan myös aihealueessa ”Ydinperheen tyyppi”.

| Ydinperheen tyyppi | TFN.L. | TFN.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. |
| 1. | Naimisissa olevan pariskunnan muodostamat perheet | 1. | 1. |
| | 1.1. | Naimisissa olevan pariskunnan muodostamat perheet, joilla ei ole kotona asuvia lapsia | | 1.1. |
| | | 1.1.1. | Aviomiehen/aviovaimon muodostamat perheet (vapaaehtoinen) | | 1.1.1. |
| | | 1.1.2. | Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen) | | 1.1.2. |
| | 1.2. | Naimisissa olevan pariskunnan muodostamat perheet, joilla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi | | 1.2. |
| | | 1.2.1. | Aviomiehen/aviovaimon muodostamat perheet (vapaaehtoinen) | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen) | | 1.2.2. |
| | 1.3. | Naimisissa olevan pariskunnan muodostavat perheet, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias | | 1.3. |
| | | 1.3.1. | Aviomiehen/aviovaimon muodostamat perheet (vapaaehtoinen) | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen) | | 1.3.2. |
| 2. | Rekisteröidyssä parisuhteessa olevan pariskunnan muodostamat perheet | 2. | 2. |
| | 2.1. | Rekisteröidyssä parisuhteessa oleva pariskunta, jolla ei ole kotona asuvia lapsia | | 2.1. |
| | | 2.1.1. | Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen) | | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen) | | 2.1.2. |
| | 2.2. | Rekisteröidyssä parisuhteessa oleva pariskunta, jolla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi | | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen) | | 2.2.1. |
| | | 2.2.2. | Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen) | | 2.2.2. |
| | 2.3. | Rekisteröidyssä parisuhteessa oleva pariskunta, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias | | 2.3. |
| | | 2.3.1. | Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen) | | 2.3.1. |
| | | 2.3.2. | Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen) | | 2.3.2. |
| 3. | Avoliitossa olevan pariskunnan muodostamat perheet | 3. | 3. |
| | 3.1. | Avoliitossa oleva pariskunta, jolla ei ole kotona asuvia lapsia | | 3.1. |
| | | 3.1.1. | Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen) | | 3.1.1. |
| | | 3.1.2. | Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen) | | 3.1.2. |
| | 3.2. | Avoliitossa oleva pariskunta, jolla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi | | 3.2. |
| | | 3.2.1. | Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen) | | 3.2.1. |
| | | 3.2.2. | Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen) | | 3.2.2. |
| | 3.3. | Avoliitossa oleva pariskunta, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias | | 3.3. |
| | | 3.3.1. | Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen) | | 3.3.1. |
| | | 3.3.2. | Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen) | | 3.3.2. |
| 4. | Yksinhuoltajaisän muodostamat perheet | 4. | 4. |
| | 4.1. | Yksinhuoltajaisän muodostamat perheet, joilla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi | | 4.1. |
| | 4.2. | Yksinhuoltajaisän muodostamat perheet, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias | | 4.2. |
| 5. | Yksinhuoltajaäidin muodostamat perheet | 5. | 5. |
| | 5.1. | Yksinhuoltajaäidin muodostamat perheet, joilla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi | | 5.1. |
| | 5.2. | Yksinhuoltajaäidin muodostamat perheet, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias | | 5.2. |

Ydinperheen tyyppi

TFN.L.

TFN.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

1.

Naimisissa olevan pariskunnan muodostamat perheet

1.

1.

1.1.

Naimisissa olevan pariskunnan muodostamat perheet, joilla ei ole kotona asuvia lapsia

1.1.

1.1.1.

Aviomiehen/aviovaimon muodostamat perheet (vapaaehtoinen)

1.1.1.

1.1.2.

Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen)

1.1.2.

1.2.

Naimisissa olevan pariskunnan muodostamat perheet, joilla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi

1.2.

1.2.1.

Aviomiehen/aviovaimon muodostamat perheet (vapaaehtoinen)

1.2.1.

1.2.2.

Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen)

1.2.2.

1.3.

Naimisissa olevan pariskunnan muodostavat perheet, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias

1.3.

1.3.1.

Aviomiehen/aviovaimon muodostamat perheet (vapaaehtoinen)

1.3.1.

1.3.2.

Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen)

1.3.2.

2.

Rekisteröidyssä parisuhteessa olevan pariskunnan muodostamat perheet

2.

2.

2.1.

Rekisteröidyssä parisuhteessa oleva pariskunta, jolla ei ole kotona asuvia lapsia

2.1.

2.1.1.

Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen)

2.1.1.

2.1.2.

Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen)

2.1.2.

2.2.

Rekisteröidyssä parisuhteessa oleva pariskunta, jolla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi

2.2.

2.2.1.

Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen)

2.2.1.

2.2.2.

Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen)

2.2.2.

2.3.

Rekisteröidyssä parisuhteessa oleva pariskunta, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias

2.3.

2.3.1.

Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen)

2.3.1.

2.3.2.

Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen)

2.3.2.

3.

Avoliitossa olevan pariskunnan muodostamat perheet

3.

3.

3.1.

Avoliitossa oleva pariskunta, jolla ei ole kotona asuvia lapsia

3.1.

3.1.1.

Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen)

3.1.1.

3.1.2.

Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen)

3.1.2.

3.2.

Avoliitossa oleva pariskunta, jolla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi

3.2.

3.2.1.

Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen)

3.2.1.

3.2.2.

Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen)

3.2.2.

3.3.

Avoliitossa oleva pariskunta, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias

3.3.

3.3.1.

Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen)

3.3.1.

3.3.2.

Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat perheet (vapaaehtoinen)

3.3.2.

4.

Yksinhuoltajaisän muodostamat perheet

4.

4.

4.1.

Yksinhuoltajaisän muodostamat perheet, joilla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi

4.1.

4.2.

Yksinhuoltajaisän muodostamat perheet, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias

4.2.

5.

Yksinhuoltajaäidin muodostamat perheet

5.

5.

5.1.

Yksinhuoltajaäidin muodostamat perheet, joilla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi

5.1.

5.2.

Yksinhuoltajaäidin muodostamat perheet, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias

5.2.

”Ydinperheen tyyppiä” koskevien erittelyjen tarkoituksena on eritellä ”ydinperheitä” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Ydinperheen koko

Aihealueessa ”Perheasema” annettua määritelmää termille ”ydinperhe” sovelletaan myös aihealueessa ”Ydinperheen koko”.

| Ydinperheen koko | SFN.L. | SFN.M. | SFN.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. | 0. |
| 1. | 2 henkeä | 1. | 1. | 1. |
| 2. | 3–5 henkeä | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | 3 henkeä | | 2.1. | 2.1. |
| | 2.2. | 4 henkeä | | 2.2. | 2.2. |
| | 2.3. | 5 henkeä | | 2.3. | 2.3. |
| 3. | vähintään 6 henkeä | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | 6–10 henkeä | | 3.1. | 3.1. |
| | | 3.1.1. | 6 henkeä | | | 3.1.1. |
| | | 3.1.2. | 7 henkeä | | | 3.1.2. |
| | | 3.1.3. | 8 henkeä | | | 3.1.3. |
| | | 3.1.4. | 9 henkeä | | | 3.1.4. |
| | | 3.1.5. | 10 henkeä | | | 3.1.5. |
| | 3.2. | vähintään 11 henkeä | | 3.2. | 3.2. |

Ydinperheen koko

SFN.L.

SFN.M.

SFN.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

0.

1.

2 henkeä

1.

1.

1.

2.

3–5 henkeä

2.

2.

2.

2.1.

3 henkeä

2.1.

2.1.

2.2.

4 henkeä

2.2.

2.2.

2.3.

5 henkeä

2.3.

2.3.

3.

vähintään 6 henkeä

3.

3.

3.

3.1.

6–10 henkeä

3.1.

3.1.

3.1.1.

6 henkeä

3.1.1.

3.1.2.

7 henkeä

3.1.2.

3.1.3.

8 henkeä

3.1.3.

3.1.4.

9 henkeä

3.1.4.

3.1.5.

10 henkeä

3.1.5.

3.2.

vähintään 11 henkeä

3.2.

3.2.

”Ydinperheen kokoa” koskevien erittelyjen tarkoituksena on eritellä ”ydinperheitä” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Yksityisen kotitalouden tyyppi

Aihealueessa ”Kotitalouden asema” annettuja ominaisuuksia sovelletaan myös aihealueessa ”Yksityisen kotitalouden tyyppi”.

| Yksityisen kotitalouden tyyppi | TPH.L. | TPH.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. |
| 1. | Muun kuin perheen muodostamat kotitaloudet | 1. | 1. |
| | 1.1. | Yhden hengen kotitaloudet | 1.1. | 1.1. |
| | 1.2. | Monen hengen kotitaloudet | 1.2. | 1.2. |
| 2. | Yhden perheen muodostamat kotitaloudet | 2. | 2. |
| | 2.1. | Naimisissa olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet | | 2.1. |
| | | 2.1.1. | Naimisissa olevat pariskunnat, joilla ei ole kotona asuvia lapsia | | 2.1.1. |
| | | | 2.1.1.1. | Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen) | | 2.1.1.1. |
| | | | 2.1.1.2. | Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen) | | 2.1.1.2. |
| | | 2.1.2. | Naimisissa olevat pariskunnat, joilla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi | | 2.1.2. |
| | | | 2.1.2.1. | Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen) | | 2.1.2.1. |
| | | | 2.1.2.2. | Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen) | | 2.1.2.2. |
| | | 2.1.3. | Naimisissa olevat pariskunnat, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias | | 2.1.3. |
| | | | 2.1.3.1 | Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen) | | 2.1.3.1. |
| | | | 2.1.3.2 | Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen) | | 2.1.3.2. |
| | 2.2. | Rekisteröidyssä parisuhteessa olevien muodostamat kotitaloudet | | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Rekisteröidyssä parisuhteessa oleva pariskunta, jolla ei ole kotona asuvia lapsia | | 2.2.1. |
| | | | 2.2.1.1. | Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen) | | 2.2.1.1. |
| | | | 2.2.1.2. | Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen) | | 2.2.1.2. |
| | | 2.2.2. | Rekisteröidyssä parisuhteessa oleva pariskunta, jolla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi | | 2.2.2. |
| | | | 2.2.2.1. | Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen) | | 2.2.2.1. |
| | | | 2.2.2.2. | Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen) | | 2.2.2.2. |
| | | 2.2.3. | Rekisteröidyssä parisuhteessa oleva pariskunta, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias | | 2.2.3. |
| | | | 2.2.3.1. | Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen) | | 2.2.3.1. |
| | | | 2.2.3.2. | Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen) | | 2.2.3.2. |
| | 2.3. | Avoliitossa olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet | | 2.3. |
| | | 2.3.1. | Avoliitossa oleva pariskunta, jolla ei ole kotona asuvia lapsia | | 2.3.1. |
| | | | 2.3.1.1. | Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen) | | 2.3.1.1. |
| | | | 2.3.1.2. | Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen) | | 2.3.1.2. |
| | | 2.3.2. | Avoliitossa oleva pariskunta, jolla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi | | 2.3.2. |
| | | | 2.3.2.1. | Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen) | | 2.3.2.1. |
| | | | 2.3.2.2. | Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen) | | 2.3.2.2. |
| | | 2.3.3. | Avoliitossa oleva pariskunta, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias | | 2.3.3. |
| | | | 2.3.3.1. | Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen) | | 2.3.3.1. |
| | | | 2.3.3.2. | Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen) | | 2.3.3.2. |
| | 2.4. | Yksinhuoltajaisän muodostamat kotitaloudet | | 2.4. |
| | | 2.4.1. | Yksinhuoltajaisän muodostamat kotitaloudet, joilla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi | | 2.4.1. |
| | | 2.4.2. | Yksinhuoltajaisän muodostamat kotitaloudet, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias | | 2.4.2. |
| | 2.5. | Yksinhuoltajaäidin muodostamat kotitaloudet | | 2.5. |
| | | 2.5.1. | Yksinhuoltajaäidin muodostamat kotitaloudet, joilla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi | | 2.5.1. |
| | | 2.5.2. | Yksinhuoltajaäidin muodostamat kotitaloudet, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias | | 2.5.2. |
| 3. | Kahden tai useamman perheen muodostamat kotitaloudet | 3. | 3. |

Yksityisen kotitalouden tyyppi

TPH.L.

TPH.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

1.

Muun kuin perheen muodostamat kotitaloudet

1.

1.

1.1.

Yhden hengen kotitaloudet

1.1.

1.1.

1.2.

Monen hengen kotitaloudet

1.2.

1.2.

2.

Yhden perheen muodostamat kotitaloudet

2.

2.

2.1.

Naimisissa olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet

2.1.

2.1.1.

Naimisissa olevat pariskunnat, joilla ei ole kotona asuvia lapsia

2.1.1.

2.1.1.1.

Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen)

2.1.1.1.

2.1.1.2.

Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen)

2.1.1.2.

2.1.2.

Naimisissa olevat pariskunnat, joilla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi

2.1.2.

2.1.2.1.

Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen)

2.1.2.1.

2.1.2.2.

Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen)

2.1.2.2.

2.1.3.

Naimisissa olevat pariskunnat, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias

2.1.3.

2.1.3.1

Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen)

2.1.3.1.

2.1.3.2

Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen)

2.1.3.2.

2.2.

Rekisteröidyssä parisuhteessa olevien muodostamat kotitaloudet

2.2.

2.2.1.

Rekisteröidyssä parisuhteessa oleva pariskunta, jolla ei ole kotona asuvia lapsia

2.2.1.

2.2.1.1.

Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen)

2.2.1.1.

2.2.1.2.

Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen)

2.2.1.2.

2.2.2.

Rekisteröidyssä parisuhteessa oleva pariskunta, jolla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi

2.2.2.

2.2.2.1.

Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen)

2.2.2.1.

2.2.2.2.

Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen)

2.2.2.2.

2.2.3.

Rekisteröidyssä parisuhteessa oleva pariskunta, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias

2.2.3.

2.2.3.1.

Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen)

2.2.3.1.

2.2.3.2.

Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen)

2.2.3.2.

2.3.

Avoliitossa olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet

2.3.

2.3.1.

Avoliitossa oleva pariskunta, jolla ei ole kotona asuvia lapsia

2.3.1.

2.3.1.1.

Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen)

2.3.1.1.

2.3.1.2.

Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen)

2.3.1.2.

2.3.2.

Avoliitossa oleva pariskunta, jolla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi

2.3.2.

2.3.2.1.

Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen)

2.3.2.1.

2.3.2.2.

Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen)

2.3.2.2.

2.3.3.

Avoliitossa oleva pariskunta, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias

2.3.3.

2.3.3.1.

Vastakkaista sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen)

2.3.3.1.

2.3.3.2.

Samaa sukupuolta olevan pariskunnan muodostamat kotitaloudet (vapaaehtoinen)

2.3.3.2.

2.4.

Yksinhuoltajaisän muodostamat kotitaloudet

2.4.

2.4.1.

Yksinhuoltajaisän muodostamat kotitaloudet, joilla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi

2.4.1.

2.4.2.

Yksinhuoltajaisän muodostamat kotitaloudet, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias

2.4.2.

2.5.

Yksinhuoltajaäidin muodostamat kotitaloudet

2.5.

2.5.1.

Yksinhuoltajaäidin muodostamat kotitaloudet, joilla on vähintään yksi alle 25-vuotias kotona asuva lapsi

2.5.1.

2.5.2.

Yksinhuoltajaäidin muodostamat kotitaloudet, nuorin kotona asuva lapsi vähintään 25-vuotias

2.5.2.

3.

Kahden tai useamman perheen muodostamat kotitaloudet

3.

3.

”Yksityisen kotitalouden tyyppiä” koskevien erittelyjen tarkoituksena on eritellä ”yksityisiä kotitalouksia” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Yksityisen kotitalouden koko

Kotitalouden käsitettä koskevia ominaisuuksia, jotka annettiin aihealueessa ”Kotitalouden asema”, sovelletaan myös aihealueessa Yksityisen kotitalouden koko.

| Yksityisen kotitalouden koko | SPH.L. | SPH.M. | SPH.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. | 0. |
| 1. | 1 henki | 1. | 1. | 1. |
| 2. | 2 henkeä | 2. | 2. | 2. |
| 3. | 3–5 henkeä | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | 3 henkeä | | 3.1. | 3.1. |
| | 3.2. | 4 henkeä | | 3.2. | 3.2. |
| | 3.3. | 5 henkeä | | 3.3. | 3.3. |
| 4. | vähintään 6 henkeä | 4. | 4. | 4. |
| | 4.1. | 6–10 henkeä | | 4.1. | 4.1. |
| | | 4.1.1. | 6 henkeä | | | 4.1.1. |
| | | 4.1.2. | 7 henkeä | | | 4.1.2. |
| | | 4.1.3. | 8 henkeä | | | 4.1.3. |
| | | 4.1.4. | 9 henkeä | | | 4.1.4. |
| | | 4.1.5. | 10 henkeä | | | 4.1.5. |
| | 4.2. | vähintään 11 henkeä. | | 4.2. | 4.2. |

Yksityisen kotitalouden koko

SPH.L.

SPH.M.

SPH.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

0.

1.

1 henki

1.

1.

1.

2.

2 henkeä

2.

2.

2.

3.

3–5 henkeä

3.

3.

3.

3.1.

3 henkeä

3.1.

3.1.

3.2.

4 henkeä

3.2.

3.2.

3.3.

5 henkeä

3.3.

3.3.

4.

vähintään 6 henkeä

4.

4.

4.

4.1.

6–10 henkeä

4.1.

4.1.

4.1.1.

6 henkeä

4.1.1.

4.1.2.

7 henkeä

4.1.2.

4.1.3.

8 henkeä

4.1.3.

4.1.4.

9 henkeä

4.1.4.

4.1.5.

10 henkeä

4.1.5.

4.2.

vähintään 11 henkeä.

4.2.

4.2.

”Yksityisen kotitalouden kokoa” koskevien erittelyjen tarkoituksena on eritellä ”yksityisiä kotitalouksia” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Kotitalouksien asunnon hallintaperuste

Aihealue ”Kotitalouksien asunnon hallintaperuste” viittaa järjestelyihin, joiden mukaisesti yksityinen kotitalous asuu koko asunnossa tai osassa sitä.

| Kotitalouksien asunnon hallintaperuste | TSH. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Kotitaloudet, joiden jäsenistä ainakin yksi on asunnon omistaja | 1. |
| 2. | Kotitaloudet, joiden jäsenistä ainakin yksi on koko asunnon tai sen osan vuokraaja | 2. |
| 3. | Kotitaloudet, jotka asuvat koko asunnossa tai osassa sitä muun hallintaperusteen mukaisesti | 3. |
| 4. | Ei ilmoitettu | 4. |

Kotitalouksien asunnon hallintaperuste

TSH.

0.

Yhteensä

0.

1.

Kotitaloudet, joiden jäsenistä ainakin yksi on asunnon omistaja

1.

2.

Kotitaloudet, joiden jäsenistä ainakin yksi on koko asunnon tai sen osan vuokraaja

2.

3.

Kotitaloudet, jotka asuvat koko asunnossa tai osassa sitä muun hallintaperusteen mukaisesti

3.

4.

Ei ilmoitettu

4.

”Kotitalouksien asunnon hallintaperustetta” koskevien erittelyjen tarkoituksena on eritellä ”yksityisiä kotitalouksia” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Kotitaloudet, jotka ovat maksamassa kiinnelainaa asunnosta, jossa asuvat, tai ostamassa asuntoaan ajan mittaan muun rahoitusjärjestelyn perusteella, luokitellaan kohtaan ”Kotitaloudet, joiden jäsenistä ainakin yksi on asunnon omistaja” (TSH.1.).

Kotitaloudet, joiden jäsenistä ainakin yksi on asunnon omistaja ja ainakin yksi jäsen koko asunnon tai sen osana vuokralaisena, luokitellaan kohtaan ”Kotitaloudet, joiden jäsenistä ainakin yksi on asunnon omistaja” (TSH.1.).

Aihealue: Asumisjärjestelyt

Aihealue ”Asumisjärjestelyt” kattaa koko väestön ja viittaa asuntotyyppiin, jossa henkilö yleensä asuu väestö- tai asuntolaskennan aikana. Tämä kattaa kaikki henkilöt, jotka ovat vakinaisia asukkaita eri tyyppisissä asuintiloissa tai joilla ei ole vakinaista asuinpaikkaa ja jotka oleskelevat tilapäisesti jonkin tyyppisissä asuintiloissa tai jotka ovat asunnottomia, nukkuvat yöt ulkosalla tai kodittomien suojissa väestö- tai asuntolaskennan aikana.

Asukkaita ovat henkilöt, joiden vakinainen asuinpaikka on eri kohdissa luetelluissa paikoissa.

”Tavanomaiset asunnot” ovat rakenteellisesti erillisiä ja itsenäisiä tiloja tietyissä sijaintipaikoissa, ja ne on tarkoitettu pysyviksi ihmisasumuksiksi ja viitepäivänä

| a) | niitä käytetään asuntona tai |
| --- | --- |

a)

niitä käytetään asuntona tai

| b) | ne ovat tyhjillään tai |
| --- | --- |

b)

ne ovat tyhjillään tai

| c) | ne on varattu kausittaiseen tai toissijaiseen käyttöön. |
| --- | --- |

c)

ne on varattu kausittaiseen tai toissijaiseen käyttöön.

”Erillisellä” tarkoitetaan seinien ympäröimää ja ulko- tai sisäkaton kattamaa erottavaa tilaa yhtä tai useampaa henkilöä varten. ”Itsenäinen” tarkoittaa sitä, että asuntoon on suora pääsy kadulta tai portaikosta, käytävästä tai pihasta.

”Muita asuntoja” ovat mökit, hökkelit, asuntovaunut, asuntolaivat, ladot, myllyt, luolat tai muut suojat, joita käytetään ihmisasumuksena väestö- tai asuntolaskennan aikana riippumatta siitä, onko ne tarkoitettu ihmisasumuksiksi.

”Kollektiivisilla asuintiloilla” tarkoitetaan tiloja, jotka on tarkoitettu suurten ihmisryhmien tai useiden kotitalouksien asuttaviksi ja jotka ovat vähintään yhden henkilön vakinaisena asuinpaikkana väestö- tai asuntolaskennan aikana.

”Käytössä olevat tavanomaiset asunnot”, muut asunnot ja kollektiiviset asuintilat muodostavat yhdessä ”asuintilat”. ”Asuintilan” on oltava vähintään yhden henkilön vakinainen asuinpaikka.

Käytössä olevien tavanomaisten asuntojen ja muiden asuntojen yhteissumma edustaa ”asuntoja”.

Kodittomia (henkilöitä, jotka eivät ole vakinaisia asukkaita missään asuintilojen ryhmässä) voivat olla henkilöt, jotka asuvat kadulla ilman suojaa, joka voisi kuulua asuintilojen piiriin (ensisijaiset kodittomat), tai henkilöt, jotka muuttavat usein tilapäisestä asunnosta toiseen (toissijaiset kodittomat).

| Asumisjärjestelyt | HAR.L. | HAR.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. |
| 1. | Asukkaat, jotka asuvat tavanomaisessa asunnossa tai kollektiivisissa asuintiloissa | 1. | 1. |
| | 1.1. | Asukkaat, jotka asuvat tavanomaisessa asunnossa | 1.1. | 1.1. |
| | 1.2. | Asukkaat, jotka asuvat kollektiivisissa asuintiloissa | 1.2. | 1.2. |
| 2. | Asukkaat, jotka asuvat muussa asunnossa, ja kodittomat | 2. | 2. |
| | 2.1. | Asukkaat, jotka asuvat muussa asunnossa | | 2.1. |
| | 2.2 | Kodittomat | | 2.2. |
| 3. | Ei ilmoitettu | 3. | 3. |

Asumisjärjestelyt

HAR.L.

HAR.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

1.

Asukkaat, jotka asuvat tavanomaisessa asunnossa tai kollektiivisissa asuintiloissa

1.

1.

1.1.

Asukkaat, jotka asuvat tavanomaisessa asunnossa

1.1.

1.1.

1.2.

Asukkaat, jotka asuvat kollektiivisissa asuintiloissa

1.2.

1.2.

2.

Asukkaat, jotka asuvat muussa asunnossa, ja kodittomat

2.

2.

2.1.

Asukkaat, jotka asuvat muussa asunnossa

2.1.

2.2

Kodittomat

2.2.

3.

Ei ilmoitettu

3.

3.

”Asumisjärjestelyjä” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä henkilöihin viittaavat yhteissummat tai välisummat.

Erittelyssä HAR.L. luokat ”Yhteensä” (HAR.L.0.) sekä ”Asukkaat, jotka asuvat muussa asunnossa, ja kodittomat” (HAR.L.2.) ovat vapaaehtoisia.

Aihealue: Asuintilojen tyyppi

Asuintiloilla tarkoitetaan asuntoa, joka on yhden tai useamman henkilön vakinainen asuinpaikka. Termit ”Tavanomainen asunto”, ”Muu asunto” ja ”Kollektiiviset asuintilat” on määritelty samoin kuin aihealueessa ”Asumisjärjestelyt”.

| Asuintilojen tyyppi | TLQ. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Käytössä oleva tavanomainen asunto | 1. |
| 2. | Muu asunto | 2. |
| 3. | Kollektiiviset asuintilat | 3. |
| 4. | Ei ilmoitettu | 4. |

Asuintilojen tyyppi

TLQ.

0.

Yhteensä

0.

1.

Käytössä oleva tavanomainen asunto

1.

2.

Muu asunto

2.

3.

Kollektiiviset asuintilat

3.

4.

Ei ilmoitettu

4.

”Asuintilojen tyyppiä” koskevien erittelyjen tarkoituksena on eritellä ”asuintiloja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Tavanomaisten asuntojen asumiskäyttötilanne

”Käytössä olevat tavanomaiset asunnot” ovat tavanomaisia asuntoja, jotka ovat yhden tai useamman henkilön vakinaisena asuinpaikkana väestö- tai asuntolaskennan aikana. ”Ei käytössä olevat tavanomaiset asunnot” ovat tavanomaisia asuntoja, jotka eivät ole yhdenkään henkilön vakinaisena asuinpaikkana väestö- tai asuntolaskennan aikana.

| Tavanomaisten asuntojen asumiskäyttötilanne | OCS. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Käytössä oleva tavanomainen asunto | 1. |
| 2. | Ei käytössä oleva tavanomainen asunto | 2. |
| | 2.1. | Kausittaiseen tai toissijaiseen käyttöön varattu asunto (vapaaehtoinen) | 2.1. |
| | 2.2. | Tyhjillään oleva asunto (vapaaehtoinen) | 2.2. |
| 3. | Ei ilmoitettu | 3. |

Tavanomaisten asuntojen asumiskäyttötilanne

OCS.

0.

Yhteensä

0.

1.

Käytössä oleva tavanomainen asunto

1.

2.

Ei käytössä oleva tavanomainen asunto

2.

2.1.

Kausittaiseen tai toissijaiseen käyttöön varattu asunto (vapaaehtoinen)

2.1.

2.2.

Tyhjillään oleva asunto (vapaaehtoinen)

2.2.

3.

Ei ilmoitettu

3.

”Tavanomaisten asuntojen asumiskäyttötilannetta” koskevien erittelyjen tarkoituksena on eritellä ”tavanomaisia asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Tavanomaiset asunnot, joissa on läsnä henkilöitä mutta joita ei oteta huomioon väestö- tai asuntolaskennassa, luokitellaan kohtaan ”Kausittaiseen tai toissijaiseen käyttöön varattu asunto” (OCS.2.1.).

Aihealue: Omistustyyppi

Aihealueella ”Omistustyyppi” tarkoitetaan asunnon omistajuutta eikä sen maa-alueen omistajuutta, jolla asunto sijaitsee.

”Omistajan käytössä olevia asuntoja” ovat asunnot, joissa ainakin yksi asunnon käyttäjistä omistaa koko asunnon tai osan siitä.

”Yhteisomistajuudella” tarkoitetaan omistajuutta asunnon yhteisomistuksen puitteissa.

”Vuokra-asuntoja” ovat asunnot, joissa vähintään yksi asukas maksaa vuokraa asunnon käytöstä eikä yksikään asukas omistaa koko asuntoa tai osaa siitä.

| Omistustyyppi | OWS. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Omistajan käytössä oleva asunto | 1. |
| 2. | Yhteisomistajuudessa oleva asunto | 2. |
| 3. | Vuokra-asunto | 3. |
| 4. | Asunto, jolla on muu omistustyyppi | 4. |
| 5. | Ei ilmoitettu | 5. |
| 6. | Ei sovelleta | 6. |

Omistustyyppi

OWS.

0.

Yhteensä

0.

1.

Omistajan käytössä oleva asunto

1.

2.

Yhteisomistajuudessa oleva asunto

2.

3.

Vuokra-asunto

3.

4.

Asunto, jolla on muu omistustyyppi

4.

5.

Ei ilmoitettu

5.

6.

Ei sovelleta

6.

”Omistustyyppiä” koskevien erittelyjen tarkoituksena on eritellä ”tavanomaisia asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Ei käytössä olevat tavanomaiset asunnot luokitellaan kohtaan ”Ei sovelleta” (OWS.6.).

Aihealue: Asukkaiden lukumäärä

Asunnon asukkaiden lukumäärä on niiden henkilöiden lukumäärä, joille asunto on vakinainen asuinpaikka.

| Asukkaiden lukumäärä | NOC.L. | NOC.M. | NOC.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. | 0. | 0. |
| 1. | 1 henki | 1. | 1. | 1. |
| 2. | 2 henkeä | 2. | 2. | 2. |
| 3. | 3–5 henkeä | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | 3 henkeä | | 3.1. | 3.1. |
| | 3.2. | 4 henkeä | | 3.2. | 3.2. |
| | 3.3 | 5 henkeä | | 3.3. | 3.3. |
| 4. | vähintään 6 henkeä | 4. | 4. | 4. |
| | 4.1. | 6–10 henkeä | | 4.1. | 4.1. |
| | | 4.1.1. | 6 henkeä | | | 4.1.1. |
| | | 4.1.2. | 7 henkeä | | | 4.1.2. |
| | | 4.1.3. | 8 henkeä | | | 4.1.3. |
| | | 4.1.4. | 9 henkeä | | | 4.1.4. |
| | | 4.1.5. | 10 henkeä | | | 4.1.5. |
| | 4.2. | vähintään 11 henkeä. | | 4.2. | 4.2. |

Asukkaiden lukumäärä

NOC.L.

NOC.M.

NOC.H.

0.

Yhteensä

0.

0.

0.

1.

1 henki

1.

1.

1.

2.

2 henkeä

2.

2.

2.

3.

3–5 henkeä

3.

3.

3.

3.1.

3 henkeä

3.1.

3.1.

3.2.

4 henkeä

3.2.

3.2.

3.3

5 henkeä

3.3.

3.3.

4.

vähintään 6 henkeä

4.

4.

4.

4.1.

6–10 henkeä

4.1.

4.1.

4.1.1.

6 henkeä

4.1.1.

4.1.2.

7 henkeä

4.1.2.

4.1.3.

8 henkeä

4.1.3.

4.1.4.

9 henkeä

4.1.4.

4.1.5.

10 henkeä

4.1.5.

4.2.

vähintään 11 henkeä.

4.2.

4.2.

”Asukkaiden lukumäärää” koskevien erittelyjen tarkoituksena on eritellä ”asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Asuntojen hyötypinta-ala ja/tai huoneiden lukumäärä

Hyötypinta-alaksi määritellään

| — | pinta-ala, joka on laskettu asuntoa rajoittavien seinien sisäpinnoista; huomioon ei oteta kellareita eikä ullakkoja, joissa ei voi asua, eikä monen asunnon rakennuksissa yhteisiä tiloja tai |
| --- | --- |

—

pinta-ala, joka on laskettu asuntoa rajoittavien seinien sisäpinnoista; huomioon ei oteta kellareita eikä ullakkoja, joissa ei voi asua, eikä monen asunnon rakennuksissa yhteisiä tiloja tai

| — | kaikkien niiden huoneiden kokonaispinta-ala, jotka kuuluvat ”huoneen” määritelmään. |
| --- | --- |

—

kaikkien niiden huoneiden kokonaispinta-ala, jotka kuuluvat ”huoneen” määritelmään.

”Huoneeksi” määritellään asunnossa tila, jota rajoittavat lattiasta sisä- tai ulkokattoon ulottuvat seinät ja joka on kooltaan riittävän suuri, jotta sinne mahtuu aikuisen sänky (vähintään 4 neliömetriä), ja jonka korkeus on vähintään 2 metriä suurimmaksi osaksi.

Jäsenvaltioiden on toimitettava ”hyötypinta-alaan” perustuvat tiedot tai jos tämä ei ole mahdollista, ”huoneiden lukumäärään” perustuvat tiedot.

| Hyötypinta-ala | UFS. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Alle 30 neliömetriä | 1. |
| 2. | 30 – alle 40 neliömetriä | 2. |
| 3. | 40 – alle 50 neliömetriä | 3. |
| 4. | 50 – alle 60 neliömetriä | 4. |
| 5. | 60 – alle 80 neliömetriä | 5. |
| 6. | 80 – alle 100 neliömetriä | 6. |
| 7. | 100 – alle 120 neliömetriä | 7. |
| 8. | 120 – alle 150 neliömetriä | 8. |
| 9. | Vähintään 150 neliömetriä | 9. |
| 10. | Ei ilmoitettu | 10. |

Hyötypinta-ala

UFS.

0.

Yhteensä

0.

1.

Alle 30 neliömetriä

1.

2.

30 – alle 40 neliömetriä

2.

3.

40 – alle 50 neliömetriä

3.

4.

50 – alle 60 neliömetriä

4.

5.

60 – alle 80 neliömetriä

5.

6.

80 – alle 100 neliömetriä

6.

7.

100 – alle 120 neliömetriä

7.

8.

120 – alle 150 neliömetriä

8.

9.

Vähintään 150 neliömetriä

9.

10.

Ei ilmoitettu

10.

”Hyötypinta-alaa” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä ”asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat. Sitä voidaan käyttää myös erittelemään ”tavanomaisia asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

| Huoneiden lukumäärä | NOR. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | 1 huone | 1. |
| 2. | 2 huonetta | 2. |
| 3. | 3 huonetta | 3. |
| 4. | 4 huonetta | 4. |
| 5. | 5 huonetta | 5. |
| 6. | 6 huonetta | 6. |
| 7. | 7 huonetta | 7. |
| 8. | 8 huonetta | 8. |
| 9. | 9 huonetta ja enemmän | 9. |
| 10. | Ei ilmoitettu | 10. |

Huoneiden lukumäärä

NOR.

0.

Yhteensä

0.

1.

1 huone

1.

2.

2 huonetta

2.

3.

3 huonetta

3.

4.

4 huonetta

4.

5.

5 huonetta

5.

6.

6 huonetta

6.

7.

7 huonetta

7.

8.

8 huonetta

8.

9.

9 huonetta ja enemmän

9.

10.

Ei ilmoitettu

10.

”Huoneiden lukumäärää” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä ”asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat. Sitä voidaan käyttää myös erittelemään ”tavanomaisia asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Asumisväljyysnormi

Aihealue ”Asumisväljyysnormi” liittyy hyötypinta-alaan neliömetreinä tai huoneiden lukumäärään suhteutettuna asukkaiden lukumäärään, joka täsmennetään aihealueessa ”Asukkaiden lukumäärä”.

Jäsenvaltioiden on toimitettava asumisväljyysnormia koskevat tiedot ”hyötypinta-alan” perusteella tai jos tämä ei ole mahdollista, ”huoneiden lukumäärän” perusteella.

| Asumisväljyys (pinta-ala) | DFS. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Alle 10 neliömetriä asukasta kohti | 1. |
| 2. | 10 – alle 15 neliömetriä asukasta kohti | 2. |
| 3. | 15 – alle 20 neliömetriä asukasta kohti | 3. |
| 4. | 20 – alle 30 neliömetriä asukasta kohti | 4. |
| 5. | 30 – alle 40 neliömetriä asukasta kohti | 5. |
| 6. | 40 – alle 60 neliömetriä asukasta kohti | 6. |
| 7. | 60 – alle 80 neliömetriä asukasta kohti | 7. |
| 8. | Vähintään 80 neliömetriä asukasta kohti | 8. |
| 9. | Ei ilmoitettu | 9. |

Asumisväljyys (pinta-ala)

DFS.

0.

Yhteensä

0.

1.

Alle 10 neliömetriä asukasta kohti

1.

2.

10 – alle 15 neliömetriä asukasta kohti

2.

3.

15 – alle 20 neliömetriä asukasta kohti

3.

4.

20 – alle 30 neliömetriä asukasta kohti

4.

5.

30 – alle 40 neliömetriä asukasta kohti

5.

6.

40 – alle 60 neliömetriä asukasta kohti

6.

7.

60 – alle 80 neliömetriä asukasta kohti

7.

8.

Vähintään 80 neliömetriä asukasta kohti

8.

9.

Ei ilmoitettu

9.

”Asumisväljyyttä (pinta-ala)” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä ”asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

| Asumisväljyys (huoneiden lukumäärä) | DRM. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Alle 0,5 huonetta asukasta kohti | 1. |
| 2. | 0,5 – alle 1,0 huonetta asukasta kohti | 2. |
| 3. | 1,0 – alle 1,25 huonetta asukasta kohti | 3. |
| 4. | 1,25 – alle 1,5 huonetta asukasta kohti | 4. |
| 5. | 1,5 – alle 2,0 huonetta asukasta kohti | 5. |
| 6. | 2,0 – alle 2,5 huonetta asukasta kohti | 6. |
| 7. | 2,5 – alle 3,0 huonetta asukasta kohti | 7. |
| 8. | Vähintään 3,0 huonetta asukasta kohti | 8. |
| 9. | Ei ilmoitettu | 9. |

Asumisväljyys (huoneiden lukumäärä)

DRM.

0.

Yhteensä

0.

1.

Alle 0,5 huonetta asukasta kohti

1.

2.

0,5 – alle 1,0 huonetta asukasta kohti

2.

3.

1,0 – alle 1,25 huonetta asukasta kohti

3.

4.

1,25 – alle 1,5 huonetta asukasta kohti

4.

5.

1,5 – alle 2,0 huonetta asukasta kohti

5.

6.

2,0 – alle 2,5 huonetta asukasta kohti

6.

7.

2,5 – alle 3,0 huonetta asukasta kohti

7.

8.

Vähintään 3,0 huonetta asukasta kohti

8.

9.

Ei ilmoitettu

9.

”Asumisväljyyttä (huoneiden lukumäärä)” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä ”asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Vesihuoltojärjestelmä

| Vesihuoltojärjestelmä | WSS. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Asunnossa vesijohtovesi | 1. |
| 2. | Asunnossa ei vesijohtovettä | 2. |
| 3. | Ei ilmoitettu | 3. |

Vesihuoltojärjestelmä

WSS.

0.

Yhteensä

0.

1.

Asunnossa vesijohtovesi

1.

2.

Asunnossa ei vesijohtovettä

2.

3.

Ei ilmoitettu

3.

”Vesihuoltojärjestelmää” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä ”asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat. Sitä voidaan käyttää myös erittelemään ”tavanomaisia asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: WC-tilat

| WC-tilat | TOI. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Asunnossa sisä-WC | 1. |
| 2. | Asunnossa ei sisä-WC:tä | 2. |
| 3. | Ei ilmoitettu | 3. |

WC-tilat

TOI.

0.

Yhteensä

0.

1.

Asunnossa sisä-WC

1.

2.

Asunnossa ei sisä-WC:tä

2.

3.

Ei ilmoitettu

3.

”WC-tiloja” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä ”asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat. Sitä voidaan käyttää myös erittelemään ”tavanomaisia asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Kylpyhuone

Kylpyhuone on tila, joka on tarkoitettu koko vartalon pesemistä varten ja jossa on suihkutilat.

| Kylpyhuone | BAT. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Asunnossa kiinteä kylpy tai suihku | 1. |
| 2. | Asunnossa ei kiinteää kylpyä tai suihkua | 2. |
| 3. | Ei ilmoitettu | 3. |

Kylpyhuone

BAT.

0.

Yhteensä

0.

1.

Asunnossa kiinteä kylpy tai suihku

1.

2.

Asunnossa ei kiinteää kylpyä tai suihkua

2.

3.

Ei ilmoitettu

3.

”Kylpyhuonetta” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä ”asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat. Sitä voidaan käyttää myös erittelemään ”tavanomaisia asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Lämmitystyyppi

Asunnossa katsotaan olevan keskuslämmitys, jos lämpö saadaan joko sähkö- tai kaukolämpölaitoksesta, tai rakennuksessa tai asunnossa olevasta lämmitykseen tarkoitetusta laitteistosta riippumatta käytetystä energialähteestä.

| Lämmitystyyppi | TOH. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Keskuslämmitys | 1. |
| 2. | Ei keskuslämmitystä | 2. |
| 3. | Ei ilmoitettu | 3. |

Lämmitystyyppi

TOH.

0.

Yhteensä

0.

1.

Keskuslämmitys

1.

2.

Ei keskuslämmitystä

2.

3.

Ei ilmoitettu

3.

”Lämmitystyyppiä” koskevan erittelyn tarkoituksena on eritellä ”asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat. Sitä voidaan käyttää myös erittelemään ”tavanomaisia asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Asunnot rakennustyypeittäin

Aihealueessa ”Asunnot rakennustyypeittäin” viitataan asuntojen lukumäärään rakennuksessa, jossa asunto sijaitsee.

| Asunnot rakennustyypeittäin | TOB. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Tavanomaiset asunnot asuinrakennuksissa | 1. |
| | 1.1. | Tavanomaiset asunnot yhden asunnon rakennuksissa | 1.1. |
| | 1.2. | Tavanomaiset asunnot kahden asunnon rakennuksissa | 1.2. |
| | 1.3. | Tavanomaiset asunnot kolmen tai useamman asunnon rakennuksissa | 1.3. |
| 2. | Tavanomaiset asunnot muissa kuin asuinrakennuksissa | 2. |
| 3. | Ei ilmoitettu | 3. |

Asunnot rakennustyypeittäin

TOB.

0.

Yhteensä

0.

1.

Tavanomaiset asunnot asuinrakennuksissa

1.

1.1.

Tavanomaiset asunnot yhden asunnon rakennuksissa

1.1.

1.2.

Tavanomaiset asunnot kahden asunnon rakennuksissa

1.2.

1.3.

Tavanomaiset asunnot kolmen tai useamman asunnon rakennuksissa

1.3.

2.

Tavanomaiset asunnot muissa kuin asuinrakennuksissa

2.

3.

Ei ilmoitettu

3.

”Asuntoja rakennustyypeittäin” koskevien erittelyjen tarkoituksena on eritellä ”tavanomaisia asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

Aihealue: Asunnot rakennusajan perusteella

Aihealueessa ”Asunnot rakennusajan perusteella” viitataan vuoteen, jolloin asunnon sijaintirakennus valmistui.

| Asunnot rakennusajan perusteella | POC. |
| --- | --- |
| 0. | Yhteensä | 0. |
| 1. | Ennen vuotta 1919 | 1. |
| 2. | 1919 – 1945 | 2. |
| 3. | 1946 – 1960 | 3. |
| 4. | 1961 – 1970 | 4. |
| 5. | 1971 – 1980 | 5. |
| 6. | 1981 – 1990 | 6. |
| 7. | 1991 – 2000 | 7. |
| 8. | 2001 – 2005 | 8. |
| 9. | Vuonna 2006 ja myöhemmin | 9. |
| 10. | Ei ilmoitettu | 10. |

Asunnot rakennusajan perusteella

POC.

0.

Yhteensä

0.

1.

Ennen vuotta 1919

1.

2.

1919 – 1945

2.

3.

1946 – 1960

3.

4.

1961 – 1970

4.

5.

1971 – 1980

5.

6.

1981 – 1990

6.

7.

1991 – 2000

7.

8.

2001 – 2005

8.

9.

Vuonna 2006 ja myöhemmin

9.

10.

Ei ilmoitettu

10.

”Asuntoja rakennusajan perusteella” koskevien erittelyjen tarkoituksena on eritellä ”tavanomaisia asuntoja” koskevat yhteissummat ja mahdolliset välisummat.

---

(1)  Koodit ”x.”, ”x.x” ja ”x.x.x.” riippuvat NUTS-luokituksesta, koodi ”x.x.x.x.” LAU-luokituksesta, joka on voimassa jäsenvaltiossa 1 päivänä tammikuuta 2011. Merkinnällä ”N” yksilöidään erittely, joka viittaa kansalliseen tasoon.

(2)  Koodit ”1.x.” ja ”1.x.x” riippuvat NUTS-luokituksesta, joka on voimassa jäsenvaltiossa 1 päivänä tammikuuta 2011. Merkinnällä ”N” yksilöidään erittely, joka viittaa kansalliseen tasoon.

(3)  Väliaikainen nimi, jolla ei ole vaikutusta maan lopulliseen nimeen, joka otetaan käyttöön YK:ssa parhaillaan käytävien neuvottelujen päätyttyä.

(4)  Provisional denomination that does not affect the definitive denomination of the country to be given after the conclusion of negotiations currently taking place at the United Nations.

---