# Euroopa Liidu L 348/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.348.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 348 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide29. detsember 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.348.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 348

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide29. detsember 2009

---

| Sisukord | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2009/1010/JSK |
| | * | Europoli haldusnõukogu otsuse kavand, 4. juuni 2009, andmete töötlemise tingimuste kohta Europoli otsuse artikli 10 lõike 4 alusel | 1 |
| | | 2009/1011/JSK |
| | * | Europoli haldusnõukogu otsus, 4. juuni 2009, millega kehtestatakse Europoli direktori ja asedirektorite valimise, ametiaja pikendamise ja ametist vabastamise eeskiri | 3 |

Sisukord

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

Lehekülg

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

2009/1010/JSK

*

Europoli haldusnõukogu otsuse kavand, 4. juuni 2009, andmete töötlemise tingimuste kohta Europoli otsuse artikli 10 lõike 4 alusel

1

2009/1011/JSK

*

Europoli haldusnõukogu otsus, 4. juuni 2009, millega kehtestatakse Europoli direktori ja asedirektorite valimise, ametiaja pikendamise ja ametist vabastamise eeskiri

3

| | | V   Alates 1. detsembrist 2009 Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud õigusaktid |
| --- | --- | --- |
| | | ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE ON KOHUSTUSLIK |
| | * | Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1295/2009, 22. detsember 2009, millega kohandatakse alates 1. juulist 2009 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemi sissemaksete määra | 9 |
| | * | Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1296/2009, 23. detsember 2009, millega kohandatakse alates 1. juulist 2009 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente | 10 |
| | * | Nõukogu otsus 2009/1012/ÜVJP, 22. detsember 2009, relvaekspordikontrolli ning ühismeetme 2008/944/ÜVJP põhimõtete ja kriteeriumide edendamiseks kolmandates riikides läbiviidava ELi tegevuse toetamise kohta | 16 |
| | | ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE EI OLE KOHUSTUSLIK |
| | | 2009/1013/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 22. detsember 2009, mille kohaselt lubatakse Austria Vabariigil jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 168 | 21 |
| | | 2009/1014/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 22. detsember 2009, Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015 | 22 |
| | | 2009/1015/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 22. detsember 2009, millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste 3. lisa I osa seoses kolmandate riikide kodanikega, kellelt nõutakse lennujaamaviisat | 51 |
| | | 2009/1016/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 22. detsember 2009, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/473/EÜ kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse ja Guinea Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu ajutist kohaldamist | 53 |
| | | 2009/1017/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 22. detsember 2009, milles käsitletakse Ungari Vabariigi asutuste poolt riigiabi andmist põllumajandusmaa ostmiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2013 | 55 |
| | | 2009/1018/EL |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 14. detsember 2009, millega muudetakse otsust EKP/2006/17 Euroopa Keskpanga raamatupidamise aastaaruannete kohta (EKP/2009/29) | 57 |
| | | 2009/1019/EL |
| | * | Nõukogu soovitus, 22. detsember 2009, vaktsineerimise kohta hooajalise gripi vastu (
  1
  ) | 71 |
| | | 2009/1020/EL |
| | * | Komisjoni soovitus, 21. detsember 2009, vähese väävlisisaldusega kütuse ohutu kasutamise kohta laevades ühenduse sadamate kaide ääres (
  1
  ) | 73 |
| | | 2009/1021/EL |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis, 14. detsember 2009, millega muudetakse suunist EKP/2006/16 raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistiku kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis (EKP/2009/28) | 75 |

V   Alates 1. detsembrist 2009 Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud õigusaktid

ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE ON KOHUSTUSLIK

*

Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1295/2009, 22. detsember 2009, millega kohandatakse alates 1. juulist 2009 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemi sissemaksete määra

9

*

Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1296/2009, 23. detsember 2009, millega kohandatakse alates 1. juulist 2009 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente

10

*

Nõukogu otsus 2009/1012/ÜVJP, 22. detsember 2009, relvaekspordikontrolli ning ühismeetme 2008/944/ÜVJP põhimõtete ja kriteeriumide edendamiseks kolmandates riikides läbiviidava ELi tegevuse toetamise kohta

16

ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE EI OLE KOHUSTUSLIK

2009/1013/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 22. detsember 2009, mille kohaselt lubatakse Austria Vabariigil jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 168

21

2009/1014/EL

*

Nõukogu otsus, 22. detsember 2009, Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015

22

2009/1015/EL

*

Nõukogu otsus, 22. detsember 2009, millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste 3. lisa I osa seoses kolmandate riikide kodanikega, kellelt nõutakse lennujaamaviisat

51

2009/1016/EL

*

Nõukogu otsus, 22. detsember 2009, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/473/EÜ kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse ja Guinea Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu ajutist kohaldamist

53

2009/1017/EL

*

Nõukogu otsus, 22. detsember 2009, milles käsitletakse Ungari Vabariigi asutuste poolt riigiabi andmist põllumajandusmaa ostmiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2013

55

2009/1018/EL

*

Euroopa Keskpanga otsus, 14. detsember 2009, millega muudetakse otsust EKP/2006/17 Euroopa Keskpanga raamatupidamise aastaaruannete kohta (EKP/2009/29)

(EKP/2009/29)

57

2009/1019/EL

*

Nõukogu soovitus, 22. detsember 2009, vaktsineerimise kohta hooajalise gripi vastu (
  1
  )

1

71

2009/1020/EL

*

Komisjoni soovitus, 21. detsember 2009, vähese väävlisisaldusega kütuse ohutu kasutamise kohta laevades ühenduse sadamate kaide ääres (
  1
  )

1

73

2009/1021/EL

*

Euroopa Keskpanga suunis, 14. detsember 2009, millega muudetakse suunist EKP/2006/16 raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistiku kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis (EKP/2009/28)

(EKP/2009/28)

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/1

---

EUROPOLI HALDUSNÕUKOGU OTSUSE KAVAND,

4. juuni 2009,

andmete töötlemise tingimuste kohta Europoli otsuse artikli 10 lõike 4 alusel

(2009/1010/JSK)

EUROPOLI HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol), (1) (edaspidi „Europoli otsus”), eelkõige selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Haldusnõukogu pädevusse kuulub direktori ettepaneku alusel ning pärast ühise järelevalveasutusega konsulteerimist määrata kindlaks andmete töötlemise tingimused, eesmärgiga teha kindlaks, kas andmed on Europoli ülesannete täitmiseks vajalikud ja kas need võib lisada ühte Europoli infotöötlussüsteemidest, eelkõige seoses andmetele juurdepääsu ja nende kasutamisega ning selliste andmete säilitamise ja kustutamise tähtaegadega. |
| --- | --- |

(1)

Haldusnõukogu pädevusse kuulub direktori ettepaneku alusel ning pärast ühise järelevalveasutusega konsulteerimist määrata kindlaks andmete töötlemise tingimused, eesmärgiga teha kindlaks, kas andmed on Europoli ülesannete täitmiseks vajalikud ja kas need võib lisada ühte Europoli infotöötlussüsteemidest, eelkõige seoses andmetele juurdepääsu ja nende kasutamisega ning selliste andmete säilitamise ja kustutamise tähtaegadega.

| (2) | Käesoleva otsuse vastuvõtmisel võtab haldusnõukogu arvesse põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsioonis üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automaattöötlusel ning Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. septembri 1987. aasta soovituses nr R(87) 15 isikuandmete kasutamise kohta politsei valdkonnas. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva otsuse vastuvõtmisel võtab haldusnõukogu arvesse põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsioonis üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automaattöötlusel ning Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. septembri 1987. aasta soovituses nr R(87) 15 isikuandmete kasutamise kohta politsei valdkonnas.

| (3) | Haldusnõukogu otsus esitatakse nõukogule heakskiitmiseks, |
| --- | --- |

(3)

Haldusnõukogu otsus esitatakse nõukogule heakskiitmiseks,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „isikuandmed”– mis tahes teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta; isik on tuvastatav, kui teda on võimalik otseselt või kaudselt kindlaks teha, eelkõige isikukoodi või sellele isikule ainuomaste füüsiliste, füsioloogiliste, vaimsete, majanduslike, kultuuriliste või sotsiaalsete tunnuste abil;

b)   „isikuandmete töötlemine”– iga isikuandmetega tehtav toiming või toimingute kogum, olenemata sellest, kas see on automatiseeritud või mitte, näiteks andmete kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, kohandamine või muutmine, väljavõtete tegemine, päringute teostamine, kasutamine, üleandmine, levitamine või muul moel kättesaadavaks tegemine, ühitamine või ühendamine, blokeerimine, kustutamine või hävitamine;

c)   „andmetöötlussüsteemid”– Europoli infosüsteem, analüüsifailid ja muud isikuandmete töötlemise süsteemid, nagu on osutatud Europoli otsuse artikli 10 lõikes 1;

d)   „Europoli infosüsteem”– Europoli otsuse artikli 11 lõikes 1 osutatud süsteem;

e)   „analüüsifail”– analüüsimiseks koostatud tööfail, nagu on osutatud Europoli otsuse artiklis 14;

f)   „ELi ametid”– Europoli otsuse artikli 22 lõikes 1 osutatud Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa ühenduste asutamislepinguga loodud või nende alusel moodustatud institutsioonid, ametid, bürood ja asutused;

g)   „kolmandad isikud”– Europoli otsuse artikli 23 lõikes 1 osutatud kolmandad riigid ja organisatsioonid;

h)   „nõuetekohaselt volitatud Europoli töötajad”– Europoli töötajad, keda direktor on määranud isikuandmeid töötlema kooskõlas käesoleva otsusega.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolevat otsust kohaldatakse isikuandmete suhtes, mis edastatakse Europolile otsustamaks, kas need on Europoli ülesannete täitmiseks vajalikud ning kas need võib lisada Europoli andmetöötlussüsteemidesse. Otsust ei kohaldata

| a) | isikuandmetele, mis on sisestatud Europoli infosüsteemi vastavalt Europoli otsuse artikli 13 lõikele 1; |
| --- | --- |

a)

isikuandmetele, mis on sisestatud Europoli infosüsteemi vastavalt Europoli otsuse artikli 13 lõikele 1;

| b) | liikmesriigi, ELi ameti või kolmanda isiku poolt konkreetsesse analüüsifaili lisamiseks antud isikuandmetele ning Europoli otsuse artikli 14 kohaselt analüüsifaili lisatud isikuandmetele; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi, ELi ameti või kolmanda isiku poolt konkreetsesse analüüsifaili lisamiseks antud isikuandmetele ning Europoli otsuse artikli 14 kohaselt analüüsifaili lisatud isikuandmetele;

| c) | isikuandmetele, mis esitatakse Europolile muusse konkreetsesse isikuandmete töötlemise süsteemi lisamiseks, nagu on osutatud Europoli otsuse artikli 10 lõike 1 viimases lauses. |
| --- | --- |

c)

isikuandmetele, mis esitatakse Europolile muusse konkreetsesse isikuandmete töötlemise süsteemi lisamiseks, nagu on osutatud Europoli otsuse artikli 10 lõike 1 viimases lauses.

Artikkel 3

Juurdepääs ja kasutamine

1.   Juurdepääsuõigus Europoli poolt käesoleva otsuse alusel töödeldavatele isikuandmetele on ainult nõuetekohaselt volitatud Europoli töötajatel.

2.   Ilma et see piiraks Europoli otsuse artikli 17 kohaldamist, kasutatakse Europoli poolt käesoleva otsuse alusel töödeldavaid isikuandmeid ainult selleks, et määrata kindlaks, kas need andmed on Europoli ülesannete täitmiseks vajalikud ja kas need võib lisada Europoli andmetöötlussüsteemidesse.

3.   Kui Europol määrab kindlaks, et andmed on tema ülesannete täitmiseks vajalikud ja need võib lisada Europoli infosüsteemi, teeb ta ettepaneku, et asjaomased andmed esitanud liikmesriik sisestaks need Europoli infosüsteemi vastavalt Europoli otsuse artikli 13 lõikele 1. Kui liikmesriik Europoli ettepanekut ei järgi, kohaldatakse käesoleva otsuse artiklit 5.

Artikkel 4

Isikuandmete kaitse ja andmete turvalisuse eeskirjad

1.   Käesoleva otsuse alusel isikuandmeid töödeldes järgib Europol isikuandmete kaitse ja andmete turvalisuse eeskirju, mis on sätestatud Europoli otsuses, eelkõige selle artiklites 18, 27 ja 35, ning asjaomaseid rakenduseeskirju.

2.   Kui Europol otsustab sellised andmed lisada andmetöötlussüsteemidesse või need kustutada või hävitada, teavitab ta sellest andmed edastanud liikmesriiki, ELi ametit või kolmandat isikut.

Artikkel 5

Andmete säilitamise tähtajad

1.   Otsus isikuandmete kasutamise kohta kooskõlas artikli 3 lõikega 2 tehakse võimalikult kiiresti ning igal juhul kuue kuu jooksul pärast seda, kui nimetatud andmed on Europoli jõudnud.

2.   Kui kuue kuu möödudes sellist otsust tehtud ei ole, kustutatakse või hävitatakse asjaomased isikuandmed ning sellest teavitatakse andmed edastanud liikmesriiki, ELi ametit või kolmandat isikut.

Artikkel 6

Vastutus

Europol vastutab käesoleva otsuse artiklite 3, 4 ja 5 järgimise eest.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub Europoli otsuse kohaldamise kuupäeval.

Haag, 4. juuni 2009

Nõukogus heaks kiidetud 30. novembril 2009.

President

S. CLERTON

---

(1)  ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.

1

---

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/3

---

EUROPOLI HALDUSNÕUKOGU OTSUS,

4. juuni 2009,

millega kehtestatakse Europoli direktori ja asedirektorite valimise, ametiaja pikendamise ja ametist vabastamise eeskiri

(2009/1011/JSK)

EUROPOLI HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust Euroopa Politseiameti (EUROPOL) asutamise kohta (1) (edaspidi „Europoli otsus”), eriti selle artikli 37 lõike 9 punkti g, artikli 38 lõikeid 1, 2, 3 ja 7 ning artiklit 39,

võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju (edaspidi „personalieeskirjad”) ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi (edaspidi „teenistustingimused”), mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, (2)

võttes arvesse teenistustingimuste artiklis 12 ajutiste töötajate töölevõtmise kohta sätestatut ning teenistustingimuste II jaotise 9. peatükki, milles käsitletakse ajutiste töötajatega töösuhte lõpetamist,

võttes arvesse komisjoni 12. jaanuari 2009. aasta otsust SEC (2009) 27/2, mis sisaldab reguleerivate asutuste, täitevasutuste ja ühisettevõtete direktorite valimise ja ametisse määramise suuniseid,

võttes arvesse haldusnõukogu töökorda

ning arvestades järgmist:

| (1) | Haldusnõukogu ülesanne on kehtestada Europoli direktori ja asedirektorite valimise, ametiaja pikendamise ja ametist vabastamise suhtes kohaldatav eeskiri, mille nõukogu peab enne selle jõustumist kvalifitseeritud häälteenamusega heaks kiitma. |
| --- | --- |

(1)

Haldusnõukogu ülesanne on kehtestada Europoli direktori ja asedirektorite valimise, ametiaja pikendamise ja ametist vabastamise suhtes kohaldatav eeskiri, mille nõukogu peab enne selle jõustumist kvalifitseeritud häälteenamusega heaks kiitma.

| (2) | Direktor ja asedirektorid tuleks valida õiglase ja läbipaistva menetluse abil, rikkumata seejuures konfidentsiaalsuse ja valikumenetluse käigus töödeldud isikuandmete kaitse nõudeid. |
| --- | --- |

(2)

Direktor ja asedirektorid tuleks valida õiglase ja läbipaistva menetluse abil, rikkumata seejuures konfidentsiaalsuse ja valikumenetluse käigus töödeldud isikuandmete kaitse nõudeid.

| (3) | Soovitatav on kasutada komisjoni 12. jaanuari 2009. aasta otsuses SEC (2009) 27/2 kehtestatud menetlusega analoogset menetlust. |
| --- | --- |

(3)

Soovitatav on kasutada komisjoni 12. jaanuari 2009. aasta otsuses SEC (2009) 27/2 kehtestatud menetlusega analoogset menetlust.

| (4) | Valikumenetluste eesmärk on täidetava ametikoha jaoks kõige sobivama kvalifikatsiooniga kandidaatide väljavalimine. |
| --- | --- |

(4)

Valikumenetluste eesmärk on täidetava ametikoha jaoks kõige sobivama kvalifikatsiooniga kandidaatide väljavalimine.

| (5) | Europol on võrdseid võimalusi pakkuv tööandja, |
| --- | --- |

(5)

Europol on võrdseid võimalusi pakkuv tööandja,

ON KEHTESTANUD JÄRGMISE EESKIRJA:

1.   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

1.   Käesolevat eeskirja kohaldatakse Europoli direktori ja asedirektorite valimise, ametiaja pikendamise ja ametist vabastamise suhtes kooskõlas Europoli otsuse artiklis 38 sätestatuga.

2.   Kui direktor ei ole ajutiselt suuteline oma ametikohustusi täitma rohkem kui ühe kuu pikkuse perioodi vältel või kui direktori ametikoht on täitmata, täidab tema tööülesandeid asedirektor. Selleks näeb haldusnõukogu ette asendamise korra.

3.   Iga meessoost isiku kohta tehtud viide käesolevas eeskirjas kehtib ka naissoost isiku kohta ja vastupidi, välja arvatud, kui kontekst viitab selgesõnaliselt vastupidisele.

2.   PEATÜKK

VALIKUMENETLUSED

Artikkel 2

Valikumenetlus toimub teenistustingimuste artikli 12 lõikes 1 sätestatud põhimõtete kohaselt.

Artikkel 3

1.   Direktori või asedirektori ametikoht loetakse vabaks:

| a) | üheksa kuud enne nende ametiaja lõppemist; |
| --- | --- |

a)

üheksa kuud enne nende ametiaja lõppemist;

| b) | kui nõukogu on saanud tagasiastumisavalduse; |
| --- | --- |

b)

kui nõukogu on saanud tagasiastumisavalduse;

| c) | kui nõukogu on teinud otsuse direktor või asedirektor ametist vabastada või lõpetada temaga töösuhe mõnel muul viisil, mis on kooskõlas käesoleva eeskirja 4. peatükiga; |
| --- | --- |

c)

kui nõukogu on teinud otsuse direktor või asedirektor ametist vabastada või lõpetada temaga töösuhe mõnel muul viisil, mis on kooskõlas käesoleva eeskirja 4. peatükiga;

| d) | üheksa kuud enne direktori või asedirektori 65aastaseks saamist; |
| --- | --- |

d)

üheksa kuud enne direktori või asedirektori 65aastaseks saamist;

| e) | direktori või asedirektori surma korral. |
| --- | --- |

e)

direktori või asedirektori surma korral.

2.   Haldusnõukogu koostab iga vaba ametikoha kohta vaba ametikoha teate. Asedirektori vaba ametikoha teate koostab haldusnõukogu pärast direktoriga konsulteerimist.

Vaba ametikoha teates sätestatakse selgelt ja üksikasjalikult järgmised punktid:

| a) | Europoli otsuses sätestatud Europoli ülesannete ja missiooni üldine kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

Europoli otsuses sätestatud Europoli ülesannete ja missiooni üldine kirjeldus;

| b) | direktori või asedirektori peamiste ülesannete ja kohustuste kirjeldus ja olenevalt olukorrast asjakohased viited Europoli otsuse vastavatele sätetele; |
| --- | --- |

b)

direktori või asedirektori peamiste ülesannete ja kohustuste kirjeldus ja olenevalt olukorrast asjakohased viited Europoli otsuse vastavatele sätetele;

| c) | kõlblikkuse kriteeriumid, millele peavad vastama kõik kandidaadid; |
| --- | --- |

c)

kõlblikkuse kriteeriumid, millele peavad vastama kõik kandidaadid;

| d) | ametikoha iseloomustus, sealhulgas kõik need omadused, mida peetakse kõnealusel ametikohal töötamisel oluliseks ja mida kasutatakse seetõttu valikukriteeriumitena; |
| --- | --- |

d)

ametikoha iseloomustus, sealhulgas kõik need omadused, mida peetakse kõnealusel ametikohal töötamisel oluliseks ja mida kasutatakse seetõttu valikukriteeriumitena;

| e) | ülevaade valiku- ja ametissemääramise menetlusest; |
| --- | --- |

e)

ülevaade valiku- ja ametissemääramise menetlusest;

| f) | teenistustingimused, sealhulgas palgaaste töölevõtmisel, pakutava lepingu olemus ja ametiaja pikkus; |
| --- | --- |

f)

teenistustingimused, sealhulgas palgaaste töölevõtmisel, pakutava lepingu olemus ja ametiaja pikkus;

| g) | avalduste esitamise kord ja tähtaeg. |
| --- | --- |

g)

avalduste esitamise kord ja tähtaeg.

3.   Valikumenetluse käigus hinnatakse iga kandidaadi pädevust ja oskusi.

Haldusnõukogu määrab iga vaba ametikoha puhul kindlaks hindamise iseloomu ja korra ning võib otsustada kasutada välise hindamiskeskuse abi.

4.   Lisaks nähakse vaba ametikoha teates ette, et kuue nädala jooksul alates vaba ametikoha teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas peavad kandidaadid esitama haldusnõukogu esimehele kirjaliku kandideerimisavalduse koos üksikasjaliku elulookirjelduse, motivatsioonikirja ja asjakohaste soovitustega, mis tõestavad nende sobivust ametikohustuste täitmiseks vabal ametikohal.

Vaba ametikoha teates teavitatakse ka sellest, et edukate kandidaatide suhtes kohaldatakse usaldatavuskontrolli, mis viiakse läbi vastavalt Europoli otsuse artiklis 40 kehtestatud reeglitele.

Artikkel 4

1.   Haldusnõukogu tagab artikli 3 lõikes 2 osutatud vaba ametikoha teate avaldamise Euroopa Liidu Teatajas ja muus meedias, sealhulgas üleriigilistes ajalehtedes ja erialastes perioodilistes väljaannetes, et saavutada maksimaalset osalemist kõikides liikmesriikides.

2.   Europol teavitab Europoli riiklikke üksusi direktori või asedirektori vabast ametikohast. Riiklikud üksused teavitavad vabast ametikohast liikmesriikide asjaomaseid pädevaid asutusi. Pädevad asutused tagavad vaba ametikohta käsitleva teabe edastamise oma osakondadele ja kõikidele asjaomastele töötajatele.

3.   Europol saadab taotlejatele nende taotluse kättesaamise kohta kinnituse.

Artikkel 5

1.   Haldusnõukogu moodustab valikukomitee (edaspidi „komitee”), kes hindab saadud taotlusi ning koostab nende põhjal põhjendatud aruande, mille ta esitab haldusnõukogule vastavalt käesoleva eeskirja artiklile 6.

2.   Kui on tegemist direktori ametikohaga, koosneb komitee Euroopa Komisjoni esindavast haldusnõukogu liikmest ja kuuest liikmesriike esindavast haldusnõukogu liikmest, kelle haldusnõukogu on valinud liisuheitmise teel.

3.   Kui on tegemist asedirektori ametikohaga, koosneb komitee direktorist või viimase poolt delegeeritud asedirektorist, komisjoni esindavast haldusnõukogu liikmest ja viiest liikmesriike esindavast haldusnõukogu liikmest, kelle haldusnõukogu on valinud liisuheitmise teel.

4.   Kui lõigete 2 ja 3 kohaselt määratud haldusnõukogu liige ei saa komitee töös osaleda, asendatakse ta haldusnõukogu asendusliikmega, kes esindab vastavalt vajadusele kas Euroopa Komisjoni või asjaomast liikmesriiki.

5.   Kui on põhjust arvata, et komitee liikmel on isiklik suhe mõne kandidaadiga või kui võib tekkida mõni muu huvide konflikt, ei tohi kõnealune isik komitee töös osaleda ning ta asendatakse asendusliikmega vastavalt lõikele 4.

6.   Haldusnõukogu sekretariaat tagab komiteele sekretariaaditeenused.

Artikkel 6

1.   Esimesel koosolekul valib komitee oma liikmete seast esimehe.

2.   Komiteed võib tema ülesannete täitmisel abistada personaliküsimuste väliskonsultant, kui haldusnõukogu on teinud kas omal algatusel või komitee taotlusel sellise otsuse. Personaliküsimuste väliskonsultandil ei ole komitee liikme staatust.

3.   Komitee ülesanded hõlmavad järgmist:

| a) | vaba ametikoha teates sätestatud kriteeriumide põhjal kõnealusele ametikohale kõlblike kandidaatide tuvastamine; |
| --- | --- |

a)

vaba ametikoha teates sätestatud kriteeriumide põhjal kõnealusele ametikohale kõlblike kandidaatide tuvastamine;

| b) | kõlblike kandidaatide taotluste esialgne hindamine, võttes arvesse nende ametialast kvalifikatsiooni, oskusi, kogemusi ja iseloomustusi, et valida välja need kandidaadid, kelle hindamist komitee peaks jätkama; |
| --- | --- |

b)

kõlblike kandidaatide taotluste esialgne hindamine, võttes arvesse nende ametialast kvalifikatsiooni, oskusi, kogemusi ja iseloomustusi, et valida välja need kandidaadid, kelle hindamist komitee peaks jätkama;

| c) | kandidaatide hindamise korraldamine vastavalt käesoleva eeskirja artikli 3 lõikele 3; |
| --- | --- |

c)

kandidaatide hindamise korraldamine vastavalt käesoleva eeskirja artikli 3 lõikele 3;

| d) | kandidaatide intervjueerimine eesmärgiga hinnata nende kvalifikatsiooni ja oskuste vastavust vaba ametikoha teates sätestatud kriteeriumitele; |
| --- | --- |

d)

kandidaatide intervjueerimine eesmärgiga hinnata nende kvalifikatsiooni ja oskuste vastavust vaba ametikoha teates sätestatud kriteeriumitele;

| e) | laekunud taotluste ja kasutatud menetluse kohta asjakohaselt põhjendatud aruande koostamine, mis sisaldab:






  i) | kõlblike kandidaatide nimekirja, milles on viidatud kandidaatidele, keda komitee on intervjueerinud; |
| --- | --- | --- |

e)

laekunud taotluste ja kasutatud menetluse kohta asjakohaselt põhjendatud aruande koostamine, mis sisaldab:

i)

kõlblike kandidaatide nimekirja, milles on viidatud kandidaatidele, keda komitee on intervjueerinud;

| ii) | kõikidele kõlblikkuse kriteeriumitele vastavate ja vaba ametikoha teates sätestatud valikukriteeriumite põhjal vabale ametikohale kõige sobivamaks peetavate kandidaatide pingerida. |
| --- | --- |

ii)

kõikidele kõlblikkuse kriteeriumitele vastavate ja vaba ametikoha teates sätestatud valikukriteeriumite põhjal vabale ametikohale kõige sobivamaks peetavate kandidaatide pingerida.

4.   Komitee töö dokumenteeritakse täies ulatuses, kasutades selleks eelkõige vaba ametikoha teates ja muudes haldusnõukogu lisasuunistes sätestatud valikukriteeriumite kohaselt koostatud hindamislehti. Hindamislehed ja kokkuvõte komitee poolt iga kandidaadi kohta tehtud üldistest järeldustest lisatakse taotlusdokumentidele.

5.   Mis tahes töö tulemused, mida sekretariaat, komitee üks või mitu liiget või personaliküsimuste väliskonsultant on teinud komitee nimel, esitatakse täies mahus komiteele läbivaatamiseks ja kinnitamiseks.

6.   Komitee esimees ja üks komitee liige allkirjastavad komitee otsuse aruande vastuvõtmise kohta.

7.   Pärast intervjuude läbiviimist edastab komitee esimees haldusnõukogule võimalikult kiiresti komitee aruande ning intervjueeritud kandidaatide kõik taotlusdokumendid.

Artikkel 7

Pärast iga menetlusetappi lõppemist teavitab komitee sekretariaat kirjalikult komitee otsusel väljalangenud kandidaate menetluse tulemustest.

Artikkel 8

1.   Komitee viib menetluse läbi Haagis, kui haldusnõukogu ei ole otsustanud teisiti.

2.   Reisi- ja elamiskulud, sealhulgas majutus hotellis hüvitatakse komitee liikmetele ning testimisele ja töövestlusele kutsutud kandidaatidele vastavalt kehtivatele eeskirjadele.

Artikkel 9

1.   Haldusnõukogu palub komitee esimehel tutvustada kasutatud menetlust ning esitada komitee aruande.

2.   Haldusnõukogu võib otsustada, et ta intervjueerib komitee koostatud pingereas olevaid kandidaate ja muid komitee poolt intervjueeritud kõlblikke kandidaate.

3.   Komitee esitatud aruande ja kui see on kohaldatav, siis ka lõike 2 kohaselt läbi viidud intervjuude põhjal võtab haldusnõukogu vastu põhjendatud arvamuse, mis sisaldab järgmist:

| a) | kõlblike kandidaatide nimekiri; |
| --- | --- |

a)

kõlblike kandidaatide nimekiri;

| b) | vähemalt kolmest väljavalitud kõlblikust kandidaadist koosnev pingerida ning |
| --- | --- |

b)

vähemalt kolmest väljavalitud kõlblikust kandidaadist koosnev pingerida ning

| c) | kinnitus, et väljavalitud kandidaadid vastavad teenistustingimuste artikli 12 lõikega 2 kehtestatud teenistustingimustele ja vaba ametikoha teates sätestatud kõlblikkuse kriteeriumitele. |
| --- | --- |

c)

kinnitus, et väljavalitud kandidaadid vastavad teenistustingimuste artikli 12 lõikega 2 kehtestatud teenistustingimustele ja vaba ametikoha teates sätestatud kõlblikkuse kriteeriumitele.

4.   Kui kandidaatide nimekirjas on ka mõni haldusnõukogu liige või kui võib tekkida mõni muu huvide konflikt, ei tohi kõnealune isik kohal olla, kui koostatakse haldusnõukogu arvamust.

5.   Haldusnõukogu esimees edastab haldusnõukogu arvamuse ning kõikide väljavalitud kandidaatide täielikud taotlusdokumendid nõukogule, et viimane saaks kogu asjakohase teabe põhjal teha oma otsuse Europoli otsuse artiklis 38 sätestatud viisil.

6.   Kandidaatidele, keda haldusnõukogu kõlblikuks ei tunnistanud, saadab komitee sekretariaat kirjaliku teate menetluse tulemustest.

Artikkel 10

Kui nõukogu on oma otsuse ametissemääramise kohta teinud, saadab haldusnõukogu sekretariaat kõikidele ametikohta taotlenud kandidaatidele ametliku teate menetluse tulemuste kohta. Personalieeskirjade artiklis 90 kaebuse esitamiseks ette nähtud kolmekuuline tähtaeg algab selle kirja kättesaamise kuupäevast.

Artikkel 11

1.   Komitee ja haldusnõukogu menetlused on salajased.

2.   Valikuprotsessi kaasatud komitee ja haldusnõukogu liikmed, Europoli või välise hindamiskeskuse töötajad või personaliküsimuste väliskonsultant säilitavad tehtud töö suhtes kõige rangema konfidentsiaalsuse.

3.   PEATÜKK

AMETIAJA PIKENDAMINE

Artikkel 12

1.   Kui Europoli otsuse artikli 38 sätete kohaselt ametisse määratud direktori või asedirektori ametiaega saab Europoli otsuse artikli 38 lõigete 1 või 2 kohaselt pikendada, võib haldusnõukogu teha erandi 2. peatükis sätestatud menetlusest. Sellisel juhul koostab haldusnõukogu vähemalt kaksteist kuud enne ametiaja lõppu arvamuse, milles nõukogul soovitatakse ametiaega pikendada. Haldusnõukogu arvamuses võetakse eeskätt arvesse asjaomase direktori või asedirektori esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi, teenistustingimuste artikli 15 lõike 2 kohaselt igal aastal koostatavaid töö tulemuslikkuse aruandeid ning Europoli missiooni ja vajadusi järgnevatel aastatel.

Haldusnõukogu arvamus asedirektori ametiaja pikendamise kohta esitatakse pärast direktoriga konsulteerimist.

2.   2. peatükis ette nähtud menetlust kasutatakse siis, kui haldusnõukogu otsustab, et erandit ei tehta ning kõnealuse direktori või asedirektori ametiaega ei pikendata või kui nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast haldusnõukogu arvamuse saamist küsimuse kohta oma otsust teinud.

4.   PEATÜKK

AMETIAJA LÕPETAMINE

Artikkel 13

1.   Välja arvatud teenistuse lõpetamine surma tõttu, lõpeb direktori või asedirektori töösuhe vastavalt teenistustingimuste artikli 47 lõikele a selle kuu lõpul, kui kõnealune isik saab 65 aastaseks.

2.   Direktori või asedirektori töösuhte lõpetamise otsuse teeb nõukogu kvalifitseeritud häälteenamuse alusel pärast arvamuse saamist haldusnõukogult vastavalt käesoleva eeskirja artiklitele 15 ja 17.

3.   Enne arvamuse esitamist asedirektori ametiaja lõpetamise kohta konsulteerib haldusnõukogu direktoriga.

Artikkel 14

1.   Direktor või asedirektor, kes soovib enne ametiaja lõppu ametist lahkuda, esitab Europolist lahkumiseks selgelt sõnastatud kirjaliku avalduse, milles ta teeb ettepaneku kuupäeva kohta, millest alates tema lahkumine teenistustingimuste artikli 47 lõike b punkti ii kohaselt võiks toimuda.

2.   Lahkumisavaldus adresseeritakse nõukogu eesistujale, koopia saadetakse haldusnõukogu esimehele ja kui ametist lahkuja on asedirektor, siis saadetakse üks koopia ka direktorile.

Artikkel 15

1.   Haldusnõukogu taotlusel võib nõukogu direktori või asedirektori töösuhte lõpetada teenistustingimuste artikli 47 punkti b kohaselt, pidades kinni kõnealuse artikli alapunktides ii või iii sätestatud etteteatamisajast ja muudest tingimustest.

2.   Nõukogu võib haldusnõukogu taotlusel lõpetada direktori või asedirektori töösuhte ilma etteteatamiseta, kui teenistustingimuste artikli 48 punktis a või b esitatud tingimused on täidetud.

3.   Nõukogu lõpetab direktori või asedirektori töösuhte ilma etteteatamiseta juhul, kui on täidetud teenistustingimuste artiklis 50 esitatud tingimused. Sellisel juhul teatab nõukogu kõnealusele isikule pärast tema ärakuulamist ja käesoleva eeskirja artikli 16 lõikes 2 osutatud distsiplinaarmenetluse kohaldamist, et tema töösuhe on lõpetatud.

Enne töösuhte lõpetamist võib direktori või asedirektori töösuhte peatada vastavalt teenistustingimuste artikli 50 lõikele 2 ja personalieeskirjade IX lisa artiklitele 23 ja 24, kusjuures direktori töösuhte peatab haldusnõukogu ja asedirektori töösuhte peatab direktor.

Artikkel 16

1.   Kui direktor või asedirektor on jätnud tahtlikult või hooletuse tõttu täitmata talle Europoli otsuse või teenistustingimustega pandud kohustused, peab ta kandma distsiplinaarvastutust vastavalt teenistustingimuste artiklile 50a, personalieeskirjade VI jaotisele ja kui see on kohaldatav, siis vastavalt personalieeskirjade IX lisale.

Lisaks muule on selliseks eksimuseks tõestatud tahtlikult valeteabe andmine kas oma ametialaste võimete või teenistustingimuste artikli 12 lõikes 2 sätestatud tingimuste kohta, kui see valeteave oli kõnealuse isiku töölevõtmisel otsustava tähtsusega.

2.   Algatatakse distsiplinaarmenetlus, mis viiakse läbi vastavalt personalieeskirjade IX lisale.

Artikkel 17

1.   Pärast personalieeskirjade IX lisas ette nähtud distsiplinaarmenetluse kohaldamist võib nõukogu teenistustingimuste artikli 49 kohaselt lõpetada direktori või asedirektori töösuhte ilma etteteatamiseta distsiplinaarsetel põhjustel, kui direktor või asedirektor on tahtlikult või hooletuse tõttu jätnud oma kohustused täitmata.

Enne direktori või asedirektori töösuhte lõpetamist võib tema töösuhte peatada vastavalt teenistustingimuste artikli 50 lõikele 2 ja personalieeskirja IX lisa artiklitele 23 ja 24, kusjuures direktori töösuhte peatab haldusnõukogu ja asedirektori töösuhte peatab direktor.

2.   Kui haldusnõukogu on saanud personalieeskirjade IX lisa artiklis 18 osutatud distsiplinaarnõukogu aruande, teeb ta otsuse, kas esitab nõukogule arvamuse direktori töösuhte lõpetamise kohta vastavalt Europoli otsuse artikli 38 lõikele 7 või mitte. Kui haldusnõukogu otsustab seda teha, esitab ta ühe kuu jooksul alates distsiplinaarnõukogu aruande kättesaamise kuupäevast asjakohaselt põhjendatud arvamuse karistuse kohta, mis tuleks direktorile määrata teo eest, milles teda süüdistatakse, või mis tahes muu meetme kohta, mille nõukogu peaks võtma vastavalt käesolevale eeskirjale. Enne arvamuse koostamist kuulab haldusnõukogu ära direktori. Haldusnõukogu esimees esitab haldusnõukogu otsuse nõukogule Europoli otsuse artikli 38 lõikes 7 ettenähtud viisil ning edastab selle koopia süüdistatud direktorile.

Kui haldusnõukogu otsustab, et nõukogule ei esitata Europoli otsuse artikli 38 lõike 7 kohast arvamust, on tal õigus määrata direktorile mõni personalieeskirjade IX lisa artikli 9 lõikes 1 ettenähtud karistus, välja arvatud direktori teenistusest vabastamine. Pärast seda, kui haldusnõukogu on direktori ära kuulanud, teeb ta personalieeskirjade IX lisa artiklites 9 ja 10 ettenähtud korras otsuse, otsuse tegemiseks tal on aega kaks kuud alates distsiplinaarnõukogult arvamuse saamise kuupäevast. Otsust tuleb põhjendada.

3.   Kui direktor on kätte saanud personalieeskirjade IX lisa artiklis 18 osutatud distsiplinaarnõukogu aruande, esitab ta viivitamata haldusnõukogule asjakohaselt põhjendatud arvamuse eelnõu karistuse kohta, mis tuleks talle määrata teo eest, milles teda süüdistatakse või mis tahes muu meetme kohta, mille nõukogu käesoleva eeskirja kohaselt peaks võtma.

Haldusnõukogu otsustab, kas ta esitab nõukogule Europoli otsuse artikli 38 lõike 7 kohaselt arvamuse kõnealuse asedirektori töösuhte lõpetamise kohta või mitte. Enne arvamuse koostamist kuulab haldusnõukogu ära asedirektori. Haldusnõukogu esitab oma arvamuse ühe kuu jooksul alates kuupäevast, mil direktor sai kätte distsiplinaarnõukogu aruande. Haldusnõukogu esimees esitab haldusnõukogu arvamuse nõukogule Europoli otsuse artikli 38 lõikes 7 ettenähtud viisil ning edastab selle koopia süüdistatud asedirektorile.

Kui haldusnõukogu otsustab, et ta ei esita nõukogule Europoli otsuse artikli 38 lõike 7 kohast arvamust, on direktoril õigus määrata asedirektorile mõni personalieeskirjade IX lisa artikli 9 lõikes 1 ettenähtud karistus, välja arvatud kõnealuse asedirektori teenistusest vabastamine. Pärast seda, kui direktor on kõnealuse asedirektori ära kuulanud, teeb ta kahe kuu jooksul alates distsiplinaarnõukogult arvamuse saamisest otsuse vastavalt personalieeskirjade IX lisa artiklitele 9 ja 10. Otsust tuleb põhjendada.

4.   Kui nõukogu on saanud haldusnõukogult käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud korras esitatud arvamuse, otsustab ta pärast kõnealuse direktori või asedirektori ärakuulamist, kas direktor või asedirektor vabastatakse teenistusest vastavalt personalieeskirjade IX lisa artikli 9 lõike 1 punktile h või lõpetatakse tema töösuhe Europoliga mõnel muul viisil.

Kui nõukogu otsustab direktori või asedirektori teenistusest vabastada või mõnel muul viisil temaga töösuhte lõpetada, kirjeldab ta oma otsuses võetava meetme täpset olemust ning määrab kindlaks kuupäeva, millest alates meedet kohaldatakse. Otsust tuleb asjakohaselt põhjendada ja sellest teavitatakse kõnealust isikut ja Europoli.

Nõukogu teeb otsuse direktori või asedirektori teenistusest vabastamise kohta vastavalt personalieeskirjade IX lisa artiklile 9 kahe kuu jooksul alates personalieeskirjade IX lisa artiklis 18 osutatud distsiplinaarnõukogu arvamuse kättesaamise kuupäevast.

5.   Kui nõukogu otsustab direktori või asedirektori personalieeskirjade IX lisa artikli 9 lõike 1 punkti h kohaselt teenistusest mitte vabastada ega lõpeta ka mõnel muul viisil tema töösuhet Europoliga, saadetakse juhtum tagasi haldusnõukogule (direktori puhul) või haldusnõukogule ja direktorile (asedirektori puhul) käsitlemiseks.

Kui direktorit puudutav juhtum on saadetud tagasi haldusnõukogule käsitlemiseks, on haldusnõukogul õigus määrata direktorile mõni personalieeskirjade IX lisa artikli 9 lõikes 1 ettenähtud karistus, välja arvatud tema teenistusest vabastamine. Pärast direktori ärakuulamist teeb haldusnõukogu tarbetu viivituseta otsuse. Otsust tuleb põhjendada.

Kui asedirektorit puudutav juhtum on saadetud tagasi haldusnõukogule ja direktorile käsitlemiseks, on viimatinimetatul õigus määrata asedirektorile mõni personalieeskirjade IX lisa artikli 9 lõikes 1 ettenähtud karistus, välja arvatud asedirektori teenistusest vabastamine. Pärast asedirektori ärakuulamist teeb direktor tarbetu viivituseta otsuse. Otsust tuleb põhjendada.

5.   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 18

1.   Käesolev eeskiri jõustub Europoli otsuse kohaldamisega samal kuupäeval.

2.   Kolme aasta jooksul pärast käesoleva eeskirja jõustumist viib haldusnõukogu läbi selle hindamise.

3.   Haldusnõukogu kaalub iga käesoleva eeskirja muutmise ettepanekut, et selgitada välja, kas nõukogu saab selle Europoli otsuse artikli 38 lõigetes 3 ja 7 sätestatud menetluse kohaselt vastu võtta.

Haag, 4. juuni 2009

Nõukogu poolt heaks kiidetud 30. novembril 2009.

President

S. CLERTON

---

(1)  ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.

1

(2)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

2

---

V Alates 1. detsembrist 2009 Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud õigusaktid

ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE ON KOHUSTUSLIK

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/9

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL, EURATOM) nr 1295/2009,

22. detsember 2009,

millega kohandatakse alates 1. juulist 2009 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemi sissemaksete määra

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi, mis on kehtestatud määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, (1) eelkõige personalieeskirjade artiklit 83a ja XII lisa,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt personalieeskirjade XII lisa artiklile 13 esitas Eurostat 1. septembril 2009 aruande pensioniskeemi 2009. aasta kindlustusmatemaatilise hinnangu kohta, milles ajakohastatakse nimetatud lisas osutatud näitajad. Hinnangust selgub, et pensioniskeemi kindlustusmatemaatilise tasakaalu tagamiseks vajalik sissemakse määr on 11,3 % põhipalgast. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt personalieeskirjade XII lisa artiklile 13 esitas Eurostat 1. septembril 2009 aruande pensioniskeemi 2009. aasta kindlustusmatemaatilise hinnangu kohta, milles ajakohastatakse nimetatud lisas osutatud näitajad. Hinnangust selgub, et pensioniskeemi kindlustusmatemaatilise tasakaalu tagamiseks vajalik sissemakse määr on 11,3 % põhipalgast.

| (2) | Seepärast tuleks Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemi kindlustusmatemaatilise tasakaalu tagamiseks kohandada sissemakse määra 11,3 %ni põhipalgast, |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemi kindlustusmatemaatilise tasakaalu tagamiseks kohandada sissemakse määra 11,3 %ni põhipalgast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Alates 1. juulist 2009 on personalieeskirjade artikli 83 lõikes 2 osutatud sissemakse määr 11,3 %.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

A. CARLGREN

---

(1)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

1

---

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/10

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL, EURATOM) nr 1296/2009,

23. detsember 2009,

millega kohandatakse alates 1. juulist 2009 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimiselepingut,

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli, eriti selle artiklit 12,

võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi, mis on sätestatud määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, (1) eriti selle artikleid 63, 64, 65, 82 ning VII, XI ja XIII lisa, samuti artikli 20 lõiget 1 ning artikleid 64, 92 ja 132 muude teenistujate teenistustingimuste kohta,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tagamaks liidu ametnike ja muude teenistujate ostuvõime kasv paralleelselt liikmesriikide riigiteenistujate omaga, tuleks Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ning pensione kohandada vastavalt 2009. aasta aruandele. |
| --- | --- |

(1)

Tagamaks liidu ametnike ja muude teenistujate ostuvõime kasv paralleelselt liikmesriikide riigiteenistujate omaga, tuleks Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ning pensione kohandada vastavalt 2009. aasta aruandele.

| (2) | Komisjoni esitatud töötasude ja pensionide kohandusi tuleks muuta, võttes arvesse finants- ja majanduskriisi ning tehes seda osana liidu majandus- ja sotsiaalpoliitikast. Olukord tuleks vajadusel üle vaadata, |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni esitatud töötasude ja pensionide kohandusi tuleks muuta, võttes arvesse finants- ja majanduskriisi ning tehes seda osana liidu majandus- ja sotsiaalpoliitikast. Olukord tuleks vajadusel üle vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Alates 1. juulist 2009 asendatakse personalieeskirjade artikli 63 teises lõigus kuupäev „1. juuli 2008” kuupäevaga „1. juuli 2009”.

Artikkel 2

Alates 1. juulist 2009 asendatakse personalieeskirjade artiklis 66 sätestatud igakuiste põhipalkade tabel, mille alusel arvestatakse töötasusid ja pensione, järgmise tabeliga:

| 1.7.2009 | JÄRK |
| --- | --- |
| PALGAASTE | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 16 | 16 600,62 | 17 298,20 | 18 025,09 | | |
| 15 | 14 672,17 | 15 288,71 | 15 931,17 | 16 374,40 | 16 600,62 |
| 14 | 12 967,74 | 13 512,67 | 14 080,49 | 14 472,23 | 14 672,17 |
| 13 | 11 461,32 | 11 942,94 | 12 444,80 | 12 791,03 | 12 967,74 |
| 12 | 10 129,89 | 10 555,56 | 10 999,12 | 11 305,13 | 11 461,32 |
| 11 | 8 953,13 | 9 329,35 | 9 721,38 | 9 991,85 | 10 129,89 |
| 10 | 7 913,07 | 8 245,59 | 8 592,08 | 8 831,12 | 8 953,13 |
| 9 | 6 993,83 | 7 287,72 | 7 593,96 | 7 805,24 | 7 913,07 |
| 8 | 6 181,38 | 6 441,13 | 6 711,79 | 6 898,52 | 6 993,83 |
| 7 | 5 463,30 | 5 692,88 | 5 932,10 | 6 097,14 | 6 181,38 |
| 6 | 4 828,65 | 5 031,55 | 5 242,99 | 5 388,85 | 5 463,30 |
| 5 | 4 267,72 | 4 447,05 | 4 633,92 | 4 762,85 | 4 828,65 |
| 4 | 3 771,95 | 3 930,45 | 4 095,61 | 4 209,56 | 4 267,72 |
| 3 | 3 333,77 | 3 473,86 | 3 619,84 | 3 720,55 | 3 771,95 |
| 2 | 2 946,50 | 3 070,31 | 3 199,33 | 3 288,34 | 3 333,77 |
| 1 | 2 604,21 | 2 713,64 | 2 827,67 | 2 906,34 | 2 946,50 |

1.7.2009

JÄRK

PALGAASTE

1

2

3

4

5

16

16 600,62

17 298,20

18 025,09

15

14 672,17

15 288,71

15 931,17

16 374,40

16 600,62

14

12 967,74

13 512,67

14 080,49

14 472,23

14 672,17

13

11 461,32

11 942,94

12 444,80

12 791,03

12 967,74

12

10 129,89

10 555,56

10 999,12

11 305,13

11 461,32

11

8 953,13

9 329,35

9 721,38

9 991,85

10 129,89

10

7 913,07

8 245,59

8 592,08

8 831,12

8 953,13

9

6 993,83

7 287,72

7 593,96

7 805,24

7 913,07

8

6 181,38

6 441,13

6 711,79

6 898,52

6 993,83

7

5 463,30

5 692,88

5 932,10

6 097,14

6 181,38

6

4 828,65

5 031,55

5 242,99

5 388,85

5 463,30

5

4 267,72

4 447,05

4 633,92

4 762,85

4 828,65

4

3 771,95

3 930,45

4 095,61

4 209,56

4 267,72

3

3 333,77

3 473,86

3 619,84

3 720,55

3 771,95

2

2 946,50

3 070,31

3 199,33

3 288,34

3 333,77

1

2 604,21

2 713,64

2 827,67

2 906,34

2 946,50

Artikkel 3

Alates 1. juulist 2009 määratakse ametnike ja muude teenistujate töötasude paranduskoefitsiendid vastavalt personalieeskirjade artiklile 64, nagu on märgitud järgneva tabeli 2. veerus.

Alates 1. jaanuarist 2010 määratakse ametnike ja muude teenistujate ülekannete paranduskoefitsiendid vastavalt personalieeskirjade VII lisa artikli 17 lõikele 3, nagu on märgitud järgneva tabeli 3. veerus.

Alates 1. juulist 2009 määratakse pensionide paranduskoefitsiendid vastavalt personalieeskirjade XIII lisa artikli 20 lõikele 1, nagu on märgitud järgneva tabeli 4. veerus.

Alates 16. maist 2009 määratakse ametnike ja muude teenistujate töötasude paranduskoefitsiendid vastavalt personalieeskirjade artiklile 64, nagu on märgitud järgneva tabeli 5. veerus. Nendes teenistuspaikades jõustub iga-aastane kohandamine 16. mail 2009.

Alates 1. maist 2009 määratakse ametnike ja muude teenistujate töötasude paranduskoefitsiendid vastavalt personalieeskirjade artiklile 64, nagu on märgitud järgneva tabeli 6. veerus. Nendes teenistuspaikades jõustub iga-aastane kohandamine 1. mail 2009.

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riik/koht | Töötasu
  1.7.2009 | Ülekanne
  1.1.2010 | Pension
  1.7.2009 | Töötasu
  16.5.2009 | Töötasu
  1.5.2009 |
| Bulgaaria | | 62,0 | 100,0 | 69,2 | |
| Tšehhi Vabariik | 88,3 | 80,4 | 100,0 | | |
| Taani | 138,7 | 133,9 | 133,9 | | |
| Saksamaa | 98,4 | 98,8 | 100,0 | | |
| Bonn | 98,6 | | | | |
| Karlsruhe | 95,9 | | | | |
| Münich | 106,1 | | | | |
| Eesti | 82,1 | 79,6 | 100,0 | | |
| Iirimaa | 114,7 | 110,6 | 110,6 | | |
| Kreeka | 94,2 | 93,5 | 100,0 | | |
| Hispaania | 99,4 | 93,5 | 100,0 | | |
| Prantsusmaa | 115,8 | 108,5 | 108,5 | | |
| Itaalia | 110,6 | 106,5 | 106,5 | | |
| Varese | 97,1 | | | | |
| Küpros | 88,7 | 91,5 | 100,0 | | |
| Läti | 84,5 | 77,1 | 100,0 | | |
| Leedu | 76,5 | 71,0 | 100,0 | | |
| Ungari | 81,8 | 70,9 | 100,0 | | |
| Malta | 85,5 | 86,2 | 100,0 | | |
| Madalmaad | 109,3 | 101,1 | 101,1 | | |
| Austria | 106,9 | 105,9 | 105,9 | | |
| Poola | | 64,0 | 100,0 | 72,2 | |
| Portugal | 87,8 | 87,2 | 100,0 | | |
| Rumeenia | | 59,1 | 100,0 | | 69,3 |
| Sloveenia | 90,8 | 86,3 | 100,0 | | |
| Slovakkia | 84,3 | 79,0 | 100,0 | | |
| Soome | 121,3 | 116,6 | 116,6 | | |
| Rootsi | | 98,0 | 100,0 | 102,8 | |
| Ühendkuningrik | | 100,3 | 100,3 | 120,3 | |
| Culham | 96,5 | | | | |

1

2

3

4

5

6

Riik/koht

Töötasu

1.7.2009

Ülekanne

1.1.2010

Pension

1.7.2009

Töötasu

16.5.2009

Töötasu

1.5.2009

Bulgaaria

62,0

100,0

69,2

Tšehhi Vabariik

88,3

80,4

100,0

Taani

138,7

133,9

133,9

Saksamaa

98,4

98,8

100,0

Bonn

98,6

Karlsruhe

95,9

Münich

106,1

Eesti

82,1

79,6

100,0

Iirimaa

114,7

110,6

110,6

Kreeka

94,2

93,5

100,0

Hispaania

99,4

93,5

100,0

Prantsusmaa

115,8

108,5

108,5

Itaalia

110,6

106,5

106,5

Varese

97,1

Küpros

88,7

91,5

100,0

Läti

84,5

77,1

100,0

Leedu

76,5

71,0

100,0

Ungari

81,8

70,9

100,0

Malta

85,5

86,2

100,0

Madalmaad

109,3

101,1

101,1

Austria

106,9

105,9

105,9

Poola

64,0

100,0

72,2

Portugal

87,8

87,2

100,0

Rumeenia

59,1

100,0

69,3

Sloveenia

90,8

86,3

100,0

Slovakkia

84,3

79,0

100,0

Soome

121,3

116,6

116,6

Rootsi

98,0

100,0

102,8

Ühendkuningrik

100,3

100,3

120,3

Culham

96,5

Artikkel 4

Alates 1. juulist 2009 on personalieeskirjade artikli 42a teises ja kolmandas lõigus osutatud lapsehoolduspuhkuse toetussumma 894,57 eurot ning üksikvanemale 1 192,76 eurot.

Artikkel 5

Alates 1. juulist 2009 on personalieeskirjade VII lisa artikli 1 lõikes 1 osutatud majapidamistoetuse põhisumma 167,31 eurot.

Alates 1. juulist 2009 on personalieeskirjade VII lisa artikli 2 lõikes 1 osutatud ülalpeetava lapse toetussumma 365,60 eurot.

Alates 1. juulist 2009 on personalieeskirjade VII lisa artikli 3 lõikes 1 osutatud õppetoetuse summa 248,06 eurot.

Alates 1. juulist 2009 on personalieeskirjade VII lisa artikli 3 lõikes 2 osutatud õppetoetuse summa 89,31 eurot.

Alates 1. juulist 2009 on personalieeskirjade artiklis 69 ja selle VII lisa artikli 4 lõike 1 teises lõigus osutatud kodumaalt lahkumise toetuse miinimumsumma 495,89 eurot.

Alates 14. juulist 2009 on muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 134 osutatud kodumaalt lahkumise toetuse summa 356,48 eurot.

Artikkel 6

Alates 1. jaanuarist 2010 kohaldatakse personalieeskirjade VII lisa artikli 8 lõikes 2 osutatud kilomeetrite eest makstavat toetust järgmiselt:

0 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 0–200 km;

0,3719 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 201–1 000 km;

0,6198 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 1 001–2 000 km;

0,3719 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 2 001–3 000 km;

0,1238 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 3 001–4 000 km;

0,0597 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 4 001–10 000 km;

0 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 10 000 km.

Eespool nimetatud kilomeetrite eest makstavale toetusele lisandub kindlasummaline kompensatsioon:

| — | 185,92 eurot juhul, kui kaugus töökoha ja päritolukoha vahel on raudteed mööda 725–1 450 km; |
| --- | --- |

—

185,92 eurot juhul, kui kaugus töökoha ja päritolukoha vahel on raudteed mööda 725–1 450 km;

| — | 371,79 eurot juhul, kui kaugus töökoha ja päritolukoha vahel on raudteed mööda üle 1 450 kilomeetri. |
| --- | --- |

—

371,79 eurot juhul, kui kaugus töökoha ja päritolukoha vahel on raudteed mööda üle 1 450 kilomeetri.

Artikkel 7

Alates 1. juulist 2009 on personalieeskirjade VII lisa artikli 10 lõikes 1 osutatud päevaraha määratud järgmiselt:

| — | 38,43 eurot ametniku puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele; |
| --- | --- |

—

38,43 eurot ametniku puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele;

| — | 30,98 eurot ametniku puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele. |
| --- | --- |

—

30,98 eurot ametniku puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele.

Artikkel 8

Alates 1. juulist 2009 on muude teenistujate teenistustingimuste artikli 24 lõikes 3 osutatud sisseseadmistoetuse alampiir:

| — | 1 094,01 eurot teenistujate puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele; |
| --- | --- |

—

1 094,01 eurot teenistujate puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele;

| — | 650,50 eurot ametniku puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele. |
| --- | --- |

—

650,50 eurot ametniku puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele.

Artikkel 9

Alates 1. juulist 2009 on muude teenistujate teenistustingimuste artikli 28a lõike 3 teises lõigus osutatud töötustoetuse alammäär 1 312,02 eurot, ülemmäär 2 624,05 eurot ja standardmäär 1 192,76 eurot.

Artikkel 10

Alates 1. juulist 2009 asendatakse muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 93 esitatud igakuiste põhipalkade tabel järgmisega:

| TEENISTUS-KATEGOORIA | 1.7.2009 | JÄRK |
| --- | --- | --- |
| PALGAASTE | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| IV | 18 | 5 722,65 | 5 841,66 | 5 963,14 | 6 087,15 | 6 213,73 | 6 342,95 | 6 474,86 |
| 17 | 5 057,83 | 5 163,01 | 5 270,38 | 5 379,98 | 5 491,86 | 5 606,07 | 5 722,65 |
| 16 | 4 470,24 | 4 563,20 | 4 658,10 | 4 754,97 | 4 853,85 | 4 954,79 | 5 057,83 |
| 15 | 3 950,91 | 4 033,08 | 4 116,95 | 4 202,56 | 4 289,96 | 4 379,17 | 4 470,24 |
| 14 | 3 491,92 | 3 564,54 | 3 638,66 | 3 714,33 | 3 791,58 | 3 870,43 | 3 950,91 |
| 13 | 3 086,25 | 3 150,43 | 3 215,95 | 3 282,82 | 3 351,09 | 3 420,78 | 3 491,92 |
| III | 12 | 3 950,85 | 4 033,01 | 4 116,87 | 4 202,48 | 4 289,87 | 4 379,08 | 4 470,14 |
| 11 | 3 491,89 | 3 564,50 | 3 638,62 | 3 714,29 | 3 791,52 | 3 870,37 | 3 950,85 |
| 10 | 3 086,24 | 3 150,42 | 3 215,93 | 3 282,80 | 3 351,07 | 3 420,75 | 3 491,89 |
| 9 | 2 727,71 | 2 784,44 | 2 842,34 | 2 901,44 | 2 961,78 | 3 023,37 | 3 086,24 |
| 8 | 2 410,84 | 2 460,97 | 2 512,15 | 2 564,39 | 2 617,71 | 2 672,15 | 2 727,71 |
| II | 7 | 2 727,65 | 2 784,38 | 2 842,30 | 2 901,42 | 2 961,76 | 3 023,37 | 3 086,25 |
| 6 | 2 410,72 | 2 460,86 | 2 512,04 | 2 564,29 | 2 617,63 | 2 672,07 | 2 727,65 |
| 5 | 2 130,61 | 2 174,93 | 2 220,16 | 2 266,34 | 2 313,48 | 2 361,60 | 2 410,72 |
| 4 | 1 883,05 | 1 922,22 | 1 962,20 | 2 003,01 | 2 044,67 | 2 087,20 | 2 130,61 |
| I | 3 | 2 319,77 | 2 367,92 | 2 417,06 | 2 467,23 | 2 518,43 | 2 570,70 | 2 624,05 |
| 2 | 2 050,78 | 2 093,34 | 2 136,79 | 2 181,14 | 2 226,40 | 2 272,61 | 2 319,77 |
| 1 | 1 812,98 | 1 850,61 | 1 889,01 | 1 928,22 | 1 968,24 | 2 009,09 | 2 050,78 |

TEENISTUS-KATEGOORIA

1.7.2009

JÄRK

PALGAASTE

1

2

3

4

5

6

7

IV

18

5 722,65

5 841,66

5 963,14

6 087,15

6 213,73

6 342,95

6 474,86

17

5 057,83

5 163,01

5 270,38

5 379,98

5 491,86

5 606,07

5 722,65

16

4 470,24

4 563,20

4 658,10

4 754,97

4 853,85

4 954,79

5 057,83

15

3 950,91

4 033,08

4 116,95

4 202,56

4 289,96

4 379,17

4 470,24

14

3 491,92

3 564,54

3 638,66

3 714,33

3 791,58

3 870,43

3 950,91

13

3 086,25

3 150,43

3 215,95

3 282,82

3 351,09

3 420,78

3 491,92

III

12

3 950,85

4 033,01

4 116,87

4 202,48

4 289,87

4 379,08

4 470,14

11

3 491,89

3 564,50

3 638,62

3 714,29

3 791,52

3 870,37

3 950,85

10

3 086,24

3 150,42

3 215,93

3 282,80

3 351,07

3 420,75

3 491,89

9

2 727,71

2 784,44

2 842,34

2 901,44

2 961,78

3 023,37

3 086,24

8

2 410,84

2 460,97

2 512,15

2 564,39

2 617,71

2 672,15

2 727,71

II

7

2 727,65

2 784,38

2 842,30

2 901,42

2 961,76

3 023,37

3 086,25

6

2 410,72

2 460,86

2 512,04

2 564,29

2 617,63

2 672,07

2 727,65

5

2 130,61

2 174,93

2 220,16

2 266,34

2 313,48

2 361,60

2 410,72

4

1 883,05

1 922,22

1 962,20

2 003,01

2 044,67

2 087,20

2 130,61

I

3

2 319,77

2 367,92

2 417,06

2 467,23

2 518,43

2 570,70

2 624,05

2

2 050,78

2 093,34

2 136,79

2 181,14

2 226,40

2 272,61

2 319,77

1

1 812,98

1 850,61

1 889,01

1 928,22

1 968,24

2 009,09

2 050,78

Artikkel 11

Alates 1. juulist 2009 asendatakse muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 93 esitatud igakuiste põhipalkade tabel järgmisega:

| — | 822,88 eurot teenistujate puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele; |
| --- | --- |

—

822,88 eurot teenistujate puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele;

| — | 487,86 eurot ametniku puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele. |
| --- | --- |

—

487,86 eurot ametniku puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele.

Artikkel 12

Alates 1. juulist 2009 on muude teenistujate teenistustingimuste artikli 96 lõike 3 teises lõigus osutatud töötustoetuse alammäär 984,02 eurot, ülemmäär 1 968,04 eurot ja standardmäär 894,57 eurot.

Alates 14. juulist 2009 on muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 136 osutatud töötustoetuse alammäär 865,73 eurot ja ülemmäär on 2 037,00 eurot.

Artikkel 13

Alates 1. juulist 2009 on nõukogu määruse (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76 (2) artikli 1 lõike 1 esimeses lõigus ettenähtud hüvitised vahetustega töö eest vastavalt 374,98; 565,98; 618,82 ja 843,65 eurot.

Artikkel 14

Alates 1. juulist 2009 kohaldatakse nõukogu määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68 (3) artiklis 4 osutatud summade suhtes paranduskoefitsienti 5,412934.

Artikkel 15

Alates 1. juulist 2009 asendatakse personalieeskirjade XIII lisa artikli 8 lõikes 2 sätestatud tabel järgmisega:

| 1.7.2009 | JÄRK |
| --- | --- |
| PALGAASTE | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| 16 | 16 600,62 | 17 298,20 | 18 025,09 | 18 025,09 | 18 025,09 | 18 025,09 | | |
| 15 | 14 672,17 | 15 288,71 | 15 931,17 | 16 374,40 | 16 600,62 | 17 298,20 | | |
| 14 | 12 967,74 | 13 512,67 | 14 080,49 | 14 472,23 | 14 672,17 | 15 288,71 | 15 931,17 | 16 600,62 |
| 13 | 11 461,32 | 11 942,94 | 12 444,80 | 12 791,03 | 12 967,74 | | | |
| 12 | 10 129,89 | 10 555,56 | 10 999,12 | 11 305,13 | 11 461,32 | 11 942,94 | 12 444,80 | 12 967,74 |
| 11 | 8 953,13 | 9 329,35 | 9 721,38 | 9 991,85 | 10 129,89 | 10 555,56 | 10 999,12 | 11 461,32 |
| 10 | 7 913,07 | 8 245,59 | 8 592,08 | 8 831,12 | 8 953,13 | 9 329,35 | 9 721,38 | 10 129,89 |
| 9 | 6 993,83 | 7 287,72 | 7 593,96 | 7 805,24 | 7 913,07 | | | |
| 8 | 6 181,38 | 6 441,13 | 6 711,79 | 6 898,52 | 6 993,83 | 7 287,72 | 7 593,96 | 7 913,07 |
| 7 | 5 463,30 | 5 692,88 | 5 932,10 | 6 097,14 | 6 181,38 | 6 441,13 | 6 711,79 | 6 993,83 |
| 6 | 4 828,65 | 5 031,55 | 5 242,99 | 5 388,85 | 5 463,30 | 5 692,88 | 5 932,10 | 6 181,38 |
| 5 | 4 267,72 | 4 447,05 | 4 633,92 | 4 762,85 | 4 828,65 | 5 031,55 | 5 242,99 | 5 463,30 |
| 4 | 3 771,95 | 3 930,45 | 4 095,61 | 4 209,56 | 4 267,72 | 4 447,05 | 4 633,92 | 4 828,65 |
| 3 | 3 333,77 | 3 473,86 | 3 619,84 | 3 720,55 | 3 771,95 | 3 930,45 | 4 095,61 | 4 267,72 |
| 2 | 2 946,50 | 3 070,31 | 3 199,33 | 3 288,34 | 3 333,77 | 3 473,86 | 3 619,84 | 3 771,95 |
| 1 | 2 604,21 | 2 713,64 | 2 827,67 | 2 906,34 | 2 946,50 | | | |

1.7.2009

JÄRK

PALGAASTE

1

2

3

4

5

6

7

8

16

16 600,62

17 298,20

18 025,09

18 025,09

18 025,09

18 025,09

15

14 672,17

15 288,71

15 931,17

16 374,40

16 600,62

17 298,20

14

12 967,74

13 512,67

14 080,49

14 472,23

14 672,17

15 288,71

15 931,17

16 600,62

13

11 461,32

11 942,94

12 444,80

12 791,03

12 967,74

12

10 129,89

10 555,56

10 999,12

11 305,13

11 461,32

11 942,94

12 444,80

12 967,74

11

8 953,13

9 329,35

9 721,38

9 991,85

10 129,89

10 555,56

10 999,12

11 461,32

10

7 913,07

8 245,59

8 592,08

8 831,12

8 953,13

9 329,35

9 721,38

10 129,89

9

6 993,83

7 287,72

7 593,96

7 805,24

7 913,07

8

6 181,38

6 441,13

6 711,79

6 898,52

6 993,83

7 287,72

7 593,96

7 913,07

7

5 463,30

5 692,88

5 932,10

6 097,14

6 181,38

6 441,13

6 711,79

6 993,83

6

4 828,65

5 031,55

5 242,99

5 388,85

5 463,30

5 692,88

5 932,10

6 181,38

5

4 267,72

4 447,05

4 633,92

4 762,85

4 828,65

5 031,55

5 242,99

5 463,30

4

3 771,95

3 930,45

4 095,61

4 209,56

4 267,72

4 447,05

4 633,92

4 828,65

3

3 333,77

3 473,86

3 619,84

3 720,55

3 771,95

3 930,45

4 095,61

4 267,72

2

2 946,50

3 070,31

3 199,33

3 288,34

3 333,77

3 473,86

3 619,84

3 771,95

1

2 604,21

2 713,64

2 827,67

2 906,34

2 946,50

Artikkel 16

Alates 1. juulist 2009 on personalieeskirjade XIII lisa artikli 18 lõike 1 kohaldamise eesmärgil enne 1. maid 2004 jõus olnud personalieeskirjade VII lisa artiklis 4a osutatud kindlasummaline toetus määratud järgmiselt:

| — | 129,36 eurot kuus ametniku puhul, kes kuulub palgaastmesse C4 või C5; |
| --- | --- |

—

129,36 eurot kuus ametniku puhul, kes kuulub palgaastmesse C4 või C5;

| — | 198,33 eurot kuus ametniku puhul, kes kuulub palgaastmesse C1, C2 või C3. |
| --- | --- |

—

198,33 eurot kuus ametniku puhul, kes kuulub palgaastmesse C1, C2 või C3.

Artikkel 17

Alates 14. juulist 2009 asendatakse muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 133 esitatud igakuiste põhipalkade tabel järgmisega:

| Palgaaste | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Põhipalk täisajaga töötamisel | 1 649,12 | 1 921,23 | 2 083,02 | 2 258,43 | 2 448,62 | 2 654,81 | 2 878,37 |
| Palgaaste | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Põhipalk täisajaga töötamisel | 3 120,77 | 3 383,57 | 3 668,50 | 3 977,43 | 4 312,37 | 4 675,52 | 5 069,25 |
| Palgaaste | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | | |
| Põhipalk täisajaga töötamisel | 5 496,13 | 5 958,97 | 6 460,77 | 7 004,85 | 7 594,73 | | |

Palgaaste

1

2

3

4

5

6

7

Põhipalk täisajaga töötamisel

1 649,12

1 921,23

2 083,02

2 258,43

2 448,62

2 654,81

2 878,37

Palgaaste

8

9

10

11

12

13

14

Põhipalk täisajaga töötamisel

3 120,77

3 383,57

3 668,50

3 977,43

4 312,37

4 675,52

5 069,25

Palgaaste

15

16

17

18

19

Põhipalk täisajaga töötamisel

5 496,13

5 958,97

6 460,77

7 004,85

7 594,73

Artikkel 18

Käesolev määrus vaadatakse vajadusel üle ning komisjon esitab sel eesmärgil, kui see on asjakohane, ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks; nõukogu teeb selle kohta otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.

Artikkel 19

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BILDT

---

(1)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76, 9. veebruar 1976, millega määratakse kindlaks ametnike kategooriad, kellel on õigus saada hüvitist vahetustega töö eest, ning selle hüvitise määrad ja maksmise tingimused (EÜT L 38, 13.2.1976, lk 1).

2

(3)  Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).

3

---

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/16

---

NÕUKOGU OTSUS 2009/1012/ÜVJP,

22. detsember 2009,

relvaekspordikontrolli ning ühismeetme 2008/944/ÜVJP põhimõtete ja kriteeriumide edendamiseks kolmandates riikides läbiviidava ELi tegevuse toetamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 26 lõiget 2 ja artikli 31 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. juunil 1997 vastu tavarelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ELi programmi, millega Euroopa Liit ja selle liikmesriigid võtavad endale kohustuse tegutseda kooskõlastatult, et abistada teisi riike relvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamisel ja selle vastu võitlemisel. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. juunil 1997 vastu tavarelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ELi programmi, millega Euroopa Liit ja selle liikmesriigid võtavad endale kohustuse tegutseda kooskõlastatult, et abistada teisi riike relvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamisel ja selle vastu võitlemisel.

| (2) | Nõukogu võttis 8. detsembril 2008 vastu ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad, (1) milles sätestatakse tavarelvade ekspordiks kaheksa kriteeriumit, luuakse teavitamise ja konsulteerimise kord keeldumiste jaoks ning esitatakse menetlus läbipaistvuse tagamiseks, mis hõlmab relvaeksporti käsitlevate ELi aastaaruannete avaldamist. Nimetatud ühine seisukoht aitab oluliselt kaasa relvaekspordi kontrolli käsitlevate riiklike poliitikate ühtlustamisele ning selle põhimõtted ja kriteeriumid on võetud ametlikult üle mitmete kolmandate riikide poolt. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 8. detsembril 2008 vastu ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad, (1) milles sätestatakse tavarelvade ekspordiks kaheksa kriteeriumit, luuakse teavitamise ja konsulteerimise kord keeldumiste jaoks ning esitatakse menetlus läbipaistvuse tagamiseks, mis hõlmab relvaeksporti käsitlevate ELi aastaaruannete avaldamist. Nimetatud ühine seisukoht aitab oluliselt kaasa relvaekspordi kontrolli käsitlevate riiklike poliitikate ühtlustamisele ning selle põhimõtted ja kriteeriumid on võetud ametlikult üle mitmete kolmandate riikide poolt.

| (3) | Ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP artiklis 11 nähakse ette, et liikmesriigid annavad endast parima, et julgustada teisi relvaekspordiga tegelevaid riike kohaldama nimetatud ühise seisukoha kriteeriume. |
| --- | --- |

(3)

Ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP artiklis 11 nähakse ette, et liikmesriigid annavad endast parima, et julgustada teisi relvaekspordiga tegelevaid riike kohaldama nimetatud ühise seisukoha kriteeriume.

| (4) | Riigipeade ja valitsusjuhtide poolt 12. detsembril 2003 vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegias on toodud välja viis peamist väljakutset, millega Euroopa Liit peab külma sõja järgsel perioodil tegelema: terrorism, massihävitusrelvade levik, piirkondlikud konfliktid, riikide kokkuvarisemine ja organiseeritud kuritegevus. Kõnealusest viiest väljakutsest nelja puhul on keskseks teguriks tavarelvade kontrollimatu ringluse tagajärjed. Relvade kontrollimatu üleandmine soodustab terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse süvenemist ning on üheks konfliktide vallandumise ja leviku ning riigistruktuuride kokkuvarisemise peamistest teguritest. Lisaks rõhutatakse kõnealuses strateegias ekspordikontrolli tähtsust massihävitusrelvade leviku piiramisel. |
| --- | --- |

(4)

Riigipeade ja valitsusjuhtide poolt 12. detsembril 2003 vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegias on toodud välja viis peamist väljakutset, millega Euroopa Liit peab külma sõja järgsel perioodil tegelema: terrorism, massihävitusrelvade levik, piirkondlikud konfliktid, riikide kokkuvarisemine ja organiseeritud kuritegevus. Kõnealusest viiest väljakutsest nelja puhul on keskseks teguriks tavarelvade kontrollimatu ringluse tagajärjed. Relvade kontrollimatu üleandmine soodustab terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse süvenemist ning on üheks konfliktide vallandumise ja leviku ning riigistruktuuride kokkuvarisemise peamistest teguritest. Lisaks rõhutatakse kõnealuses strateegias ekspordikontrolli tähtsust massihävitusrelvade leviku piiramisel.

| (5) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Peaassamblee võttis 8. detsembril 2005 vastu riikidel ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset tuvastamist ja päritolu kindlakstegemist võimaldava rahvusvahelise vahendi, mille eesmärk on tõhustada ja täiendada kehtivaid kahepoolseid, piirkondlikke ja rahvusvahelisi kokkuleppeid, mis on sõlmitud väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamiseks, likvideerimiseks ja selle vastu võitlemiseks igas aspektis. |
| --- | --- |

(5)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Peaassamblee võttis 8. detsembril 2005 vastu riikidel ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset tuvastamist ja päritolu kindlakstegemist võimaldava rahvusvahelise vahendi, mille eesmärk on tõhustada ja täiendada kehtivaid kahepoolseid, piirkondlikke ja rahvusvahelisi kokkuleppeid, mis on sõlmitud väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamiseks, likvideerimiseks ja selle vastu võitlemiseks igas aspektis.

| (6) | Euroopa Ülemkogu poolt 15. ja 16. detsembril 2005 vastu võetud ELi strateegias väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks nähakse ette, et EL peaks piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil toetama ekspordikontrolli tugevdamist ning relvaekspordi toimimisjuhendi (mis asendati hiljem ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP) kriteeriumide edendamist, aidates muu hulgas kolmandatel riikidel koostada sellekohaseid siseriiklikke õigusakte ning edendades läbipaistvust suurendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Ülemkogu poolt 15. ja 16. detsembril 2005 vastu võetud ELi strateegias väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks nähakse ette, et EL peaks piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil toetama ekspordikontrolli tugevdamist ning relvaekspordi toimimisjuhendi (mis asendati hiljem ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP) kriteeriumide edendamist, aidates muu hulgas kolmandatel riikidel koostada sellekohaseid siseriiklikke õigusakte ning edendades läbipaistvust suurendavaid meetmeid.

| (7) | ÜRO Peaassamblee võttis 6. detsembril 2006 kõikide Euroopa Liidu liikmesriikide toetusel vastu resolutsiooni 61/89 „Relvakaubandusleping: tavarelvade impordi, ekspordi ja üleandmise ühtsete rahvusvaheliste standardite kehtestamine”. 2006. aasta detsembris ning 2007. aasta juunis ja detsembris võttis nõukogu vastu järeldused, milles rõhutatakse, kui tähtis on see, et EL ja liikmesriigid osaleksid aktiivselt ja teeksid koostööd teiste riikide ja piirkondlike organisatsioonidega ÜRO protsessis, et kehtestada tavarelvade impordi, ekspordi ja üleandmise ühtsed rahvusvahelised standardid, mis annaksid suure panuse rahu, julgeolekut, arengut ja inimõiguste igakülgset austamist ohustava tavarelvade soovimatu ja vastutustundetu leviku piiramisele. |
| --- | --- |

(7)

ÜRO Peaassamblee võttis 6. detsembril 2006 kõikide Euroopa Liidu liikmesriikide toetusel vastu resolutsiooni 61/89 „Relvakaubandusleping: tavarelvade impordi, ekspordi ja üleandmise ühtsete rahvusvaheliste standardite kehtestamine”. 2006. aasta detsembris ning 2007. aasta juunis ja detsembris võttis nõukogu vastu järeldused, milles rõhutatakse, kui tähtis on see, et EL ja liikmesriigid osaleksid aktiivselt ja teeksid koostööd teiste riikide ja piirkondlike organisatsioonidega ÜRO protsessis, et kehtestada tavarelvade impordi, ekspordi ja üleandmise ühtsed rahvusvahelised standardid, mis annaksid suure panuse rahu, julgeolekut, arengut ja inimõiguste igakülgset austamist ohustava tavarelvade soovimatu ja vastutustundetu leviku piiramisele.

| (8) | Nõukogu võttis 17. märtsil 2008 vastu ühismeetme 2008/230/ÜVJP relvaekspordikontrolli ning relvaekspordi toimimisjuhendi põhimõtete ja kriteeriumide edendamiseks kolmandates riikides läbiviidava ELi tegevuse toetamise kohta, (2) viimati toimus selle ühismeetme raames tegevus 27.–28. oktoobril 2009, |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu võttis 17. märtsil 2008 vastu ühismeetme 2008/230/ÜVJP relvaekspordikontrolli ning relvaekspordi toimimisjuhendi põhimõtete ja kriteeriumide edendamiseks kolmandates riikides läbiviidava ELi tegevuse toetamise kohta, (2) viimati toimus selle ühismeetme raames tegevus 27.–28. oktoobril 2009,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Selleks et praktiliselt rakendada:

| — | Euroopa julgeolekustrateegiat, |
| --- | --- |

—

Euroopa julgeolekustrateegiat,

| — | väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseaduslikku hankimist ja salakaubaveo vastast võitlust käsitlevat ELi strateegiat, |
| --- | --- |

—

väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseaduslikku hankimist ja salakaubaveo vastast võitlust käsitlevat ELi strateegiat,

| — | ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP artiklit 11, |
| --- | --- |

—

ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP artiklit 11,

| — | tavarelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamist ja selle vastu võitlemist käsitlevat ELi programmi, |
| --- | --- |

—

tavarelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamist ja selle vastu võitlemist käsitlevat ELi programmi,

| — | riikidel ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset tuvastamist ja päritolu kindlakstegemist võimaldavat rahvusvahelist vahendit ja |
| --- | --- |

—

riikidel ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset tuvastamist ja päritolu kindlakstegemist võimaldavat rahvusvahelist vahendit ja

| — | rahvusvahelist relvakaubanduslepingut käsitlevaid nõukogu järeldusi, |
| --- | --- |

—

rahvusvahelist relvakaubanduslepingut käsitlevaid nõukogu järeldusi,

toetab Euroopa Liit järgmiste eesmärkide saavutamisele suunatud tegevust:

| a) | edendada ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP kriteeriume ja põhimõtteid kolmandates riikides; |
| --- | --- |

a)

edendada ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP kriteeriume ja põhimõtteid kolmandates riikides;

| b) | abistada kolmandaid riike tõhusa relvaekspordikontrolli tagamiseks õigusaktide koostamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

b)

abistada kolmandaid riike tõhusa relvaekspordikontrolli tagamiseks õigusaktide koostamisel ja rakendamisel;

| c) | abistada kolmandaid riike litsentse väljastavate ametnike koolitamisel, et tagada piisav relvaekspordi kontrollide rakendamine ja jõustamine; |
| --- | --- |

c)

abistada kolmandaid riike litsentse väljastavate ametnike koolitamisel, et tagada piisav relvaekspordi kontrollide rakendamine ja jõustamine;

| d) | abistada kolmandaid riike ja piirkondi relvaeksporti käsitlevate riiklike ja piirkondlike aruannete väljatöötamisel ja muude kontrollivormide edendamisel, et edendada läbipaistvust ja vastutust relvaekspordi valdkonnas; |
| --- | --- |

d)

abistada kolmandaid riike ja piirkondi relvaeksporti käsitlevate riiklike ja piirkondlike aruannete väljatöötamisel ja muude kontrollivormide edendamisel, et edendada läbipaistvust ja vastutust relvaekspordi valdkonnas;

| e) | julgustada kolmandaid riike toetama ÜRO protsessi, mille eesmärk on võtta vastu õiguslikult siduv rahvusvaheline leping, millega kehtestatakse ühtsed standardid tavarelvade ülemaailmsele kaubandusele, ning abistada kolmandaid riike, et tagada nende valmisolek selliste võimalike ühiste standardite järgimiseks. |
| --- | --- |

e)

julgustada kolmandaid riike toetama ÜRO protsessi, mille eesmärk on võtta vastu õiguslikult siduv rahvusvaheline leping, millega kehtestatakse ühtsed standardid tavarelvade ülemaailmsele kaubandusele, ning abistada kolmandaid riike, et tagada nende valmisolek selliste võimalike ühiste standardite järgimiseks.

2.   Lõikes 1 viidatud eesmärkide edasiarendamise saavutamisele suunatud projektide kirjeldus on esitatud käesoleva ühismeetme lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”).

2.   Artikli 1 lõikes 2 nimetatud projektide tehnilise rakendamise eest vastutab järgmine rakendusüksus:

Saksamaa majandus- ja ekspordikontrolli föderaalne büroo, BAFA.

3.   Rakendusüksus täidab oma ülesandeid kõrge esindaja kontrolli all. Sel eesmärgil lepib kõrge esindaja rakendusüksusega kokku vajalike korralduste osas.

Artikkel 3

1.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide rakendamise lähtesummaks on 787 000 eurot.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu eelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Järelevalvet käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ELi rahalise abi nõuetekohase rakendamise üle teostab komisjon. Sel eesmärgil sõlmib ta artikli 2 lõikes 2 nimetatud rakendusüksusega rahastamislepingu. Rahastamislepingus nähakse ette, et rakendusüksus tagab ELi abi nähtavuse, mis vastab abi suurusele.

4.   Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu nimetatud protsessis esilekerkinud raskustest ja lepingu sõlmimise kuupäevast.

Artikkel 4

1.   Igas abi saavas riigis asuva ELi esinduse juht koostab viimase selle otsuse alusel korraldatud seminari ja viimase selle otsuse alusel toimunud personalivahetuse lõppedes iga vastava abi saava riigi kohta faktilisi andmeid sisaldava eduaruande.

2.   Kõrge esindaja, annab nõukogule aru käesoleva otsuse rakendamisest, lähtudes korrapärastest aruannetest, mille on koostanud artikli 2 lõikes 2 nimetatud rakendusüksus ja käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud esinduste juhid. Nimetatud aruanded on nõukogu poolt läbiviidava hindamise aluseks. Komisjon annab teavet projektide rahastamise kohta, nagu on sätestatud artikli 3 lõikes 3.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

See kaotab kehtivuse 24 kuud pärast artikli 3 lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu sõlmimise kuupäeva või kuus kuud pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva, kui selle aja jooksul ei ole rahastamislepingut sõlmitud.

Artikkel 6

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 22. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

A. CARLGREN

---

(1)  ELT L 335, 13.12.2008, lk 99.

1

(2)  ELT L 75, 18.3.2008, lk 81.

2

---

LISA

Relvaekspordikontrolli ning ühismeetme 2008/944/ÜVJP põhimõtete ja kriteeriumide edendamiseks kolmandates riikides läbiviidava ELi tegevuse toetamine

I.   Eesmärgid

Käesoleva otsuse üldised eesmärgid on:

| a) | edendada ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP kriteeriume ja põhimõtteid kolmandates riikides; |
| --- | --- |

a)

edendada ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP kriteeriume ja põhimõtteid kolmandates riikides;

| b) | abistada kolmandaid riike tõhusa relvaekspordikontrolli tagamiseks õigusaktide koostamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

b)

abistada kolmandaid riike tõhusa relvaekspordikontrolli tagamiseks õigusaktide koostamisel ja rakendamisel;

| c) | abistada riike litsentse väljastavate ametnike koolitamisel, et tagada piisav relvaekspordi kontrollide rakendamine ja jõustamine; |
| --- | --- |

c)

abistada riike litsentse väljastavate ametnike koolitamisel, et tagada piisav relvaekspordi kontrollide rakendamine ja jõustamine;

| d) | abistada kolmandaid riike relvaeksporti käsitlevate riiklike aruannete väljatöötamisel ja muude kontrollivormide edendamisel, et edendada läbipaistvust ja vastutust relvaekspordi valdkonnas; |
| --- | --- |

d)

abistada kolmandaid riike relvaeksporti käsitlevate riiklike aruannete väljatöötamisel ja muude kontrollivormide edendamisel, et edendada läbipaistvust ja vastutust relvaekspordi valdkonnas;

| e) | julgustada kolmandaid riike toetama ÜRO protsessi, mille eesmärk on võtta vastu õiguslikult siduv rahvusvaheline leping, millega kehtestatakse ühtsed standardid tavarelvade ülemaailmsele kaubandusele, ning abistada kolmandaid riike, et tagada nende valmisolek selliste võimalike ühiste standardite järgimiseks. |
| --- | --- |

e)

julgustada kolmandaid riike toetama ÜRO protsessi, mille eesmärk on võtta vastu õiguslikult siduv rahvusvaheline leping, millega kehtestatakse ühtsed standardid tavarelvade ülemaailmsele kaubandusele, ning abistada kolmandaid riike, et tagada nende valmisolek selliste võimalike ühiste standardite järgimiseks.

II.   Projektid

| | Eesmärk:
  Anda tehnilist abi huvitatud kolmandatele riikidele, kes on näidanud üles soovi parandada oma standardeid ja tavasid sõjatehnoloogia- ja varustuse ekspordikontrolli valdkonnas, ning ühtlustada nende standardeid ja tavasid Euroopa Liidu liikmesriikide poolt kokkulepitud ja kohaldatavate standardite ja tavadega, mis on sätestatud ühises seisukohas 2008/944/ÜVJP ning asjaomases kasutusjuhendis. |
| --- | --- |

Eesmärk:

Anda tehnilist abi huvitatud kolmandatele riikidele, kes on näidanud üles soovi parandada oma standardeid ja tavasid sõjatehnoloogia- ja varustuse ekspordikontrolli valdkonnas, ning ühtlustada nende standardeid ja tavasid Euroopa Liidu liikmesriikide poolt kokkulepitud ja kohaldatavate standardite ja tavadega, mis on sätestatud ühises seisukohas 2008/944/ÜVJP ning asjaomases kasutusjuhendis.

| | Kirjeldus ja hinnangulised kulud:






  i) | Seminarid riikide rühmadele:
  Projekt kujutab endast viit kahepäevast seminari, kuhu kutsutakse osalema valitsuste ametnikke, tolliametnikke ja litsentse väljastavaid ametnikke valitud riikide rühmast. Samuti võib kutsuda kaitsetööstuse esindajaid. Seminarid võivad toimuda abi saavates riikides või muus kohas, mille määrab kindlaks eesistujariik. Asjaomaseid valdkondi käsitleva koolituse viivad läbi eksperdid ELi liikmesriikide valitsusasutustest, ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP järgivatest riikidest ja ELi nõukogu sekretariaadist ja/või erasektorist (sealhulgas valitsusvälistest organisatsioonidest). |
| --- | --- | --- |

Kirjeldus ja hinnangulised kulud:

i)

Seminarid riikide rühmadele:

Projekt kujutab endast viit kahepäevast seminari, kuhu kutsutakse osalema valitsuste ametnikke, tolliametnikke ja litsentse väljastavaid ametnikke valitud riikide rühmast. Samuti võib kutsuda kaitsetööstuse esindajaid. Seminarid võivad toimuda abi saavates riikides või muus kohas, mille määrab kindlaks eesistujariik. Asjaomaseid valdkondi käsitleva koolituse viivad läbi eksperdid ELi liikmesriikide valitsusasutustest, ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP järgivatest riikidest ja ELi nõukogu sekretariaadist ja/või erasektorist (sealhulgas valitsusvälistest organisatsioonidest).

| ii) | Personalivahetus:
  Projekti raames toimub kuni neli abi saavate ELi kandidaatriikide valitsuste ametnike ja/või litsentse väljastavate ametnike kuni ühe kuu pikkust töö- või õppelähetust ELi liikmesriikide asjaomastesse ametiasutustesse või kuni neli ELi liikmesriikide valitsuste ametnike ja/või litsentse väljastavate ametnike kuni ühe kuu pikkust töö- või õppelähetust asjaomastesse abi saavate riikide ametiasutustesse (1). |
| --- | --- |

ii)

Personalivahetus:

Projekti raames toimub kuni neli abi saavate ELi kandidaatriikide valitsuste ametnike ja/või litsentse väljastavate ametnike kuni ühe kuu pikkust töö- või õppelähetust ELi liikmesriikide asjaomastesse ametiasutustesse või kuni neli ELi liikmesriikide valitsuste ametnike ja/või litsentse väljastavate ametnike kuni ühe kuu pikkust töö- või õppelähetust asjaomastesse abi saavate riikide ametiasutustesse (1).

III.   Kestus

Projekti rakendamise eeldatav kogukestus on 24 kuud.

IV.   Abisaajad

| | 2010. aasta esimene semester:






  i) | Lääne-Balkani riigid (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Montenegro ja Serbia); |
| --- | --- | --- |

2010. aasta esimene semester:

i)

Lääne-Balkani riigid (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Montenegro ja Serbia);

| ii) | Euroopa naabruspoliitika Põhja-Aafrika Vahemere piirkonna partnerid (Alžeeria, Egiptus, Liibüa, Maroko ja Tuneesia). |
| --- | --- |

ii)

Euroopa naabruspoliitika Põhja-Aafrika Vahemere piirkonna partnerid (Alžeeria, Egiptus, Liibüa, Maroko ja Tuneesia).

| | 2010. aasta teine semester:
  Euroopa naabruspoliitika Ida-Euroopa ja Kaukaasia partnerid (Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Moldova ja Ukraina). |
| --- | --- |

2010. aasta teine semester:

Euroopa naabruspoliitika Ida-Euroopa ja Kaukaasia partnerid (Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Moldova ja Ukraina).

| | 2011. aasta esimene semester:
  Lääne-Balkani riigid (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Montenegro, Serbia). |
| --- | --- |

2011. aasta esimene semester:

Lääne-Balkani riigid (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Montenegro, Serbia).

| | 2011. aasta teine semester:
  Euroopa naabruspoliitika Ida-Euroopa ja Kaukaasia partnerid (Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Moldova ja Ukraina). |
| --- | --- |

2011. aasta teine semester:

Euroopa naabruspoliitika Ida-Euroopa ja Kaukaasia partnerid (Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Moldova ja Ukraina).

Kui ettenägematute asjaolude tõttu tuleb muuta abisaajate nimekirja või seminaride ajakava, võib tavarelvastuse ekspordi töörühm (COARM) kõrge esindaja ettepanekul otsustada seda teha.

(Juhul kui mõni eespool nimetatud riikidest ei soovi seminaril osaleda, võib valida (2) järgmiste Euroopa naabruspoliitika partnerite seast välja uued riigid: Iisrael, Jordaania, Liibanon, Palestiina omavalitsus ja Süüria.)

V.   Mõju hindamine

Käesoleva nõukogu otsuse ja ühismeetme 2008/230/ÜVJP mõju tuleks tehniliselt hinnata pärast seda, kui on aset leidnud viimane selle otsuse alusel korraldatud seminar ja viimased selle otsuse alusel toimunud personalivahetused. Kõnealune mõjuhinnang esitatakse faktilisi andmeid sisaldavate aruannetena, milles käsitletakse asjaomaste õigusaktide vastuvõtmist, eksporti kontrollivate asutuste loomist ja tõhusa ekspordikontrolli rakendamist abi saavates riikides. Aruandeid koostavad vastavates abi saavates riikides asuvate ELi esinduste juhid.

---

(1)  Personalivahetuse projektis osalejate valik lepitakse kõrge esindaja ettepanekul kokku asjaomases nõukogu töörühmas.

(2)  Lepitakse kõrge esindaja ettepanekul kokku asjaomases nõukogu töörühmas.

---

ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE EI OLE KOHUSTUSLIK

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/21

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

22. detsember 2009,

mille kohaselt lubatakse Austria Vabariigil jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 168

(2009/1013/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni peasekretariaati 2. juunil 2009 saabunud kirjaga taotles Austria Vabariik (edaspidi „Austria”) luba jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ sätetest ning mis hõlmab mahaarvamisõigust ja mis anti eelnevalt otsusega 2004/866/EÜ (2) sel ajal kohaldatava 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) (3) raames. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni peasekretariaati 2. juunil 2009 saabunud kirjaga taotles Austria Vabariik (edaspidi „Austria”) luba jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ sätetest ning mis hõlmab mahaarvamisõigust ja mis anti eelnevalt otsusega 2004/866/EÜ (2) sel ajal kohaldatava 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) (3) raames.

| (2) | Vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõikele 2 teavitas komisjon 10. septembri 2009. aasta kirjaga teisi liikmesriike Austria taotlusest. Komisjon teatas 21. septembri 2009. aasta kirjaga Austriale, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõikele 2 teavitas komisjon 10. septembri 2009. aasta kirjaga teisi liikmesriike Austria taotlusest. Komisjon teatas 21. septembri 2009. aasta kirjaga Austriale, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (3) | Erandmeetme eesmärk on käibemaksu kogumise lihtsustamiseks jätta kaupadelt ja teenustelt võetav käibemaks täielikult välja käibemaksu mahaarvamisõiguse kohaldamisalast, kui kõnealuseid kaupu ja teenuseid kasutatakse üle 90 % ulatuses maksukohustuslase või tema töötajate eraotstarbeks või üldiselt mitteäriliseks otstarbeks. |
| --- | --- |

(3)

Erandmeetme eesmärk on käibemaksu kogumise lihtsustamiseks jätta kaupadelt ja teenustelt võetav käibemaks täielikult välja käibemaksu mahaarvamisõiguse kohaldamisalast, kui kõnealuseid kaupu ja teenuseid kasutatakse üle 90 % ulatuses maksukohustuslase või tema töötajate eraotstarbeks või üldiselt mitteäriliseks otstarbeks.

| (4) | Meede on erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 168, millega on kehtestatud mahaarvamisõiguse üldpõhimõtted, ning selle eesmärk on lihtsustada käibemaksu kogumist. See mõjutab lõpptarbimisetapil tasumisele kuuluvat maksusummat üksnes tühises ulatuses. |
| --- | --- |

(4)

Meede on erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 168, millega on kehtestatud mahaarvamisõiguse üldpõhimõtted, ning selle eesmärk on lihtsustada käibemaksu kogumist. See mõjutab lõpptarbimisetapil tasumisele kuuluvat maksusummat üksnes tühises ulatuses.

| (5) | Kõnealuse lihtsustamismeetme praegust kohaldamist õigustav õiguslik ja faktiline olukord ei ole muutunud ja on jätkuvalt sama. Seepärast tuleks Austriale anda luba kohaldada lihtsustamismeedet täiendava, kuid piiratud perioodi jooksul, et seda meedet oleks võimalik hinnata. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse lihtsustamismeetme praegust kohaldamist õigustav õiguslik ja faktiline olukord ei ole muutunud ja on jätkuvalt sama. Seepärast tuleks Austriale anda luba kohaldada lihtsustamismeedet täiendava, kuid piiratud perioodi jooksul, et seda meedet oleks võimalik hinnata.

| (6) | Erand ei mõju ebasoodsalt käibemaksust tulenevatele liidu omavahenditele, |
| --- | --- |

(6)

Erand ei mõju ebasoodsalt käibemaksust tulenevatele liidu omavahenditele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 168 on Austrial lubatud jätta kaupadelt ja teenustelt makstav käibemaks täielikult välja käibemaksu mahaarvamisõiguse kohaldamisalast, kui kõnealuseid kaupu ja teenuseid kasutatakse üle 90 % ulatuses maksukohustuslase või tema töötajate eraotstarbeks või üldiselt mitteäriliseks otstarbeks.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2012.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Austria Vabariigile.

Brüssel, 22. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

A. CARLGREN

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 371, 18.12.2004, lk 47.

2

(3)  EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1.

3

---

| 29.12.2009 | ET XM XM | Euroopa Liidu Teataja | L 348/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET XM XM

Euroopa Liidu Teataja

L 348/22

---

NÕUKOGU OTSUS,

22. detsember 2009,

Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015

(2009/1014/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 300 lõiget 3 ning artiklit 305, koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Liidu lepingule lisatud üleminekusätete protokolli artikliga 8,

võttes arvesse kõikide liikmesriikide ettepanekuid

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 300 lõikes 3 sätestatakse tingimus, et Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed on piirkondlike ja kohalike organite esindajad, „kellel on piirkondlike või kohalike organite valimisel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees”. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 300 lõikes 3 sätestatakse tingimus, et Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed on piirkondlike ja kohalike organite esindajad, „kellel on piirkondlike või kohalike organite valimisel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees”.

| (2) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 305 nimetab nõukogu kõikide liikmesriikide ettepanekute põhjal viieks aastaks ametisse komitee liikmed ja sama palju asendusliikmeid. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 305 nimetab nõukogu kõikide liikmesriikide ettepanekute põhjal viieks aastaks ametisse komitee liikmed ja sama palju asendusliikmeid.

| (3) | Üleminekusätete protokolli artiklis 8 sätestatakse kohtade jaotus Regioonide Komitees. |
| --- | --- |

(3)

Üleminekusätete protokolli artiklis 8 sätestatakse kohtade jaotus Regioonide Komitees.

| (4) | Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete mandaat lõpeb 25. jaanuaril 2010; seetõttu tuleks ametisse nimetada komitee uued liikmed ja asendusliikmed. |
| --- | --- |

(4)

Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete mandaat lõpeb 25. jaanuaril 2010; seetõttu tuleks ametisse nimetada komitee uued liikmed ja asendusliikmed.

| (5) | Hilisemal kuupäeval järgneb sellele ametisse nimetamisele nende liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamine, kelle kandidatuurist ei ole nõukogule enne 14. detsembrit 2009 teatatud, |
| --- | --- |

(5)

Hilisemal kuupäeval järgneb sellele ametisse nimetamisele nende liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamine, kelle kandidatuurist ei ole nõukogule enne 14. detsembrit 2009 teatatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga nimetatakse 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015 kestvaks ajavahemikuks Regioonide Komitee

| — | liikmeteks isikud, kelle nimekiri on liikmesriikide kaupa esitatud I lisas, |
| --- | --- |

—

liikmeteks isikud, kelle nimekiri on liikmesriikide kaupa esitatud I lisas,

| — | asendusliikmeteks isikud, kelle nimekiri on liikmesriikide kaupa esitatud II lisas. |
| --- | --- |

—

asendusliikmeteks isikud, kelle nimekiri on liikmesriikide kaupa esitatud II lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

See jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 22. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

A. CARLGREN

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I — ANEXO I — PŘÍLOHA I — BILAG I — ANHANG I — I LISA — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Ι — ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — I PIELIKUMS — I PRIEDAS — I. MELLÉKLET — ANNESS I — BIJLAGE I — ZAŁĄCZNIK I — ANEXO I — ANEXA I — PRÍLOHA I — PRILOGA I — LIITE I — BILAGA I

Членове / Miembros / Členové / Medlemmer / Mitglieder / Liikmed / Μέλη / Members / Membres / Membri / Locekļi / Nariai / Tagok / Membri / Leden / Członkowie / Membros / Membri / Členovia / Člani / Jäsenet / Ledamöter

BELGIË / BELGIQUE / BELGIEN

| | De heer Geert BOURGEOIS

  Vlaams minister |
| --- | --- |

De heer Geert BOURGEOIS

Vlaams minister

| | De heer Jos CHABERT

  Opvolger in het Brussels Hoofdstedelijk Parlement |
| --- | --- |

De heer Jos CHABERT

Opvolger in het Brussels Hoofdstedelijk Parlement

| | Monsieur Xavier DESGAIN

  Membre du Parlement wallon |
| --- | --- |

Monsieur Xavier DESGAIN

Membre du Parlement wallon

| | Mevrouw Mia DE VITS

  Vlaams volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mevrouw Mia DE VITS

Vlaams volksvertegenwoordiger

| | Monsieur Paul FICHEROULLE

  Echevin de la Ville de Charleroi |
| --- | --- |

Monsieur Paul FICHEROULLE

Echevin de la Ville de Charleroi

| | Monsieur Jean-François ISTASSE

  Membre du Parlement de la Communauté française |
| --- | --- |

Monsieur Jean-François ISTASSE

Membre du Parlement de la Communauté française

| | Herr Karl-Heinz LAMBERTZ

  Ministerpräsident der Regierung der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

Herr Karl-Heinz LAMBERTZ

Ministerpräsident der Regierung der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| | Monsieur Michel LEBRUN

  Membre du Parlement de la Communauté française |
| --- | --- |

Monsieur Michel LEBRUN

Membre du Parlement de la Communauté française

| | Monsieur Charles PICQUE

  Ministre-Président du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale |
| --- | --- |

Monsieur Charles PICQUE

Ministre-Président du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale

| | De heer Jan ROEGIERS

  Vlaams volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

De heer Jan ROEGIERS

Vlaams volksvertegenwoordiger

| | De heer Johan SAUWENS

  Vlaams volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

De heer Johan SAUWENS

Vlaams volksvertegenwoordiger

| | De heer Luc VAN DEN BRANDE

  Voorzitter van het Vlaams-Europees Verbindingsagentschap |
| --- | --- |

De heer Luc VAN DEN BRANDE

Voorzitter van het Vlaams-Europees Verbindingsagentschap

БЪЛГАРИЯ

| | Mr. Hasan AZIS

  Mayor, Municipality of Karjali |
| --- | --- |

Mr. Hasan AZIS

Mayor, Municipality of Karjali

| | Ms. Katya DOYCHEVA

  Mayor, Municipality of Tvarditza |
| --- | --- |

Ms. Katya DOYCHEVA

Mayor, Municipality of Tvarditza

| | Ms. Dora IANKOVA

  Mayor, Municipality of Smolyan |
| --- | --- |

Ms. Dora IANKOVA

Mayor, Municipality of Smolyan

| | Mr. Vladimir KISSIOV

  Municipal Councilor, Municipality of Sofia |
| --- | --- |

Mr. Vladimir KISSIOV

Municipal Councilor, Municipality of Sofia

| | Mr. Krasimir MIREV

  Mayor, Municipality of Targovishte |
| --- | --- |

Mr. Krasimir MIREV

Mayor, Municipality of Targovishte

| | Mr. Vladimir MOSKOV

  Mayor, Municipality of Gotze Delchev |
| --- | --- |

Mr. Vladimir MOSKOV

Mayor, Municipality of Gotze Delchev

| | Mr. Orhan MUMUN

  Mayor, Municipality of Mineralni Bani |
| --- | --- |

Mr. Orhan MUMUN

Mayor, Municipality of Mineralni Bani

| | Ms. Detelina NIKOLOVA

  Mayor, Municipality of Dobrich |
| --- | --- |

Ms. Detelina NIKOLOVA

Mayor, Municipality of Dobrich

| | Ms. Penka PENKOVA

  Mayor, Municipality of Lom |
| --- | --- |

Ms. Penka PENKOVA

Mayor, Municipality of Lom

| | Mr. Georgi SLAVOV

  Mayor, Municipality of Yambol |
| --- | --- |

Mr. Georgi SLAVOV

Mayor, Municipality of Yambol

| | Mr. Bozhidar YOTOV

  Mayor, Municipality of Ruse |
| --- | --- |

Mr. Bozhidar YOTOV

Mayor, Municipality of Ruse

| | Mr. Zlatko ZHIVKOV

  Mayor, Municipality of Montana |
| --- | --- |

Mr. Zlatko ZHIVKOV

Mayor, Municipality of Montana

ČESKÁ REPUBLIKA

| | Pan Pavel BÉM

  Primátor hlavního města Prahy |
| --- | --- |

Pan Pavel BÉM

Primátor hlavního města Prahy

| | RNDr. Jiří BYTEL

  Starosta obce Velká Hleďsebe |
| --- | --- |

RNDr. Jiří BYTEL

Starosta obce Velká Hleďsebe

| | Pan Stanislav EICHLER

  Hejtman Libereckého kraje |
| --- | --- |

Pan Stanislav EICHLER

Hejtman Libereckého kraje

| | Mgr. Jan KUBATA

  Primátor města Ústí nad Labem |
| --- | --- |

Mgr. Jan KUBATA

Primátor města Ústí nad Labem

| | Paní Helena LANGŠÁDLOVÁ

  Místostarostka města Černošce |
| --- | --- |

Paní Helena LANGŠÁDLOVÁ

Místostarostka města Černošce

| | Pan Roman LÍNEK

  Náměstek hejtmana Pardubického kraje |
| --- | --- |

Pan Roman LÍNEK

Náměstek hejtmana Pardubického kraje

| | Pan Josef NOVOTNÝ

  Hejtman Karlovarského kraje |
| --- | --- |

Pan Josef NOVOTNÝ

Hejtman Karlovarského kraje

| | Ing. Petr OSVALD

  Zastupitel města Plzeň |
| --- | --- |

Ing. Petr OSVALD

Zastupitel města Plzeň

| | Pan Jaroslav PALAS

  Hejtman Moravskoslezského kraje |
| --- | --- |

Pan Jaroslav PALAS

Hejtman Moravskoslezského kraje

| | Mgr. Juraj THOMA

  Primátor města České Budějovice |
| --- | --- |

Mgr. Juraj THOMA

Primátor města České Budějovice

| | Paní Jana VAŇHOVÁ

  Hejtmanka Ústeckého kraje |
| --- | --- |

Paní Jana VAŇHOVÁ

Hejtmanka Ústeckého kraje

| | Pan Jiří ZIMOLA

  Hejtman Jihočeského kraje |
| --- | --- |

Pan Jiří ZIMOLA

Hejtman Jihočeského kraje

DANMARK

| | Hr. Knud Elmer ANDERSEN

  Regionsrådsmedlem |
| --- | --- |

Hr. Knud Elmer ANDERSEN

Regionsrådsmedlem

| | Hr. Per BØDKER ANDERSEN

  Byrådsmedlem |
| --- | --- |

Hr. Per BØDKER ANDERSEN

Byrådsmedlem

| | Hr. Jens Christian GJESING

  Borgmester |
| --- | --- |

Hr. Jens Christian GJESING

Borgmester

| | Hr. Jens Arne HEDEGAARD JENSEN

  Byrådsmedlem |
| --- | --- |

Hr. Jens Arne HEDEGAARD JENSEN

Byrådsmedlem

| | Hr. Henning JENSEN

  Borgmester |
| --- | --- |

Hr. Henning JENSEN

Borgmester

| | Fru Tove LARSEN

  Borgmester |
| --- | --- |

Fru Tove LARSEN

Borgmester

| | Hr. Henrik Ringbæk MADSEN

  Regionrådsmedlem |
| --- | --- |

Hr. Henrik Ringbæk MADSEN

Regionrådsmedlem

| | Hr. Jens Jørgen NYGAARD

  Byrådsmedlem |
| --- | --- |

Hr. Jens Jørgen NYGAARD

Byrådsmedlem

| | Hr. Karsten Uno PETERSEN

  Regionrådsmedlem |
| --- | --- |

Hr. Karsten Uno PETERSEN

Regionrådsmedlem

DEUTSCHLAND

| | Frau Nicola BEER

  Hessische Staatssekretärin für Europaangelegenheiten |
| --- | --- |

Frau Nicola BEER

Hessische Staatssekretärin für Europaangelegenheiten

| | Herr Ralf CHRISTOFFERS

  Minister für Wirtschaft und Europaangelegenheiten des Landes Brandenburg |
| --- | --- |

Herr Ralf CHRISTOFFERS

Minister für Wirtschaft und Europaangelegenheiten des Landes Brandenburg

| | Herr Wolfgang GIBOWSKI

  Staatssekretär, Bevollmächtigter des Landes Niedersachsen beim Bund |
| --- | --- |

Herr Wolfgang GIBOWSKI

Staatssekretär, Bevollmächtigter des Landes Niedersachsen beim Bund

| | Herr Rolf HARLINGHAUSEN MdL

  Mitglied der Hamburgischen Bürgerschaft (Landtag) |
| --- | --- |

Herr Rolf HARLINGHAUSEN MdL

Mitglied der Hamburgischen Bürgerschaft (Landtag)

| | Frau Monika HELBIG

  Bevollmächtigte beim Bund und Europabeauftragte des Landes Berlin |
| --- | --- |

Frau Monika HELBIG

Bevollmächtigte beim Bund und Europabeauftragte des Landes Berlin

| | Herr Niclas HERBST MdL

  Mitglied des Landtages von Schleswig-Holstein |
| --- | --- |

Herr Niclas HERBST MdL

Mitglied des Landtages von Schleswig-Holstein

| | Herr Helmut M. JAHN

  Landrat des Hohenlohekreises |
| --- | --- |

Herr Helmut M. JAHN

Landrat des Hohenlohekreises

| | Herr Werner JOSTMEIER MdL

  Mitglied des Landtages von Nordrhein-Westfalen |
| --- | --- |

Herr Werner JOSTMEIER MdL

Mitglied des Landtages von Nordrhein-Westfalen

| | Herr Norbert KARTMANN MdL

  Mitglied des Hessischen Landtages |
| --- | --- |

Herr Norbert KARTMANN MdL

Mitglied des Hessischen Landtages

| | Dr. Kerstin KIESSLER

  Staatsrätin, Mitglied des Senats der Freien Hansestadt Bremen |
| --- | --- |

Dr. Kerstin KIESSLER

Staatsrätin, Mitglied des Senats der Freien Hansestadt Bremen

| | Dr. Karl-Heinz KLÄR

  Bevollmächtigter des Landes Rheinland-Pfalz beim Bund und für Europa |
| --- | --- |

Dr. Karl-Heinz KLÄR

Bevollmächtigter des Landes Rheinland-Pfalz beim Bund und für Europa

| | Herr Dieter KLÖCKNER MdL

  Mitglied des Landtages Rheinland-Pfalz |
| --- | --- |

Herr Dieter KLÖCKNER MdL

Mitglied des Landtages Rheinland-Pfalz

| | Frau Uta-Maria KUDER

  Justizministerin des Landes Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |

Frau Uta-Maria KUDER

Justizministerin des Landes Mecklenburg-Vorpommern

| | Herr Heinz LEHMANN MdL

  Mitglied des Sächsischen Landtags |
| --- | --- |

Herr Heinz LEHMANN MdL

Mitglied des Sächsischen Landtags

| | Dr. Jürgen MARTENS

  Sächsischer Staatsminister der Justiz und für Europa |
| --- | --- |

Dr. Jürgen MARTENS

Sächsischer Staatsminister der Justiz und für Europa

| | Herr Heinz MAURUS

  Bevollmächtigter des Landes Schleswig-Holstein beim Bund, Staatssekretär |
| --- | --- |

Herr Heinz MAURUS

Bevollmächtigter des Landes Schleswig-Holstein beim Bund, Staatssekretär

| | Frau Martina MICHELS MdL

  Mitglied des Abgeordnetenhauses von Berlin |
| --- | --- |

Frau Martina MICHELS MdL

Mitglied des Abgeordnetenhauses von Berlin

| | Frau Emilia MÜLLER

  Bayerische Staatsministerin für Bundes- und Europaangelegenheiten |
| --- | --- |

Frau Emilia MÜLLER

Bayerische Staatsministerin für Bundes- und Europaangelegenheiten

| | Herr Peter MÜLLER MdL

  Ministerpräsident des Saarlandes |
| --- | --- |

Herr Peter MÜLLER MdL

Ministerpräsident des Saarlandes

| | Herr Dr. Holger POPPENHAEGER

  Justizminister des Freistaates Thüringen |
| --- | --- |

Herr Dr. Holger POPPENHAEGER

Justizminister des Freistaates Thüringen

| | Prof. Dr. Wolfgang REINHART MdL

  Mitglied des Landtags von Baden-Württemberg |
| --- | --- |

Prof. Dr. Wolfgang REINHART MdL

Mitglied des Landtags von Baden-Württemberg

| | Dr. hc. Petra ROTH

  Oberbürgermeisterin der Stadt Frankfurt am Main |
| --- | --- |

Dr. hc. Petra ROTH

Oberbürgermeisterin der Stadt Frankfurt am Main

| | Dr. Michael SCHNEIDER

  Staatssekretär, Bevollmächtigter des Landes Sachsen-Anhalt beim Bund |
| --- | --- |

Dr. Michael SCHNEIDER

Staatssekretär, Bevollmächtigter des Landes Sachsen-Anhalt beim Bund

| | Herr Hans-Josef VOGEL

  Bürgermeister der Stadt Arnsberg |
| --- | --- |

Herr Hans-Josef VOGEL

Bürgermeister der Stadt Arnsberg

EESTI

| | Mr. Väino HALLIKMÄGI

  Member of Pärnu City Council |
| --- | --- |

Mr. Väino HALLIKMÄGI

Member of Pärnu City Council

| | Mr. Kaido KAASIK

  Mayor of Valjala Rural Municipality Government |
| --- | --- |

Mr. Kaido KAASIK

Mayor of Valjala Rural Municipality Government

| | Mr. Teet KALLASVEE

  Member of Haapsalu City Council |
| --- | --- |

Mr. Teet KALLASVEE

Member of Haapsalu City Council

| | Mr. Kurmet MÜÜRSEPP

  Member of Antsla Rural Municipality Council |
| --- | --- |

Mr. Kurmet MÜÜRSEPP

Member of Antsla Rural Municipality Council

| | Mr. Jüri PIHL

  Vice- Mayor of Tallinn City Government |
| --- | --- |

Mr. Jüri PIHL

Vice- Mayor of Tallinn City Government

| | Mr. Uno SILBERG

  Member of Kose Rural Municipality Council |
| --- | --- |

Mr. Uno SILBERG

Member of Kose Rural Municipality Council

| | Mr. Toomas VITSUT

  Chairman of Tallinn City Council |
| --- | --- |

Mr. Toomas VITSUT

Chairman of Tallinn City Council

ΕΛΛΑΣ

| | Θεόδωρος ΓΚΟΤΣΟΠΟΥΛΟΣ

  Δημοτικός Σύμβουλος Παλλήνης Αττικής |
| --- | --- |

Θεόδωρος ΓΚΟΤΣΟΠΟΥΛΟΣ

Δημοτικός Σύμβουλος Παλλήνης Αττικής

| | Γρηγόριος ΖΑΦΕΙΡΟΠΟΥΛΟΣ

  Δήμαρχος Χαλανδρίου Αττικής |
| --- | --- |

Γρηγόριος ΖΑΦΕΙΡΟΠΟΥΛΟΣ

Δήμαρχος Χαλανδρίου Αττικής

| | Νικήτας ΚΑΚΛΑΜΑΝΗΣ

  Δήμαρχος Αθηναίων |
| --- | --- |

Νικήτας ΚΑΚΛΑΜΑΝΗΣ

Δήμαρχος Αθηναίων

| | Γεώργιος ΠΑΠΑΣΤΕΡΓΙΟΥ

  Νομάρχης Πιερίας |
| --- | --- |

Γεώργιος ΠΑΠΑΣΤΕΡΓΙΟΥ

Νομάρχης Πιερίας

| | Ιωάννης ΣΓΟΥΡΟΣ

  Νομάρχης Αθηνών |
| --- | --- |

Ιωάννης ΣΓΟΥΡΟΣ

Νομάρχης Αθηνών

| | Κωνσταντίνος ΣΙΜΙΤΣΗΣ

  Δήμαρχος Καβάλας |
| --- | --- |

Κωνσταντίνος ΣΙΜΙΤΣΗΣ

Δήμαρχος Καβάλας

| | Ευαγγελία ΣΧΟΙΝΑΡΑΚΗ-ΗΛΙΑΚΗ

  Νομάρχης Ηρακλείου Κρήτης |
| --- | --- |

Ευαγγελία ΣΧΟΙΝΑΡΑΚΗ-ΗΛΙΑΚΗ

Νομάρχης Ηρακλείου Κρήτης

| | Κωνσταντίνος ΤΑΤΣΗΣ

  Πρόεδρος Διευρυμένης Ν.Α. Ξάνθης-Δράμας-Καβάλας |
| --- | --- |

Κωνσταντίνος ΤΑΤΣΗΣ

Πρόεδρος Διευρυμένης Ν.Α. Ξάνθης-Δράμας-Καβάλας

| | Κωνσταντίνος ΤΖΑΤΖΑΝΗΣ

  Νομαρχιακός Σύμβουλος Πειραιά |
| --- | --- |

Κωνσταντίνος ΤΖΑΤΖΑΝΗΣ

Νομαρχιακός Σύμβουλος Πειραιά

| | Δημήτριος ΤΣΙΓΚΟΥΝΗΣ

  Δήμαρχος Λεωνιδίου Αρκαδίας |
| --- | --- |

Δημήτριος ΤΣΙΓΚΟΥΝΗΣ

Δήμαρχος Λεωνιδίου Αρκαδίας

| | Ανδρέας ΦΟΥΡΑΣ

  Δήμαρχος Πατρέων |
| --- | --- |

Ανδρέας ΦΟΥΡΑΣ

Δήμαρχος Πατρέων

| | Παναγιώτης ΨΩΜΙΑΔΗΣ

  Νομάρχης Θεσσαλονίκης |
| --- | --- |

Παναγιώτης ΨΩΜΙΑΔΗΣ

Νομάρχης Θεσσαλονίκης

ESPAÑA

| | D.a Esperanza AGUIRRE GIL DE BIEDMA

  Presidenta de la Comunidad Autónoma de Madrid |
| --- | --- |

D.a Esperanza AGUIRRE GIL DE BIEDMA

Presidenta de la Comunidad Autónoma de Madrid

| | D. Vicente Alberto ÁLVAREZ ARECES

  Presidente de la Comunidad Autónoma del Principado de Asturias |
| --- | --- |

D. Vicente Alberto ÁLVAREZ ARECES

Presidente de la Comunidad Autónoma del Principado de Asturias

| | D. Francesc ANTICH OLIVER

  Presidente de la Comunidad Autónoma de Illes Balears |
| --- | --- |

D. Francesc ANTICH OLIVER

Presidente de la Comunidad Autónoma de Illes Balears

| | D.a Rita BARBERÁ NOLLA

  Alcaldesa de Valencia |
| --- | --- |

D.a Rita BARBERÁ NOLLA

Alcaldesa de Valencia

| | D. José María BARREDA FONTES

  Presidente de la Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha |
| --- | --- |

D. José María BARREDA FONTES

Presidente de la Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha

| | D. Francisco CAMPS ORTIZ

  Presidente de la Comunitat Valenciana. |
| --- | --- |

D. Francisco CAMPS ORTIZ

Presidente de la Comunitat Valenciana.

| | D. Pedro CASTRO VÁZQUEZ

  Alcalde de Getafe |
| --- | --- |

D. Pedro CASTRO VÁZQUEZ

Alcalde de Getafe

| | D. Guillermo FERNÁNDEZ VARA

  Presidente de la Junta de Extremadura |
| --- | --- |

D. Guillermo FERNÁNDEZ VARA

Presidente de la Junta de Extremadura

| | D.a Dolores GOROSTIAGA SAIZ

  Vicepresidenta de la Comunidad Autónoma de Cantabria y Consejera de Empleo y Bienestar Social |
| --- | --- |

D.a Dolores GOROSTIAGA SAIZ

Vicepresidenta de la Comunidad Autónoma de Cantabria y Consejera de Empleo y Bienestar Social

| | D. Jose Antonio GRIÑÁN MARTÍNEZ

  Presidente de la Junta de Andalucía |
| --- | --- |

D. Jose Antonio GRIÑÁN MARTÍNEZ

Presidente de la Junta de Andalucía

| | D. Jordi HEREU I BOHER

  Alcalde de Barcelona |
| --- | --- |

D. Jordi HEREU I BOHER

Alcalde de Barcelona

| | D. Juan Vicente HERRERA CAMPO

  Presidente de la Comunidad Autónoma de Castilla y León |
| --- | --- |

D. Juan Vicente HERRERA CAMPO

Presidente de la Comunidad Autónoma de Castilla y León

| | D. Marcelino IGLESIAS RICOU

  Presidente del Gobierno de Aragón |
| --- | --- |

D. Marcelino IGLESIAS RICOU

Presidente del Gobierno de Aragón

| | D. Francisco Javier LOPEZ ALVAREZ

  Lehendakari del Gobierno Vasco |
| --- | --- |

D. Francisco Javier LOPEZ ALVAREZ

Lehendakari del Gobierno Vasco

| | D. José MONTILLA AGUILERA

  Presidente de la Generalitat de Catalunya |
| --- | --- |

D. José MONTILLA AGUILERA

Presidente de la Generalitat de Catalunya

| | D. Alberto NÚÑEZ FEIJÓO

  Presidente de la Xunta de Galicia |
| --- | --- |

D. Alberto NÚÑEZ FEIJÓO

Presidente de la Xunta de Galicia

| | D. Paulino RIVERO BAUTE

  Presidente del Gobierno de Canarias |
| --- | --- |

D. Paulino RIVERO BAUTE

Presidente del Gobierno de Canarias

| | D. Alberto RUIZ-GALLARDÓN JIMÉNEZ

  Mandato: Alcalde de Madrid |
| --- | --- |

D. Alberto RUIZ-GALLARDÓN JIMÉNEZ

Mandato: Alcalde de Madrid

| | D. Pedro María SANZ ALONSO

  Presidente del Gobierno de La Rioja |
| --- | --- |

D. Pedro María SANZ ALONSO

Presidente del Gobierno de La Rioja

| | D. Miguel SANZ SESMA

  Presidente del Gobierno de Navarra |
| --- | --- |

D. Miguel SANZ SESMA

Presidente del Gobierno de Navarra

| | D. Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

  Presidente de la Comunidad Autónoma de la Región de Murcia |
| --- | --- |

D. Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

Presidente de la Comunidad Autónoma de la Región de Murcia

FRANCE

| | M. Jacques BLANC

  Maire de La Canourgue |
| --- | --- |

M. Jacques BLANC

Maire de La Canourgue

| | Mme Danièle BOEGLIN

  Première Vice-présidente du Conseil général de l'Aube |
| --- | --- |

Mme Danièle BOEGLIN

Première Vice-présidente du Conseil général de l'Aube

| | M. Jean-Paul BORE

  Premier Vice-président du Conseil régional du Languedoc-Roussillon |
| --- | --- |

M. Jean-Paul BORE

Premier Vice-président du Conseil régional du Languedoc-Roussillon

| | M. Bruno BOURG-BROC

  Maire de Châlons en Champagne |
| --- | --- |

M. Bruno BOURG-BROC

Maire de Châlons en Champagne

| | Mme. Claudette BRUNET-LECHENAULT

  Vice-présidente du Conseil général de Saône et Loire |
| --- | --- |

Mme. Claudette BRUNET-LECHENAULT

Vice-présidente du Conseil général de Saône et Loire

| | M. François COMMEINHES

  Maire de Sète |
| --- | --- |

M. François COMMEINHES

Maire de Sète

| | M. Michel DELEBARRE

  Maire de Dunkerque |
| --- | --- |

M. Michel DELEBARRE

Maire de Dunkerque

| | M. Jean-Louis DESTANS

  Président du Conseil général de l'Eure |
| --- | --- |

M. Jean-Louis DESTANS

Président du Conseil général de l'Eure

| | Mme Claude du GRANRUT

  Conseillère régionale de Picardie |
| --- | --- |

Mme Claude du GRANRUT

Conseillère régionale de Picardie

| | M. Pierre HUGON

  Vice-président du Conseil général de la Lozère |
| --- | --- |

M. Pierre HUGON

Vice-président du Conseil général de la Lozère

| | M. Jean-Louis JOSEPH

  Maire de la Bastidonne |
| --- | --- |

M. Jean-Louis JOSEPH

Maire de la Bastidonne

| | Mme Anne-Marie KEISER

  Vice-présidente du Conseil général de Gironde |
| --- | --- |

Mme Anne-Marie KEISER

Vice-présidente du Conseil général de Gironde

| | M. Jean-Yves LE DRIAN

  Président du Conseil régional de Bretagne |
| --- | --- |

M. Jean-Yves LE DRIAN

Président du Conseil régional de Bretagne

| | M. Alain LE VERN

  Président du Conseil régional de Haute-Normandie |
| --- | --- |

M. Alain LE VERN

Président du Conseil régional de Haute-Normandie

| | M. Pierre MAILLE

  Président du Conseil général du Finistère |
| --- | --- |

M. Pierre MAILLE

Président du Conseil général du Finistère

| | M. Daniel PERCHERON

  Président du Conseil régional du Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |

M. Daniel PERCHERON

Président du Conseil régional du Nord-Pas-de-Calais

| | M. Jean-Vincent PLACE

  Conseiller régional de l'Ile-de-France |
| --- | --- |

M. Jean-Vincent PLACE

Conseiller régional de l'Ile-de-France

| | M. Jean PRORIOL

  Conseiller régional d'Auvergne |
| --- | --- |

M. Jean PRORIOL

Conseiller régional d'Auvergne

| | M. Camille de ROCCA SERRA

  Président de l'Assemblée de Corse |
| --- | --- |

M. Camille de ROCCA SERRA

Président de l'Assemblée de Corse

| | M. Christophe ROUILLON

  Maire de Coulaines |
| --- | --- |

M. Christophe ROUILLON

Maire de Coulaines

| | M. Alain ROUSSET

  Président du Conseil régional d'Aquitaine |
| --- | --- |

M. Alain ROUSSET

Président du Conseil régional d'Aquitaine

| | M. Ange SANTINI

  Président du Conseil exécutif de la Collectivité Territoriale de Corse |
| --- | --- |

M. Ange SANTINI

Président du Conseil exécutif de la Collectivité Territoriale de Corse

| | M. René SOUCHON

  Président du Conseil régional d'Auvergne |
| --- | --- |

M. René SOUCHON

Président du Conseil régional d'Auvergne

| | M. Bernard SOULAGE

  Premier Vice-président du Conseil régional de Rhône-Alpes |
| --- | --- |

M. Bernard SOULAGE

Premier Vice-président du Conseil régional de Rhône-Alpes

ITALIA

| | Sig. Antonio BASSOLINO

  Presidente della Regione Campania |
| --- | --- |

Sig. Antonio BASSOLINO

Presidente della Regione Campania

| | Sig.ra Mercedes BRESSO

  Presidente della Regione Piemonte |
| --- | --- |

Sig.ra Mercedes BRESSO

Presidente della Regione Piemonte

| | Sig. Claudio BURLANDO

  Presidente della Regione Liguria |
| --- | --- |

Sig. Claudio BURLANDO

Presidente della Regione Liguria

| | Sig. Ugo CAPPELLACCI

  Presidente della Regione Sardegna |
| --- | --- |

Sig. Ugo CAPPELLACCI

Presidente della Regione Sardegna

| | Sig. Giuseppe CASTIGLIONE

  Presidente della Provincia di Catania |
| --- | --- |

Sig. Giuseppe CASTIGLIONE

Presidente della Provincia di Catania

| | Sig. Luciano CAVERI

  Consigliere regionale della Regione Valle d'Aosta |
| --- | --- |

Sig. Luciano CAVERI

Consigliere regionale della Regione Valle d'Aosta

| | Sig. Sergio CHIAMPARINO

  Sindaco del Comune di Torino |
| --- | --- |

Sig. Sergio CHIAMPARINO

Sindaco del Comune di Torino

| | Sig. Giovanni CHIODI

  Presidente della Regione Abruzzo |
| --- | --- |

Sig. Giovanni CHIODI

Presidente della Regione Abruzzo

| | Sig.ra Maria Luisa COPPOLA

  Assessore e Consigliere regionale della Regione Veneto |
| --- | --- |

Sig.ra Maria Luisa COPPOLA

Assessore e Consigliere regionale della Regione Veneto

| | Sig. Luis DURNWALDER

  Consigliere regionale/Presidente Provincia autonoma di Bolzano |
| --- | --- |

Sig. Luis DURNWALDER

Consigliere regionale/Presidente Provincia autonoma di Bolzano

| | Sig. Giorgio GRANELLO

  Sindaco del Comune di Ponzano Veneto |
| --- | --- |

Sig. Giorgio GRANELLO

Sindaco del Comune di Ponzano Veneto

| | Sig. Agazio LOIERO

  Presidente della Regione Calabria |
| --- | --- |

Sig. Agazio LOIERO

Presidente della Regione Calabria

| | Sig. Claudio MARTINI

  Presidente della Regione Toscana |
| --- | --- |

Sig. Claudio MARTINI

Presidente della Regione Toscana

| | Sig.ra Sonia MASINI

  Presidente della Provincia di Reggio Emilia |
| --- | --- |

Sig.ra Sonia MASINI

Presidente della Provincia di Reggio Emilia

| | Sig. Graziano MILIA

  Presidente della Provincia di Cagliari |
| --- | --- |

Sig. Graziano MILIA

Presidente della Provincia di Cagliari

| | Sig. Francesco MUSOTTO

  Deputato dell'Assemblea Regionale Siciliana |
| --- | --- |

Sig. Francesco MUSOTTO

Deputato dell'Assemblea Regionale Siciliana

| | Sig. Roberto PELLA

  Consigliere del Comune di Valdengo |
| --- | --- |

Sig. Roberto PELLA

Consigliere del Comune di Valdengo

| | Sig. Massimo PINESCHI

  Consigliere della Regione Lazio |
| --- | --- |

Sig. Massimo PINESCHI

Consigliere della Regione Lazio

| | Sig. Savino Antonio SANTARELLA

  Sindaco del Comune di Candela |
| --- | --- |

Sig. Savino Antonio SANTARELLA

Sindaco del Comune di Candela

| | Sig. Vito SANTARSIERO

  Sindaco del Comune di Potenza |
| --- | --- |

Sig. Vito SANTARSIERO

Sindaco del Comune di Potenza

| | Sig. Gian Mario SPACCA

  Presidente della Regione Marche |
| --- | --- |

Sig. Gian Mario SPACCA

Presidente della Regione Marche

| | Sig. Nicola VENDOLA

  Presidente della Regione Puglia |
| --- | --- |

Sig. Nicola VENDOLA

Presidente della Regione Puglia

| | Sig. Riccardo VENTRE

  Consigliere del Comune di Caserta |
| --- | --- |

Sig. Riccardo VENTRE

Consigliere del Comune di Caserta

| | Sig.ra Marta VINCENZI

  Sindaco del Comune di Genova |
| --- | --- |

Sig.ra Marta VINCENZI

Sindaco del Comune di Genova

ΚYΠΡΟΣ

| | Γεώργιος ΓΕΩΡΓΙΟΥ

  Δήμαρχος Κάτω Πολεμιδιών |
| --- | --- |

Γεώργιος ΓΕΩΡΓΙΟΥ

Δήμαρχος Κάτω Πολεμιδιών

| | Σάββας ΗΛΙΟΦΩΤΟΥ

  Δήμαρχος Στροβόλου |
| --- | --- |

Σάββας ΗΛΙΟΦΩΤΟΥ

Δήμαρχος Στροβόλου

| | Χριστόδουλος Κώστα ΚΑΤΤΙΡΤΖΗ

  Πρόεδρος Κοινοτικού Συμβουλίου Κάτω Ζώδιας |
| --- | --- |

Χριστόδουλος Κώστα ΚΑΤΤΙΡΤΖΗ

Πρόεδρος Κοινοτικού Συμβουλίου Κάτω Ζώδιας

| | Ελένη ΛΟΥΚΑΪΔΟΥ

  Δημοτικός Σύμβουλος Λευκωσίας |
| --- | --- |

Ελένη ΛΟΥΚΑΪΔΟΥ

Δημοτικός Σύμβουλος Λευκωσίας

| | Χρίστος ΜΕΣΗΣ

  Δήμαρχος Μέσα Γειτονιάς |
| --- | --- |

Χρίστος ΜΕΣΗΣ

Δήμαρχος Μέσα Γειτονιάς

| | Ευγένιος ΜΙΧΑΗΛ

  Πρόεδρος Κοινοτικού Συμβουλίου Ομόδους |
| --- | --- |

Ευγένιος ΜΙΧΑΗΛ

Πρόεδρος Κοινοτικού Συμβουλίου Ομόδους

LATVIJA

| | Andris JAUNSLEINIS

  Latvijas Pašvaldību savienības priekšsēdis |
| --- | --- |

Andris JAUNSLEINIS

Latvijas Pašvaldību savienības priekšsēdis

| | Guntars KRIEVIŅŠ

  Liepājas pilsētas domes deputāts |
| --- | --- |

Guntars KRIEVIŅŠ

Liepājas pilsētas domes deputāts

| | Aleksandrs LIELMEŽS

  Mālpils novada domes priekšsēdētājs |
| --- | --- |

Aleksandrs LIELMEŽS

Mālpils novada domes priekšsēdētājs

| | Jānis NEIMANIS

  Grobiņas novada domes priekšsēdētāja vietnieks |
| --- | --- |

Jānis NEIMANIS

Grobiņas novada domes priekšsēdētāja vietnieks

| | Indra RASSA

  Saldus novada domes priekšsēdētāja |
| --- | --- |

Indra RASSA

Saldus novada domes priekšsēdētāja

| | Leonīds SALCEVIČS

  Jēkabpils pilsētas domes priekšsēdētājs |
| --- | --- |

Leonīds SALCEVIČS

Jēkabpils pilsētas domes priekšsēdētājs

| | Ainārs ŠLESERS

  Rīgas domes priekšsēdētāja vietnieks |
| --- | --- |

Ainārs ŠLESERS

Rīgas domes priekšsēdētāja vietnieks

LIETUVA

| | Arnoldas ABRAMAVIČIUS

  Zarasų rajono savivaldybės tarybos narys (meras) |
| --- | --- |

Arnoldas ABRAMAVIČIUS

Zarasų rajono savivaldybės tarybos narys (meras)

| | Vytas APUTIS

  Kazlų rūdos savivaldybės tarybos narys |
| --- | --- |

Vytas APUTIS

Kazlų rūdos savivaldybės tarybos narys

| | Andrius KUPČINSKAS

  Kauno miesto savivaldybės tarybos narys (meras) |
| --- | --- |

Andrius KUPČINSKAS

Kauno miesto savivaldybės tarybos narys (meras)

| | Virginijus KOMSKIS

  Pagėgių savivaldybės tarybos narys (meras) |
| --- | --- |

Virginijus KOMSKIS

Pagėgių savivaldybės tarybos narys (meras)

| | Ričardas MALINAUSKAS

  Druskininkų savivaldybės tarybos narys (meras) |
| --- | --- |

Ričardas MALINAUSKAS

Druskininkų savivaldybės tarybos narys (meras)

| | Daiva MATONIENĖ

  Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narė (mero pavaduotoja) |
| --- | --- |

Daiva MATONIENĖ

Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narė (mero pavaduotoja)

| | Gediminas PAVIRŽIS

  Vilniaus rajono savivaldybės tarybos narys |
| --- | --- |

Gediminas PAVIRŽIS

Vilniaus rajono savivaldybės tarybos narys

| | Povilas ŽAGUNIS

  Panevėžio rajono savivaldybės tarybos narys (meras) |
| --- | --- |

Povilas ŽAGUNIS

Panevėžio rajono savivaldybės tarybos narys (meras)

| | Odeta ŽERLAUSKIENĖ

  Skuodo rajono savivaldybės tarybos narė (mero pavaduotoja) |
| --- | --- |

Odeta ŽERLAUSKIENĖ

Skuodo rajono savivaldybės tarybos narė (mero pavaduotoja)

LUXEMBOURG

| | Mme Simone BEISSEL

  Echevin de la Ville de Luxembourg |
| --- | --- |

Mme Simone BEISSEL

Echevin de la Ville de Luxembourg

| | Mme Agnès DURDU

  Membre du conseil communal de Wincrange |
| --- | --- |

Mme Agnès DURDU

Membre du conseil communal de Wincrange

| | M. Dan KERSCH

  Bourgmestre de la commune de Mondercange |
| --- | --- |

M. Dan KERSCH

Bourgmestre de la commune de Mondercange

| | M. Albert LENTZ

  Echevin de la commune de Mersch |
| --- | --- |

M. Albert LENTZ

Echevin de la commune de Mersch

| | M. Paul-Henri MEYERS

  Membre du conseil communal de Luxembourg |
| --- | --- |

M. Paul-Henri MEYERS

Membre du conseil communal de Luxembourg

| | M. Marc SCHAEFER

  Membre du conseil communal de Vianden |
| --- | --- |

M. Marc SCHAEFER

Membre du conseil communal de Vianden

MAGYARORSZÁG

| | Ferenc BENKŐ

  Tiszaladány község polgármestere |
| --- | --- |

Ferenc BENKŐ

Tiszaladány község polgármestere

| | Gábor BIHARY

  Budapest Főváros Közgyűlésének tagja |
| --- | --- |

Gábor BIHARY

Budapest Főváros Közgyűlésének tagja

| | György GÉMESI dr.

  Gödöllő város polgármestere |
| --- | --- |

György GÉMESI dr.

Gödöllő város polgármestere

| | György IPKOVICH dr.

  Szombathely Megyei Jogú Város polgármestere |
| --- | --- |

György IPKOVICH dr.

Szombathely Megyei Jogú Város polgármestere

| | Attila JÓSZAI

  Szigetszentmiklós város képviselő-testületének tagja |
| --- | --- |

Attila JÓSZAI

Szigetszentmiklós város képviselő-testületének tagja

| | Csaba MOLNÁR dr.

  Győr-Moson-Sopron Megyei Közgyűlés tagja |
| --- | --- |

Csaba MOLNÁR dr.

Győr-Moson-Sopron Megyei Közgyűlés tagja

| | Sándor NAGY

  Kistelek város polgármestere |
| --- | --- |

Sándor NAGY

Kistelek város polgármestere

| | József RIBÁNYI

  Tamási város polgármestere |
| --- | --- |

József RIBÁNYI

Tamási város polgármestere

| | István SÉRTŐ-RADICS dr.

  Uszka község polgármestere |
| --- | --- |

István SÉRTŐ-RADICS dr.

Uszka község polgármestere

| | Gyula SZABÓ

  Heves Megyei Közgyűlés tagja |
| --- | --- |

Gyula SZABÓ

Heves Megyei Közgyűlés tagja

| | András SZALAY dr.

  Veszprém Megyei Jogú Város Közgyűlésének tagja |
| --- | --- |

András SZALAY dr.

Veszprém Megyei Jogú Város Közgyűlésének tagja

| | Zoltán VARGA

  Békés Megyei Közgyűlés tagja |
| --- | --- |

Zoltán VARGA

Békés Megyei Közgyűlés tagja

MALTA

| | Ms. Claudette ABELA BALDACCHINO

  Deputy Mayor of Qrendi |
| --- | --- |

Ms. Claudette ABELA BALDACCHINO

Deputy Mayor of Qrendi

| | Dr. Samuel AZZOPARDI

  Mayor of Victoria, Gozo |
| --- | --- |

Dr. Samuel AZZOPARDI

Mayor of Victoria, Gozo

| | Mr. Michael COHEN

  Mayor of Kalkara |
| --- | --- |

Mr. Michael COHEN

Mayor of Kalkara

| | Mr. Joseph CORDINA

  Mayor of Xagħra, Gozo |
| --- | --- |

Mr. Joseph CORDINA

Mayor of Xagħra, Gozo

| | Dr. Malcolm MIFSUD

  Mayor of Pietà |
| --- | --- |

Dr. Malcolm MIFSUD

Mayor of Pietà

NEDERLAND

| | Dhr A. (Ahmed) ABOUTALEB

  Burgemeester (mayor) of the city of Rotterdam |
| --- | --- |

Dhr A. (Ahmed) ABOUTALEB

Burgemeester (mayor) of the city of Rotterdam

| | Dhr J.H. (Rob) BATS

  Gedeputeerde (member of the Executive Council) of the Province of Drenthe |
| --- | --- |

Dhr J.H. (Rob) BATS

Gedeputeerde (member of the Executive Council) of the Province of Drenthe

| | Dhr D. (Dick) BUURSINK

  Gedeputeerde (member of the Executive Council) of the Province of Overijssel |
| --- | --- |

Dhr D. (Dick) BUURSINK

Gedeputeerde (member of the Executive Council) of the Province of Overijssel

| | Mevr. H.M.C. (Lenie) DWARSHUIS - VAN DE BEEK

  Gedeputeerde (member of the Executive Council) of the Province of Zuid-Holland |
| --- | --- |

Mevr. H.M.C. (Lenie) DWARSHUIS - VAN DE BEEK

Gedeputeerde (member of the Executive Council) of the Province of Zuid-Holland

| | Dhr L.J.P.M. (Léon) FRISSEN

  Commissaris van de Koningin (Governor: chair of the Council and of the Executive Council) of the Province of Limburg |
| --- | --- |

Dhr L.J.P.M. (Léon) FRISSEN

Commissaris van de Koningin (Governor: chair of the Council and of the Executive Council) of the Province of Limburg

| | Mevr. A. (Annemarie) JORRITSMA-LEBBINK

  Burgemeester (mayor) of the city of Almere |
| --- | --- |

Mevr. A. (Annemarie) JORRITSMA-LEBBINK

Burgemeester (mayor) of the city of Almere

| | Mevr. R. (Rinske) KRUISINGA

  Gedeputeerde (member of the Executive Council) of the Province of Noord-Holland |
| --- | --- |

Mevr. R. (Rinske) KRUISINGA

Gedeputeerde (member of the Executive Council) of the Province of Noord-Holland

| | Dhr C.H.J. (Cor) LAMERS

  Burgemeester (mayor) of the municipality of Houten |
| --- | --- |

Dhr C.H.J. (Cor) LAMERS

Burgemeester (mayor) of the municipality of Houten

| | Mevr. K.M.H. (Karla) PEIJS

  Commissaris van de Koningin (Governor: chair of the council and of the executive council) of the province of Zeeland |
| --- | --- |

Mevr. K.M.H. (Karla) PEIJS

Commissaris van de Koningin (Governor: chair of the council and of the executive council) of the province of Zeeland

| | Dhr A.G.J.M. (Ton) ROMBOUTS

  Burgemeester (mayor) of the city of 's Hertogenbosch |
| --- | --- |

Dhr A.G.J.M. (Ton) ROMBOUTS

Burgemeester (mayor) of the city of 's Hertogenbosch

| | Dhr G.A.A. (Bas) VERKERK

  Burgemeester (mayor) of the city of Delft |
| --- | --- |

Dhr G.A.A. (Bas) VERKERK

Burgemeester (mayor) of the city of Delft

| | Mevr. L.M.B.C. (Luzette) WAGENAAR-KROON

  Wethouder (alderman: member of the executive council) of the municipality of Drechterland |
| --- | --- |

Mevr. L.M.B.C. (Luzette) WAGENAAR-KROON

Wethouder (alderman: member of the executive council) of the municipality of Drechterland

ÖSTERREICH

| | Herr Gerhard DÖRFLER

  Landeshauptmann von Kärnten |
| --- | --- |

Herr Gerhard DÖRFLER

Landeshauptmann von Kärnten

| | Dr. Michael HÄUPL

  Bürgermeister und Landeshauptmann von Wien |
| --- | --- |

Dr. Michael HÄUPL

Bürgermeister und Landeshauptmann von Wien

| | Herr Erwin MOHR

  Mitglied des Gemeinderats von Wolfurt |
| --- | --- |

Herr Erwin MOHR

Mitglied des Gemeinderats von Wolfurt

| | Herr Hans NIESSL

  Landeshauptmann von Burgenland |
| --- | --- |

Herr Hans NIESSL

Landeshauptmann von Burgenland

| | Herr Johannes PEINSTEINER

  Bürgermeister von St. Wolfgang im Salzkammergut |
| --- | --- |

Herr Johannes PEINSTEINER

Bürgermeister von St. Wolfgang im Salzkammergut

| | Dr. Erwin PRÖLL

  Landeshauptmann von Niederösterreich |
| --- | --- |

Dr. Erwin PRÖLL

Landeshauptmann von Niederösterreich

| | Dr. Josef PÜHRINGER

  Landeshauptmann von Oberösterreich |
| --- | --- |

Dr. Josef PÜHRINGER

Landeshauptmann von Oberösterreich

| | Dr. Herbert SAUSGRUBER

  Landeshauptmann von Vorarlberg |
| --- | --- |

Dr. Herbert SAUSGRUBER

Landeshauptmann von Vorarlberg

| | Dr. Heinz SCHADEN

  Bürgermeister der Stadt Salzburg |
| --- | --- |

Dr. Heinz SCHADEN

Bürgermeister der Stadt Salzburg

| | Dr. Franz SCHAUSBERGER

  Beauftragter des Landes Salzburg für den Ausschuss der Regionen |
| --- | --- |

Dr. Franz SCHAUSBERGER

Beauftragter des Landes Salzburg für den Ausschuss der Regionen

| | DDr. Herwig VAN STAA

  Präsident des Landtags von Tirol |
| --- | --- |

DDr. Herwig VAN STAA

Präsident des Landtags von Tirol

| | Mag. Franz VOVES

  Landeshauptmann der Steiermark |
| --- | --- |

Mag. Franz VOVES

Landeshauptmann der Steiermark

POLSKA

| | Jacek CZERNIAK

  Przewodniczący Sejmiku Województwa Lubelskiego |
| --- | --- |

Jacek CZERNIAK

Przewodniczący Sejmiku Województwa Lubelskiego

| | Konstanty DOMBROWICZ

  Prezydent Miasta Bydgoszcz |
| --- | --- |

Konstanty DOMBROWICZ

Prezydent Miasta Bydgoszcz

| | Marcin JABŁOŃSKI

  Marszałek Województwa Lubuskiego |
| --- | --- |

Marcin JABŁOŃSKI

Marszałek Województwa Lubuskiego

| | Adam JARUBAS

  Marszałek Województwa Świętokrzyskiego |
| --- | --- |

Adam JARUBAS

Marszałek Województwa Świętokrzyskiego

| | Lech JAWORSKI

  Radny m.st. Warszawy |
| --- | --- |

Lech JAWORSKI

Radny m.st. Warszawy

| | Maciej KOBYLIŃSKI

  Prezydent Miasta Słupsk |
| --- | --- |

Maciej KOBYLIŃSKI

Prezydent Miasta Słupsk

| | Jan KOZŁOWSKI

  Marszałek Województwa Pomorskiego |
| --- | --- |

Jan KOZŁOWSKI

Marszałek Województwa Pomorskiego

| | Witold KROCHMAL

  Burmistrz Miasta i Gminy Wołów |
| --- | --- |

Witold KROCHMAL

Burmistrz Miasta i Gminy Wołów

| | Jerzy KROPIWNICKI

  Prezydent Miasta Łodzi |
| --- | --- |

Jerzy KROPIWNICKI

Prezydent Miasta Łodzi

| | Marek NAWARA

  Marszałek Województwa Małopolskiego |
| --- | --- |

Marek NAWARA

Marszałek Województwa Małopolskiego

| | Jacek PROTAS

  Marszałek Województwa Warmińsko-Mazurskiego |
| --- | --- |

Jacek PROTAS

Marszałek Województwa Warmińsko-Mazurskiego

| | Józef SEBESTA

  Marszałek Województwa Opolskiego |
| --- | --- |

Józef SEBESTA

Marszałek Województwa Opolskiego

| | Adam STRUZIK

  Marszałek Województwa Mazowieckiego |
| --- | --- |

Adam STRUZIK

Marszałek Województwa Mazowieckiego

| | Bogusław ŚMIGIELSKI

  Marszałek Województwa Śląskiego |
| --- | --- |

Bogusław ŚMIGIELSKI

Marszałek Województwa Śląskiego

| | Stanisław SZWABSKI

  Przewodniczący Rady Miasta Gdynia |
| --- | --- |

Stanisław SZWABSKI

Przewodniczący Rady Miasta Gdynia

| | Leszek ŚWIĘTALSKI

  Wójt Gminy Stare Bogaczowice |
| --- | --- |

Leszek ŚWIĘTALSKI

Wójt Gminy Stare Bogaczowice

| | Marek TRAMŚ

  Starosta Polkowicki |
| --- | --- |

Marek TRAMŚ

Starosta Polkowicki

| | Ludwik WĘGRZYN

  Radny Powiatu Bocheńskiego |
| --- | --- |

Ludwik WĘGRZYN

Radny Powiatu Bocheńskiego

| | Marek WOŹNIAK

  Marszałek Województwa Wielkopolskiego |
| --- | --- |

Marek WOŹNIAK

Marszałek Województwa Wielkopolskiego

| | Tadeusz WRONA

  Prezydent Miasta Częstochowa |
| --- | --- |

Tadeusz WRONA

Prezydent Miasta Częstochowa

| | Jerzy ZAJĄKAŁA

  Wójt Gminy Łubianka |
| --- | --- |

Jerzy ZAJĄKAŁA

Wójt Gminy Łubianka

PORTUGAL

| | Exmo. Sr. Manuel Joaquim BARATA FREXES

  Presidente da Câmara Municipal do Fundão |
| --- | --- |

Exmo. Sr. Manuel Joaquim BARATA FREXES

Presidente da Câmara Municipal do Fundão

| | Exmo. Sr. Alberto João CARDOSO GONÇALVES JARDIM

  Presidente do Governo Regional da Madeira |
| --- | --- |

Exmo. Sr. Alberto João CARDOSO GONÇALVES JARDIM

Presidente do Governo Regional da Madeira

| | Exmo. Sr. José Macário Custódio CORREIA

  Presidente da Câmara Municipal de Faro |
| --- | --- |

Exmo. Sr. José Macário Custódio CORREIA

Presidente da Câmara Municipal de Faro

| | Exmo. Sr. Rui Fernando DA SILVA RIO

  Presidente da Câmara Municipal do Porto |
| --- | --- |

Exmo. Sr. Rui Fernando DA SILVA RIO

Presidente da Câmara Municipal do Porto

| | Exmo. Sr. Fernando DE CARVALHO RUAS

  Presidente da Câmara Municipal de Viseu |
| --- | --- |

Exmo. Sr. Fernando DE CARVALHO RUAS

Presidente da Câmara Municipal de Viseu

| | Exmo. Sr. Carlos Manuel MARTINS DO VALE CÉSAR

  Presidente do Governo Regional dos Açores |
| --- | --- |

Exmo. Sr. Carlos Manuel MARTINS DO VALE CÉSAR

Presidente do Governo Regional dos Açores

| | Exmo. Sr. José Luís PEREIRA CARNEIRO

  Presidente da Câmara Municipal de Baião |
| --- | --- |

Exmo. Sr. José Luís PEREIRA CARNEIRO

Presidente da Câmara Municipal de Baião

| | Exmo. Sr. Carlos Alberto PINTO

  Presidente da Câmara Municipal da Covilhã |
| --- | --- |

Exmo. Sr. Carlos Alberto PINTO

Presidente da Câmara Municipal da Covilhã

| | Exmo. Sr. Joaquim Moreira RAPOSO

  Presidente da Câmara Municipal da Amadora |
| --- | --- |

Exmo. Sr. Joaquim Moreira RAPOSO

Presidente da Câmara Municipal da Amadora

| | Exmo. Sr. Carlos Manuel RODRIGUES PINTO DE SÁ

  Presidente da Câmara Municipal de Montemor-o-Novo |
| --- | --- |

Exmo. Sr. Carlos Manuel RODRIGUES PINTO DE SÁ

Presidente da Câmara Municipal de Montemor-o-Novo

| | Exmo. Sr. António Luís SANTOS DA COSTA

  Presidente da Câmara Municipal de Lisboa |
| --- | --- |

Exmo. Sr. António Luís SANTOS DA COSTA

Presidente da Câmara Municipal de Lisboa

| | Exmo. Sr. Francisco SOARES MESQUITA MACHADO

  Presidente da Câmara Municipal de Braga |
| --- | --- |

Exmo. Sr. Francisco SOARES MESQUITA MACHADO

Presidente da Câmara Municipal de Braga

ROMÂNIA

| | Dl Cristian ANGHEL

  Primarul municipiului Baia Mare, județul Maramureș |
| --- | --- |

Dl Cristian ANGHEL

Primarul municipiului Baia Mare, județul Maramureș

| | Dl Decebal ARNĂUTU

  Primarul orașului Târgu Neamț, județul Neamț |
| --- | --- |

Dl Decebal ARNĂUTU

Primarul orașului Târgu Neamț, județul Neamț

| | Dl Mircea COSMA

  Președintele Consiliului Județean Prahova |
| --- | --- |

Dl Mircea COSMA

Președintele Consiliului Județean Prahova

| | Dl Emil DRĂGHICI

  Primarul comunei Vulcana Băi, județul Dâmbovița |
| --- | --- |

Dl Emil DRĂGHICI

Primarul comunei Vulcana Băi, județul Dâmbovița

| | Dl Gheorghe FALCĂ

  Primarul municipiului Arad, județul Arad |
| --- | --- |

Dl Gheorghe FALCĂ

Primarul municipiului Arad, județul Arad

| | Dl Răducu George FILIPESCU

  Președintele Consiliului Județean Călărași |
| --- | --- |

Dl Răducu George FILIPESCU

Președintele Consiliului Județean Călărași

| | Dna Veronica IONIȚĂ

  Primarul comunei Gorgota, județul Prahova |
| --- | --- |

Dna Veronica IONIȚĂ

Primarul comunei Gorgota, județul Prahova

| | Dna Edita Emöke LOKODI

  Președintele Consiliului Județean Mureș |
| --- | --- |

Dna Edita Emöke LOKODI

Președintele Consiliului Județean Mureș

| | Dl Alin Adrian NICA

  Primarul comunei Dudeștii Noi, județul Timiș |
| --- | --- |

Dl Alin Adrian NICA

Primarul comunei Dudeștii Noi, județul Timiș

| | Dl Constantin OSTAFICIUC

  Președintele Consiliului Județean Timiș |
| --- | --- |

Dl Constantin OSTAFICIUC

Președintele Consiliului Județean Timiș

| | Dl Tudor PENDIUC

  Primarul municipiului Pitești, județul Argeș |
| --- | --- |

Dl Tudor PENDIUC

Primarul municipiului Pitești, județul Argeș

| | Dl Ion PRIOTEASA

  Președintele Consiliului Județean Dolj |
| --- | --- |

Dl Ion PRIOTEASA

Președintele Consiliului Județean Dolj

| | Dl Emil PROȘCAN

  Primarul orașului Mizil, județul Prahova |
| --- | --- |

Dl Emil PROȘCAN

Primarul orașului Mizil, județul Prahova

| | Dl Vasile SAVA

  Primarul orașului Țăndărei, județul Ialomița |
| --- | --- |

Dl Vasile SAVA

Primarul orașului Țăndărei, județul Ialomița

| | Dl Gheorghe Bunea STANCU

  Președintele Consiliului Județean Brăila |
| --- | --- |

Dl Gheorghe Bunea STANCU

Președintele Consiliului Județean Brăila

SLOVENIJA

| | Mr Aleš ČERIN

  Podžupan Mestne občine Ljubljana |
| --- | --- |

Mr Aleš ČERIN

Podžupan Mestne občine Ljubljana

| | Ms Irena MAJCEN

  Županja Občine Slovenska Bistrica |
| --- | --- |

Ms Irena MAJCEN

Županja Občine Slovenska Bistrica

| | Mr Franci ROKAVEC

  Župan Občine Litija |
| --- | --- |

Mr Franci ROKAVEC

Župan Občine Litija

| | Mr Anton Tone SMOLNIKAR

  Župan Občine Kamnik |
| --- | --- |

Mr Anton Tone SMOLNIKAR

Župan Občine Kamnik

| | Mr Robert SMRDELJ

  Župan Občine Pivka |
| --- | --- |

Mr Robert SMRDELJ

Župan Občine Pivka

| | Ms Jasmina VIDMAR

  Članica mestnega sveta Mestne občine Maribor |
| --- | --- |

Ms Jasmina VIDMAR

Članica mestnega sveta Mestne občine Maribor

| | Mr Franci VOVK

  Župan Občine Dolenjske Toplice |
| --- | --- |

Mr Franci VOVK

Župan Občine Dolenjske Toplice

SLOVENSKO

| | Pán Milan BELICA

  Predseda Nitrianskeho samosprávneho kraja |
| --- | --- |

Pán Milan BELICA

Predseda Nitrianskeho samosprávneho kraja

| | Pán Juraj BLANÁR

  Predseda Žilinského samosprávneho kraja |
| --- | --- |

Pán Juraj BLANÁR

Predseda Žilinského samosprávneho kraja

| | Pán Andrej ĎURKOVSKÝ

  Primátor hl. mesta Bratislava |
| --- | --- |

Pán Andrej ĎURKOVSKÝ

Primátor hl. mesta Bratislava

| | Pán Peter CHUDÍK

  Predseda Prešovského samosprávneho kraja |
| --- | --- |

Pán Peter CHUDÍK

Predseda Prešovského samosprávneho kraja

| | Pán František KNAPÍK

  Primátor mesta Košice |
| --- | --- |

Pán František KNAPÍK

Primátor mesta Košice

| | Pán Ján ORAVEC

  Primátor mesta Štúrovo |
| --- | --- |

Pán Ján ORAVEC

Primátor mesta Štúrovo

| | Pán Pavol SEDLÁČEK

  Predseda Trenčianskeho samosprávneho kraja |
| --- | --- |

Pán Pavol SEDLÁČEK

Predseda Trenčianskeho samosprávneho kraja

| | Pán Zdenko TREBUĽA

  Predseda Košického samosprávneho kraja |
| --- | --- |

Pán Zdenko TREBUĽA

Predseda Košického samosprávneho kraja

| | Pán István ZACHARIÁŠ

  Primátor mesta Moldava nad Bodvou |
| --- | --- |

Pán István ZACHARIÁŠ

Primátor mesta Moldava nad Bodvou

SUOMI

| | Pauliina HAIJANEN

  Laitilan kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Pauliina HAIJANEN

Laitilan kaupunginvaltuuston jäsen

| | Sirpa HERTELL

  Espoon kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Sirpa HERTELL

Espoon kaupunginvaltuuston jäsen

| | Anne KARJALAINEN

  Keravan kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Anne KARJALAINEN

Keravan kaupunginvaltuuston jäsen

| | Veikko KUMPUMÄKI

  Kemin kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Veikko KUMPUMÄKI

Kemin kaupunginvaltuuston jäsen

| | Antti LIIKKANEN

  Rovaniemen kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Antti LIIKKANEN

Rovaniemen kaupunginvaltuuston jäsen

| | Markku MARKKULA

  Espoon kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Markku MARKKULA

Espoon kaupunginvaltuuston jäsen

| | Ossi MARTIKAINEN

  Lapinlahden kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Ossi MARTIKAINEN

Lapinlahden kunnanvaltuuston jäsen

| | Folke SJÖLUND

  Ahvenanmaan maakuntapäivien jäsen |
| --- | --- |

Folke SJÖLUND

Ahvenanmaan maakuntapäivien jäsen

| | Satu TIETARI

  Säkylän kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Satu TIETARI

Säkylän kunnanvaltuuston jäsen

SVERIGE

| | Mr Uno ALDEGREN

  Ledamot i regionfullmäktige, Skåne läns landsting |
| --- | --- |

Mr Uno ALDEGREN

Ledamot i regionfullmäktige, Skåne läns landsting

| | Ms Kristina ALVENDAL

  Ledamot i kommunfullmäktige, Stockholms kommun |
| --- | --- |

Ms Kristina ALVENDAL

Ledamot i kommunfullmäktige, Stockholms kommun

| | Ms Lotta HÅKANSSON HARJU

  Ledamot av kommunfullmäktige, Järfälla kommun |
| --- | --- |

Ms Lotta HÅKANSSON HARJU

Ledamot av kommunfullmäktige, Järfälla kommun

| | Mr Kent JOHANSSON

  Ledamot i regionfullmäktige, Västra Götalands läns landsting |
| --- | --- |

Mr Kent JOHANSSON

Ledamot i regionfullmäktige, Västra Götalands läns landsting

| | Mr Anders KNAPE

  Ledamot i kommunfullmäktige, Karlstads kommun |
| --- | --- |

Mr Anders KNAPE

Ledamot i kommunfullmäktige, Karlstads kommun

| | Mr Paul LINDQUIST

  Ledamot i kommunfullmäktige, Lidingö kommun |
| --- | --- |

Mr Paul LINDQUIST

Ledamot i kommunfullmäktige, Lidingö kommun

| | Ms Monalisa NORRMAN

  Ledamot i landstingsfullmäktige, Jämtlands läns landsting |
| --- | --- |

Ms Monalisa NORRMAN

Ledamot i landstingsfullmäktige, Jämtlands läns landsting

| | Mr Ilmar REEPALU

  Ledamot i kommunfullmäktige, Malmö kommun |
| --- | --- |

Mr Ilmar REEPALU

Ledamot i kommunfullmäktige, Malmö kommun

| | Ms Yoomi RENSTRÖM

  Ledamot av kommunfullmäktige, Ovanåkers kommun |
| --- | --- |

Ms Yoomi RENSTRÖM

Ledamot av kommunfullmäktige, Ovanåkers kommun

| | Ms Catarina SEGERSTEN-LARSSON

  Ledamot i landstingsfullmäktige, Värmlands läns landsting |
| --- | --- |

Ms Catarina SEGERSTEN-LARSSON

Ledamot i landstingsfullmäktige, Värmlands läns landsting

| | Ms Annelie STARK

  Ledamot i regionfullmäktige, Västra Götalands läns landsting |
| --- | --- |

Ms Annelie STARK

Ledamot i regionfullmäktige, Västra Götalands läns landsting

| | Ms Maria WALLHAGER NECKMAN

  Ledamot av landstingsfullmäktige, Stockholms läns landsting |
| --- | --- |

Ms Maria WALLHAGER NECKMAN

Ledamot av landstingsfullmäktige, Stockholms läns landsting

UNITED KINGDOM OF GREAT BRITAIN AND NORTHERN IRELAND

| | Cllr Doris ANSARI

  Member of Cornwall Council |
| --- | --- |

Cllr Doris ANSARI

Member of Cornwall Council

| | Cllr Jonathan BELL

  Member of Ards Borough Council |
| --- | --- |

Cllr Jonathan BELL

Member of Ards Borough Council

| | Cllr Sir Albert BORE

  Member of Birmingham City Council |
| --- | --- |

Cllr Sir Albert BORE

Member of Birmingham City Council

| | Cllr Robert BRIGHT

  Member of Newport City Council |
| --- | --- |

Cllr Robert BRIGHT

Member of Newport City Council

| | Cllr Amanda BYRNE

  Member of Calderdale Metropolitan Borough Council |
| --- | --- |

Cllr Amanda BYRNE

Member of Calderdale Metropolitan Borough Council

| | Christine CHAPMAN AM

  Member of the National Assembly for Wales |
| --- | --- |

Christine CHAPMAN AM

Member of the National Assembly for Wales

| | Cllr Flo CLUCAS

  Member of Liverpool City Council |
| --- | --- |

Cllr Flo CLUCAS

Member of Liverpool City Council

| | Sir Simon DAY

  Member of Devon County Council |
| --- | --- |

Sir Simon DAY

Member of Devon County Council

| | Cllr Roger EVANS AM

  Member of the Greater London Assembly |
| --- | --- |

Cllr Roger EVANS AM

Member of the Greater London Assembly

| | Cllr Linda GILLHAM

  Member of Runneymede Borough Council |
| --- | --- |

Cllr Linda GILLHAM

Member of Runneymede Borough Council

| | Cllr Gordon KEYMER CBE

  Member of Tandridge District Council |
| --- | --- |

Cllr Gordon KEYMER CBE

Member of Tandridge District Council

| | Cllr Roger KNOX

  Member of East Lothian Council |
| --- | --- |

Cllr Roger KNOX

Member of East Lothian Council

| | Cllr Iain MALCOLM

  Member of South Tyneside Metropolitan Borough Council |
| --- | --- |

Cllr Iain MALCOLM

Member of South Tyneside Metropolitan Borough Council

| | Mr Stewart MAXWELL MSP

  Member of the Scottish Parliament |
| --- | --- |

Mr Stewart MAXWELL MSP

Member of the Scottish Parliament

| | Cllr Corrie MCCHORD

  Member of Stirling |
| --- | --- |

Cllr Corrie MCCHORD

Member of Stirling

| | Francie MOLLOY MLA

  Member of the Northern Ireland Assembly |
| --- | --- |

Francie MOLLOY MLA

Member of the Northern Ireland Assembly

| | Ms Irene OLDFATHER MSP

  Member of the Scottish Parliament |
| --- | --- |

Ms Irene OLDFATHER MSP

Member of the Scottish Parliament

| | Cllr David PARSONS

  Member of Leicestershire County Council |
| --- | --- |

Cllr David PARSONS

Member of Leicestershire County Council

| | Cllr Judith PEARCE

  Member of Wychavon District Council |
| --- | --- |

Cllr Judith PEARCE

Member of Wychavon District Council

| | Cllr David SIMMONDS

  Member of London Borough of Hillingdon |
| --- | --- |

Cllr David SIMMONDS

Member of London Borough of Hillingdon

| | Cllr Neil SWANNICK

  Member of Manchester City Council |
| --- | --- |

Cllr Neil SWANNICK

Member of Manchester City Council

| | Cllr the Lord (Graham) TOPE CBE

  Member of the London Borough of Sutton |
| --- | --- |

Cllr the Lord (Graham) TOPE CBE

Member of the London Borough of Sutton

| | Cllr Kay TWITCHEN

  Member of Essex County Council |
| --- | --- |

Cllr Kay TWITCHEN

Member of Essex County Council

| | Cllr Dave WILCOX

  Member of Derbyshire County Council |
| --- | --- |

Cllr Dave WILCOX

Member of Derbyshire County Council

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II — ANEXO II — PŘÍLOHA II — BILAG II — ANHANG II — II LISA — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ IΙ — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — II PIELIKUMS — II PRIEDAS — II. MELLÉKLET — ANNESS II — BIJLAGE II — ZAŁĄCZNIK II — ANEXO II — ANEXA II — PRÍLOHA II — PRILOGA II — LIITE II — BILAGA II

Заместник-членове / Suplentes / Náhradníci / Suppleanter / Stellvertreter / Asendusliikmed / Αναπληρωτές / Alternates / Suppléants / Supplenti / Aizstājēji / Pakaitiniai nariai / Póttagok / Supplenti / Plaatsvervangers / Zastępcy / Suplentes / Supleanți / Náhradníci / Nadomestni člani / Varaedustajat / Suppleanter

BELGIË / BELGIQUE / BELGIEN

| | De heer Ludwig CALUWÉ

  Vlaams volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

De heer Ludwig CALUWÉ

Vlaams volksvertegenwoordiger

| | Monsieur Emmanuel DISABATO

  Membre du Parlement wallon |
| --- | --- |

Monsieur Emmanuel DISABATO

Membre du Parlement wallon

| | De heer Marc HENDRICKX

  Vlaams volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

De heer Marc HENDRICKX

Vlaams volksvertegenwoordiger

| | Monsieur Alain HUTCHINSON

  Membre du Parlement de la Région de Bruxelles-Capitale |
| --- | --- |

Monsieur Alain HUTCHINSON

Membre du Parlement de la Région de Bruxelles-Capitale

| | Monsieur Michel de LAMOTTE

  Membre du Parlement de la Communauté française |
| --- | --- |

Monsieur Michel de LAMOTTE

Membre du Parlement de la Communauté française

| | Mevrouw Fientje MOERMAN

  Vlaams volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mevrouw Fientje MOERMAN

Vlaams volksvertegenwoordiger

| | Mevrouw Fatma PEHLIVAN

  Vlaams volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mevrouw Fatma PEHLIVAN

Vlaams volksvertegenwoordiger

| | Monsieur Yaron PESZTAT

  Membre du Parlement de la Région de Bruxelles-Capitale |
| --- | --- |

Monsieur Yaron PESZTAT

Membre du Parlement de la Région de Bruxelles-Capitale

| | Mevrouw Sabine POLEYN

  Vlaams volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mevrouw Sabine POLEYN

Vlaams volksvertegenwoordiger

| | De heer Luckas VAN DER TAELEN

  Vlaams volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

De heer Luckas VAN DER TAELEN

Vlaams volksvertegenwoordiger

| | De heer Jean-Luc VANRAES

  Minister van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering |
| --- | --- |

De heer Jean-Luc VANRAES

Minister van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering

| | Madame Olga ZRIHEN

  Membre du Parlement wallon |
| --- | --- |

Madame Olga ZRIHEN

Membre du Parlement wallon

БЪЛГАРИЯ

| | Mr. Ahmed AHMEDOV

  Mayor, Municipality of Tsar Kaloyan |
| --- | --- |

Mr. Ahmed AHMEDOV

Mayor, Municipality of Tsar Kaloyan

| | Mr. Ivo ANDONOV

  Mayor, Municipality of Silistra |
| --- | --- |

Mr. Ivo ANDONOV

Mayor, Municipality of Silistra

| | Mr. Ivan ASPARUHOV

  Mayor, Municipality of Mezdra |
| --- | --- |

Mr. Ivan ASPARUHOV

Mayor, Municipality of Mezdra

| | Mr. Stanislav BLAGOV

  Mayor, Municipality of Svishtov |
| --- | --- |

Mr. Stanislav BLAGOV

Mayor, Municipality of Svishtov

| | Ms. Shukran IDRIZ

  Mayor, Municipality of Kirkovo |
| --- | --- |

Ms. Shukran IDRIZ

Mayor, Municipality of Kirkovo

| | Mr. Krasimir KOSTOV

  Mayor, Municipality of Shumen |
| --- | --- |

Mr. Krasimir KOSTOV

Mayor, Municipality of Shumen

| | Ms. Malina LAZAROVA

  Municipal Councilor, Municipality of Sofia |
| --- | --- |

Ms. Malina LAZAROVA

Municipal Councilor, Municipality of Sofia

| | Mr. Veselin LICHEV

  Mayor, Municipality of Sopot |
| --- | --- |

Mr. Veselin LICHEV

Mayor, Municipality of Sopot

| | Mr. Rumen RASHEV

  Mayor, Municipality of Veliko Tarnovo |
| --- | --- |

Mr. Rumen RASHEV

Mayor, Municipality of Veliko Tarnovo

| | Mr. Emil NAYDENOV

  Mayor, Municipality of Gorna Malina |
| --- | --- |

Mr. Emil NAYDENOV

Mayor, Municipality of Gorna Malina

| | Mr. Svetlin TANCHEV

  Mayor, Municipality of Stara Zagora |
| --- | --- |

Mr. Svetlin TANCHEV

Mayor, Municipality of Stara Zagora

| | Mr. Nayden ZELENOGORSKI

  Mayor, Municipality of Pleven |
| --- | --- |

Mr. Nayden ZELENOGORSKI

Mayor, Municipality of Pleven

ČESKÁ REPUBLIKA

| | Pan Jiří BĚHOUNEK

  Hejtman kraje Vysočina |
| --- | --- |

Pan Jiří BĚHOUNEK

Hejtman kraje Vysočina

| | Bc. Jana ČERMÁKOVÁ

  Místostarostka obce Proboštov |
| --- | --- |

Bc. Jana ČERMÁKOVÁ

Místostarostka obce Proboštov

| | Ing. Ivana ČERVINKOVÁ

  Starostka města Kostelec n. Orlicí |
| --- | --- |

Ing. Ivana ČERVINKOVÁ

Starostka města Kostelec n. Orlicí

| | Mgr. Tomáš CHALUPA

  Starosta městské části Praha 6 |
| --- | --- |

Mgr. Tomáš CHALUPA

Starosta městské části Praha 6

| | Paní Milada EMMEROVÁ

  Hejtmanka Plzeňského kraje |
| --- | --- |

Paní Milada EMMEROVÁ

Hejtmanka Plzeňského kraje

| | Pan Lubomír FRANC

  Hejtman Královéhradeckého kraje |
| --- | --- |

Pan Lubomír FRANC

Hejtman Královéhradeckého kraje

| | Ing. Sylva KOVÁČIKOVÁ

  Starostka města Bílovec |
| --- | --- |

Ing. Sylva KOVÁČIKOVÁ

Starostka města Bílovec

| | Pan Radko MARTÍNEK

  Hejtman Pardubického kraje |
| --- | --- |

Pan Radko MARTÍNEK

Hejtman Pardubického kraje

| | Pan Stanislav MIŠÁK

  Hejtman Zlínského kraje |
| --- | --- |

Pan Stanislav MIŠÁK

Hejtman Zlínského kraje

| | Pan David RATH

  Hejtman Středočeského kraje |
| --- | --- |

Pan David RATH

Hejtman Středočeského kraje

| | Pan Martin TESAŘÍK

  Hejtman Olomouckého kraje |
| --- | --- |

Pan Martin TESAŘÍK

Hejtman Olomouckého kraje

| | Mgr. Tomáš ÚLEHLA

  Radní města Zlín |
| --- | --- |

Mgr. Tomáš ÚLEHLA

Radní města Zlín

DANMARK

| | Hr. Bo ANDERSEN

  Byrådsmedlem |
| --- | --- |

Hr. Bo ANDERSEN

Byrådsmedlem

| | Hr. Jan BOYE

  Byrådsmedlem |
| --- | --- |

Hr. Jan BOYE

Byrådsmedlem

| | Hr. Bent HANSEN

  Regionrådsformand og Formand for Danske Regioner |
| --- | --- |

Hr. Bent HANSEN

Regionrådsformand og Formand for Danske Regioner

| | Hr. Carl HOLST

  Regionsrådsformand |
| --- | --- |

Hr. Carl HOLST

Regionsrådsformand

| | Hr. Bent LARSEN

  Regionrådsmedlem |
| --- | --- |

Hr. Bent LARSEN

Regionrådsmedlem

| | Fru Jane Findahl LINDSKOV

  Byrådsmedlem |
| --- | --- |

Fru Jane Findahl LINDSKOV

Byrådsmedlem

| | Hr. Erik Bent NIELSEN

  Borgmester |
| --- | --- |

Hr. Erik Bent NIELSEN

Borgmester

| | Hr. Simon Mønsted STRANGE

  Byrådsmedlem |
| --- | --- |

Hr. Simon Mønsted STRANGE

Byrådsmedlem

| | Hr. Johnny SØTRUP

  Borgmester |
| --- | --- |

Hr. Johnny SØTRUP

Borgmester

DEUTSCHLAND

| | Herr Dietmar BROCKES MdL

  Mitglied des Landtages von Nordrhein-Westfalen |
| --- | --- |

Herr Dietmar BROCKES MdL

Mitglied des Landtages von Nordrhein-Westfalen

| | Frau Hella DUNGER-LÖPER

  Staatssekretärin für Stadtentwicklung des Landes Berlin, |
| --- | --- |

Frau Hella DUNGER-LÖPER

Staatssekretärin für Stadtentwicklung des Landes Berlin,

| | Herr Rolf FISCHER MdL

  Mitglied des Landtages von Schleswig-Holstein |
| --- | --- |

Herr Rolf FISCHER MdL

Mitglied des Landtages von Schleswig-Holstein

| | Herr Michael GWOSDZ MdL

  Mitglied der Hamburgischen Bürgerschaft (Landtag) |
| --- | --- |

Herr Michael GWOSDZ MdL

Mitglied der Hamburgischen Bürgerschaft (Landtag)

| | Herr Heinz-Joachim HÖFER

  Bürgermeister der Stadt Altenkirchen |
| --- | --- |

Herr Heinz-Joachim HÖFER

Bürgermeister der Stadt Altenkirchen

| | Herr Wilhelm HOGREFE MdL

  Mitglied des Landtages von Niedersachsen |
| --- | --- |

Herr Wilhelm HOGREFE MdL

Mitglied des Landtages von Niedersachsen

| | Herr Dr. Ekkehard KLUG

  Minister für Bildung und Kultur des Landes Schleswig-Holstein, |
| --- | --- |

Herr Dr. Ekkehard KLUG

Minister für Bildung und Kultur des Landes Schleswig-Holstein,

| | Frau Jacqueline KRAEGE

  Staatssekretärin im Ministerium für Umwelt, Forsten und Verbraucherschutz des Landes Rheinland-Pfalz |
| --- | --- |

Frau Jacqueline KRAEGE

Staatssekretärin im Ministerium für Umwelt, Forsten und Verbraucherschutz des Landes Rheinland-Pfalz

| | Dr. Hermann KUHN MdBB

  Mitglied der Bremischen Bürgerschaft (Landtag) |
| --- | --- |

Dr. Hermann KUHN MdBB

Mitglied der Bremischen Bürgerschaft (Landtag)

| | Herr Clemens LINDEMANN

  Landrat des Saarpfalz-Kreises |
| --- | --- |

Herr Clemens LINDEMANN

Landrat des Saarpfalz-Kreises

| | Prof. Ursula MÄNNLE MdL

  Mitglied des Bayerischen Landtags |
| --- | --- |

Prof. Ursula MÄNNLE MdL

Mitglied des Bayerischen Landtags

| | Frau Nicole MORSBLECH MdL

  Mitglied des Landtages Rheinland-Pfalz |
| --- | --- |

Frau Nicole MORSBLECH MdL

Mitglied des Landtages Rheinland-Pfalz

| | Frau Dagmar MÜHLENFELD

  Oberbürgermeisterin der Stadt Mülheim an der Ruhr |
| --- | --- |

Frau Dagmar MÜHLENFELD

Oberbürgermeisterin der Stadt Mülheim an der Ruhr

| | Herr Detlef MÜLLER MdL

  Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |

Herr Detlef MÜLLER MdL

Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern

| | Herr Manfred RICHTER MdL

  Mitglied des Landtags von Brandenburg |
| --- | --- |

Herr Manfred RICHTER MdL

Mitglied des Landtags von Brandenburg

| | Dr. Michael REUTER MdL

  Mitglied des Hessischen Landtages |
| --- | --- |

Dr. Michael REUTER MdL

Mitglied des Hessischen Landtages

| | Herr Peter SCHOWTKA MdL

  Mitglied des Sächsischen Landtags |
| --- | --- |

Herr Peter SCHOWTKA MdL

Mitglied des Sächsischen Landtags

| | Herr Peter STRAUB MdL

  Präsident des Landtags von Baden-Württemberg |
| --- | --- |

Herr Peter STRAUB MdL

Präsident des Landtags von Baden-Württemberg

| | Herr Tilman TÖGEL MdL

  Mitglied des Landtages von Sachsen-Anhalt |
| --- | --- |

Herr Tilman TÖGEL MdL

Mitglied des Landtages von Sachsen-Anhalt

| | Herr Stephan TOSCANI MdL

  Mitglied des Landtages des Saarlandes |
| --- | --- |

Herr Stephan TOSCANI MdL

Mitglied des Landtages des Saarlandes

| | Herr Mark WEINMEISTER

  Staatssekretär im hessischen Ministerium für Umwelt, Energie, Landwirtschaft und Verbraucherschutz |
| --- | --- |

Herr Mark WEINMEISTER

Staatssekretär im hessischen Ministerium für Umwelt, Energie, Landwirtschaft und Verbraucherschutz

| | Herr Roland WERNER

  Staatssekretär im sächsischen Ministerium für Wirtschaft und Arbeit, |
| --- | --- |

Herr Roland WERNER

Staatssekretär im sächsischen Ministerium für Wirtschaft und Arbeit,

| | Herr Frank ZIMMERMANN MdL

  Mitglied des Abgeordnetenhauses von Berlin |
| --- | --- |

Herr Frank ZIMMERMANN MdL

Mitglied des Abgeordnetenhauses von Berlin

EESTI

| | Ms. Urve ERIKSON

  Chairperson of Tudulinna Rural Municipality Council |
| --- | --- |

Ms. Urve ERIKSON

Chairperson of Tudulinna Rural Municipality Council

| | Mr. Juri GOTMANS

  Member of Sõmerpalu Rural Municipality Council |
| --- | --- |

Mr. Juri GOTMANS

Member of Sõmerpalu Rural Municipality Council

| | Mr. Andres JAADLA

  Vice- Chairman of Rakvere City Council |
| --- | --- |

Mr. Andres JAADLA

Vice- Chairman of Rakvere City Council

| | Ms. Saima KALEV

  Member of Jõgeva Rural Municipality Council |
| --- | --- |

Ms. Saima KALEV

Member of Jõgeva Rural Municipality Council

| | Ms. Kersti KÕOSAAR

  Member of Võru City Council |
| --- | --- |

Ms. Kersti KÕOSAAR

Member of Võru City Council

| | Mrs. Kersti SARAPUU

  Mayor of Paide City Government |
| --- | --- |

Mrs. Kersti SARAPUU

Mayor of Paide City Government

| | Ms. Kadri TILLEMANN

  Mayor of Keila Rural Municipality Government |
| --- | --- |

Ms. Kadri TILLEMANN

Mayor of Keila Rural Municipality Government

ΕΛΛΑΣ

| | ΔΡΑΚΟΣ Δημήτριος

  Νομάρχης Μεσσηνίας |
| --- | --- |

ΔΡΑΚΟΣ Δημήτριος

Νομάρχης Μεσσηνίας

| | ΚΑΛΟΓΕΡΟΠΟΥΛΟΣ Δημήτριος

  Δήμαρχος Αιγάλεω Αττικής |
| --- | --- |

ΚΑΛΟΓΕΡΟΠΟΥΛΟΣ Δημήτριος

Δήμαρχος Αιγάλεω Αττικής

| | ΚΑΤΣΑΡΟΣ Λουκάς

  Νομάρχης Λάρισας |
| --- | --- |

ΚΑΤΣΑΡΟΣ Λουκάς

Νομάρχης Λάρισας

| | ΚΛΑΠΑΣ Μιλτιάδης

  Δήμαρχος Πρέβεζας |
| --- | --- |

ΚΛΑΠΑΣ Μιλτιάδης

Δήμαρχος Πρέβεζας

| | ΚΟΝΤΟΓΙΩΡΓΟΣ Κωνσταντίνος

  Νομάρχης Ευρυτανίας |
| --- | --- |

ΚΟΝΤΟΓΙΩΡΓΟΣ Κωνσταντίνος

Νομάρχης Ευρυτανίας

| | ΚΟΤΡΟΝΙΑΣ Γεώργιος

  Δήμαρχος Λαμιέων |
| --- | --- |

ΚΟΤΡΟΝΙΑΣ Γεώργιος

Δήμαρχος Λαμιέων

| | ΚΟΥΡΑΚΗΣ Ιωάννης

  Δήμαρχος Ηρακλείου Κρήτης |
| --- | --- |

ΚΟΥΡΑΚΗΣ Ιωάννης

Δήμαρχος Ηρακλείου Κρήτης

| | ΛΑΜΠΡΙΝΟΥΔΗΣ Πολύδωρος

  Νομάρχης Χίου |
| --- | --- |

ΛΑΜΠΡΙΝΟΥΔΗΣ Πολύδωρος

Νομάρχης Χίου

| | ΜΑΧΑΙΡΙΔΗΣ Ιωάννης

  Νομάρχης Δωδεκανήσου |
| --- | --- |

ΜΑΧΑΙΡΙΔΗΣ Ιωάννης

Νομάρχης Δωδεκανήσου

| | ΟΙΚΟΝΟΜΙΔΗΣ Παναγιώτης

  Δήμαρχος Άρτας |
| --- | --- |

ΟΙΚΟΝΟΜΙΔΗΣ Παναγιώτης

Δήμαρχος Άρτας

| | ΠΡΕΒΕΖΑΝΟΣ Δημήτριος

  Δημοτικός Σύμβουλος Δήμου Σκιάθου Νομού Μαγνησίας |
| --- | --- |

ΠΡΕΒΕΖΑΝΟΣ Δημήτριος

Δημοτικός Σύμβουλος Δήμου Σκιάθου Νομού Μαγνησίας

| | ΣΠΥΡΙΔΩΝ Σπύρος

  Νομαρχιακός Σύμβουλος Αθηνών — Πειραιώς |
| --- | --- |

ΣΠΥΡΙΔΩΝ Σπύρος

Νομαρχιακός Σύμβουλος Αθηνών — Πειραιώς

ESPAÑA

| | D. Gabriel AMER AMER

  Delegado del Gobierno de las Illes Balears en Bruselas |
| --- | --- |

D. Gabriel AMER AMER

Delegado del Gobierno de las Illes Balears en Bruselas

| | Da María Luisa ARAÚJO CHAMORRO

  Vicepresidenta de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha y Consejera de Economía y Hacienda |
| --- | --- |

Da María Luisa ARAÚJO CHAMORRO

Vicepresidenta de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha y Consejera de Economía y Hacienda

| | D.a Elsa María CASAS CABELLO

  Comisionada de Acción Exterior del Gobierno de Canarias |
| --- | --- |

D.a Elsa María CASAS CABELLO

Comisionada de Acción Exterior del Gobierno de Canarias

| | D. Alberto CATALÁN HIGUERAS

  Consejero de Educación, y de Relaciones Institucionales y Portavoz del Gobierno de Navarra |
| --- | --- |

D. Alberto CATALÁN HIGUERAS

Consejero de Educación, y de Relaciones Institucionales y Portavoz del Gobierno de Navarra

| | Da María DE DIEGO DURÁNTEZ

  Directora General de Relaciones Institucionales y Acción Exterior de la Comunidad Autónoma de Castilla y León |
| --- | --- |

Da María DE DIEGO DURÁNTEZ

Directora General de Relaciones Institucionales y Acción Exterior de la Comunidad Autónoma de Castilla y León

| | D. Francisco DE LA TORRE PRADO

  Alcalde de Málaga |
| --- | --- |

D. Francisco DE LA TORRE PRADO

Alcalde de Málaga

| | D. Emilio DEL RÍO SANZ

  Consejero de Presidencia del Gobierno de La Rioja |
| --- | --- |

D. Emilio DEL RÍO SANZ

Consejero de Presidencia del Gobierno de La Rioja

| | D. Guillermo ECHENIQUE GONZÁLEZ

  Secretario General de Acción Exterior del Gobierno vasco |
| --- | --- |

D. Guillermo ECHENIQUE GONZÁLEZ

Secretario General de Acción Exterior del Gobierno vasco

| | Da. Paz FERNÁNDEZ FELGUEROSO

  Alcaldesa de Gijón |
| --- | --- |

Da. Paz FERNÁNDEZ FELGUEROSO

Alcaldesa de Gijón

| | D. Jesús María GAMALLO ALLER

  Director General de Relaciones Exteriores y con la Unión Europea de la Xunta de Galicia |
| --- | --- |

D. Jesús María GAMALLO ALLER

Director General de Relaciones Exteriores y con la Unión Europea de la Xunta de Galicia

| | D. Alberto GARCIA CERVIÑO

  Director General de Asuntos Europeos y Cooperación al Desarrollo de la Comunidad Autónoma de Cantabria |
| --- | --- |

D. Alberto GARCIA CERVIÑO

Director General de Asuntos Europeos y Cooperación al Desarrollo de la Comunidad Autónoma de Cantabria

| | D. Antonio GONZÁLEZ TEROL

  Director General de Asuntos Europeos y Cooperación con el Estado de la Comunidad Autónoma de Madrid |
| --- | --- |

D. Antonio GONZÁLEZ TEROL

Director General de Asuntos Europeos y Cooperación con el Estado de la Comunidad Autónoma de Madrid

| | D. Francisco Javier LEÓN DE LA RIVA

  Alcalde de Valladolid |
| --- | --- |

D. Francisco Javier LEÓN DE LA RIVA

Alcalde de Valladolid

| | D. Miguel LUCENA BARRANQUERO

  Secretario General de Acción Exterior de la Junta de Andalucía |
| --- | --- |

D. Miguel LUCENA BARRANQUERO

Secretario General de Acción Exterior de la Junta de Andalucía

| | D.a Lucía MARTÍN DOMÍNGUEZ

  Directora General de Acción exterior de la Junta de Extremadura |
| --- | --- |

D.a Lucía MARTÍN DOMÍNGUEZ

Directora General de Acción exterior de la Junta de Extremadura

| | D.a Esther MONTERRUBIO VILLAR

  Comisionada para las Relaciones Exteriores del Gabinete de la Presidencia del Gobierno de Aragón |
| --- | --- |

D.a Esther MONTERRUBIO VILLAR

Comisionada para las Relaciones Exteriores del Gabinete de la Presidencia del Gobierno de Aragón

| | D. Juan Antonio MORALES RODRÍGUEZ

  Director General de Relaciones Institucionales y Acción Exterior de la Comunidad Autónoma de la Región de Murcia |
| --- | --- |

D. Juan Antonio MORALES RODRÍGUEZ

Director General de Relaciones Institucionales y Acción Exterior de la Comunidad Autónoma de la Región de Murcia

| | D. Andrés OCAÑA RABADÁN

  Alcalde de Córdoba |
| --- | --- |

D. Andrés OCAÑA RABADÁN

Alcalde de Córdoba

| | D. Rafael RIPOLL NAVARRO

  Secretario Autonómico de Cohesión Territorial, de Relaciones con el Estado y con la Unión Europea de la Comunitat Valenciana |
| --- | --- |

D. Rafael RIPOLL NAVARRO

Secretario Autonómico de Cohesión Territorial, de Relaciones con el Estado y con la Unión Europea de la Comunitat Valenciana

| | D.a Anna TERRÓN CUSÍ

  Secretaria para la Unión Europea de la Generalitat de Catalunya |
| --- | --- |

D.a Anna TERRÓN CUSÍ

Secretaria para la Unión Europea de la Generalitat de Catalunya

| | D. Javier VELASCO MANCEBO

  Director de la Oficina de Representación del Principado de Asturias en Bruselas |
| --- | --- |

D. Javier VELASCO MANCEBO

Director de la Oficina de Representación del Principado de Asturias en Bruselas

FRANCE

| | M. Jacques AUXIETTE

  Président du Conseil régional des Pays-de-la-Loire |
| --- | --- |

M. Jacques AUXIETTE

Président du Conseil régional des Pays-de-la-Loire

| | M. Jean-Paul BACHY

  Président du Conseil régional de Champagne-Ardenne |
| --- | --- |

M. Jean-Paul BACHY

Président du Conseil régional de Champagne-Ardenne

| | M. Pierre BERTRAND

  Vice-président du Conseil général du Bas-Rhin |
| --- | --- |

M. Pierre BERTRAND

Vice-président du Conseil général du Bas-Rhin

| | M. Philippe BODARD

  Maire de Mûrs-Erigné |
| --- | --- |

M. Philippe BODARD

Maire de Mûrs-Erigné

| | Mme Martine CALDEROLI-LOTZ

  Conseillère régionale d’Alsace |
| --- | --- |

Mme Martine CALDEROLI-LOTZ

Conseillère régionale d’Alsace

| | Mme Anne-Marie COMPARINI

  Conseillère régionale de Rhône-Alpes |
| --- | --- |

Mme Anne-Marie COMPARINI

Conseillère régionale de Rhône-Alpes

| | M. Jean-Michel DACLIN

  Adjoint au maire de Lyon |
| --- | --- |

M. Jean-Michel DACLIN

Adjoint au maire de Lyon

| | Mme Nassimah DINDAR

  Président du Conseil général de l’Ile de La Réunion |
| --- | --- |

Mme Nassimah DINDAR

Président du Conseil général de l’Ile de La Réunion

| | Mme Rose-Marie FALQUE

  Maire d’Azerailles |
| --- | --- |

Mme Rose-Marie FALQUE

Maire d’Azerailles

| | M. Jean-Jacques FRITZ

  Conseiller régional d'Alsace |
| --- | --- |

M. Jean-Jacques FRITZ

Conseiller régional d'Alsace

| | M. Claude GEWERC

  Président du Conseil régional de Picardie |
| --- | --- |

M. Claude GEWERC

Président du Conseil régional de Picardie

| | Mme Arlette GROSSKOST

  Vice-présidente du Conseil régional d’Alsace |
| --- | --- |

Mme Arlette GROSSKOST

Vice-présidente du Conseil régional d’Alsace

| | M. Antoine KARAM

  Président du Conseil régional de Guyane |
| --- | --- |

M. Antoine KARAM

Président du Conseil régional de Guyane

| | Mme Mireille LACOMBE

  Conseillère générale du Puy-de-Dôme |
| --- | --- |

Mme Mireille LACOMBE

Conseillère générale du Puy-de-Dôme

| | Mme Claudine LEDOUX

  Maire de Charleville-Mézières |
| --- | --- |

Mme Claudine LEDOUX

Maire de Charleville-Mézières

| | M. Martin MALVY

  Président du Conseil régional Midi-Pyrénées |
| --- | --- |

M. Martin MALVY

Président du Conseil régional Midi-Pyrénées

| | M. Didier MARIE

  Président du Conseil général de Seine-Maritime |
| --- | --- |

M. Didier MARIE

Président du Conseil général de Seine-Maritime

| | M. Michel NEUGNOT

  Conseiller régional de Bourgogne |
| --- | --- |

M. Michel NEUGNOT

Conseiller régional de Bourgogne

| | M. Yves PAGES

  Maire de Saint-Georges |
| --- | --- |

M. Yves PAGES

Maire de Saint-Georges

| | Mme Rachel PAILLARD

  Maire de Bouzy |
| --- | --- |

Mme Rachel PAILLARD

Maire de Bouzy

| | Mme Gisèle STIEVENARD

  Vice présidente du Conseil général de Paris |
| --- | --- |

Mme Gisèle STIEVENARD

Vice présidente du Conseil général de Paris

| | Mme Elisabeth THEVENON-DURANTIN

  Conseillère régionale d’Auvergne |
| --- | --- |

Mme Elisabeth THEVENON-DURANTIN

Conseillère régionale d’Auvergne

| | M. Jean-Louis TOURENNE

  Président du Conseil général d’Ille-et-Vilaine |
| --- | --- |

M. Jean-Louis TOURENNE

Président du Conseil général d’Ille-et-Vilaine

| | M. Michel VAUZELLE

  Président du Conseil régional Provence-Alpes-Côte-D’azur |
| --- | --- |

M. Michel VAUZELLE

Président du Conseil régional Provence-Alpes-Côte-D’azur

ITALIA

| | Sig. Alvaro ANCISI

  Consigliere del Comune di Ravenna |
| --- | --- |

Sig. Alvaro ANCISI

Consigliere del Comune di Ravenna

| | Sig. Roberto BOMBARDA

  Consigliere regionale e provinciale della Provincia autonoma di Trento |
| --- | --- |

Sig. Roberto BOMBARDA

Consigliere regionale e provinciale della Provincia autonoma di Trento

| | Sig.ra Barbara BONINO

  Consigliere della Provincia di Torino |
| --- | --- |

Sig.ra Barbara BONINO

Consigliere della Provincia di Torino

| | Sig.ra Carmela CASILE

  Consigliere del Comune di Giaveno |
| --- | --- |

Sig.ra Carmela CASILE

Consigliere del Comune di Giaveno

| | Sig. Francesco CHIUCCHIURLOTTO

  Consigliere del Comune di Castiglione in Teverina |
| --- | --- |

Sig. Francesco CHIUCCHIURLOTTO

Consigliere del Comune di Castiglione in Teverina

| | Sig. Vito DE FILIPPO

  Presidente della Regione Basilicata |
| --- | --- |

Sig. Vito DE FILIPPO

Presidente della Regione Basilicata

| | Sig. Francesco DE MICHELI

  Consigliere del Comune di Roma |
| --- | --- |

Sig. Francesco DE MICHELI

Consigliere del Comune di Roma

| | Sig. Mario Sisto FERRANTE

  Consigliere della Provincia di Roma |
| --- | --- |

Sig. Mario Sisto FERRANTE

Consigliere della Provincia di Roma

| | Sig. Vincenzo LODOVISI

  Consigliere della Provincia di Rieti |
| --- | --- |

Sig. Vincenzo LODOVISI

Consigliere della Provincia di Rieti

| | Sig.ra Maria Rita LORENZETTI

  Presidente della Regione Umbria |
| --- | --- |

Sig.ra Maria Rita LORENZETTI

Presidente della Regione Umbria

| | Sig. Salvatore MANGIAFICO

  Assessore della Provincia di Siracusa |
| --- | --- |

Sig. Salvatore MANGIAFICO

Assessore della Provincia di Siracusa

| | Sig. Matteo MAURI

  Consigliere della Provincia di Milano |
| --- | --- |

Sig. Matteo MAURI

Consigliere della Provincia di Milano

| | Sig. Luigi MONTANARO

  Sindaco del Comune di Ginosa |
| --- | --- |

Sig. Luigi MONTANARO

Sindaco del Comune di Ginosa

| | Sig.ra Maria Giuseppina MUZZARELLI

  Vice Presidente e Assessore della Regione Emilia-Romagna |
| --- | --- |

Sig.ra Maria Giuseppina MUZZARELLI

Vice Presidente e Assessore della Regione Emilia-Romagna

| | Sig. Umberto OPPUS

  Sindaco del Comune di Mandas |
| --- | --- |

Sig. Umberto OPPUS

Sindaco del Comune di Mandas

| | Sig. Aristide PELI

  Assessore della Provincia di Brescia |
| --- | --- |

Sig. Aristide PELI

Assessore della Provincia di Brescia

| | Sig.ra Alessia ROSOLEN

  Consigliere e Assessore della Regione Friuli Venezia Giulia |
| --- | --- |

Sig.ra Alessia ROSOLEN

Consigliere e Assessore della Regione Friuli Venezia Giulia

| | Sig.ra Federica SEGANTI

  Assessore della Regione Friuli Venezia Giulia |
| --- | --- |

Sig.ra Federica SEGANTI

Assessore della Regione Friuli Venezia Giulia

| | Sig. Fiorenzo SILVESTRI

  Consigliere della Provincia di Treviso |
| --- | --- |

Sig. Fiorenzo SILVESTRI

Consigliere della Provincia di Treviso

| | Sig. Sergio SOAVE

  Sindaco del Comune di Savigliano |
| --- | --- |

Sig. Sergio SOAVE

Sindaco del Comune di Savigliano

| | Sig. Giuseppe VARACALLI

  Consigliere del Comune di Gerace |
| --- | --- |

Sig. Giuseppe VARACALLI

Consigliere del Comune di Gerace

| | Sig. Gianfranco VITAGLIANO

  Assessore della Regione Molise |
| --- | --- |

Sig. Gianfranco VITAGLIANO

Assessore della Regione Molise

| | Sig. Angelo ZUBBANI

  Sindaco del Comune di Carrara |
| --- | --- |

Sig. Angelo ZUBBANI

Sindaco del Comune di Carrara

| | Sig. Sante ZUFFADA

  Consigliere regionale della Regione Lombardia |
| --- | --- |

Sig. Sante ZUFFADA

Consigliere regionale della Regione Lombardia

ΚYΠΡΟΣ

| | Χριστοφής ΑΝΤΩΝΙΟΥ

  Πρόεδρος Κοινοτικού Συμβουλίου Επισκοπής |
| --- | --- |

Χριστοφής ΑΝΤΩΝΙΟΥ

Πρόεδρος Κοινοτικού Συμβουλίου Επισκοπής

| | Δήμος ΓΙΑΓΚΟΥ

  Πρόεδρος Κοινοτικού Συμβουλίου Αγίας Ειρήνης Κερύνειας |
| --- | --- |

Δήμος ΓΙΑΓΚΟΥ

Πρόεδρος Κοινοτικού Συμβουλίου Αγίας Ειρήνης Κερύνειας

| | Ανδρέας ΜΩΥΣΕΩΣ

  Δήμαρχος Λάρνακας, Αναπληρωτής |
| --- | --- |

Ανδρέας ΜΩΥΣΕΩΣ

Δήμαρχος Λάρνακας, Αναπληρωτής

| | Χαράλαμπος ΠΙΤΤΑΣ

  Δήμαρχος Μόρφου |
| --- | --- |

Χαράλαμπος ΠΙΤΤΑΣ

Δήμαρχος Μόρφου

| | Κώστας ΧΑΤΖΗΚΑΚΟΥ

  Δημοτικός Σύμβουλος Αμμοχώστου |
| --- | --- |

Κώστας ΧΑΤΖΗΚΑΚΟΥ

Δημοτικός Σύμβουλος Αμμοχώστου

| | Κυριάκος ΧΑΤΖΗΤΤΟΦΗΣ

  Δήμαρχος Αγίου Αθανασίου |
| --- | --- |

Κυριάκος ΧΑΤΖΗΤΤΟΦΗΣ

Δήμαρχος Αγίου Αθανασίου

LATVIJA

| | Edvīns BARTKEVIČS k-gs

  Ogres novada domes priekšsēdētājs |
| --- | --- |

Edvīns BARTKEVIČS k-gs

Ogres novada domes priekšsēdētājs

| | Inesis BOĶIS k-gs

  Valmieras pilsētas domes priekšsēdētājs |
| --- | --- |

Inesis BOĶIS k-gs

Valmieras pilsētas domes priekšsēdētājs

| | Sergejs DOLGOPOLOVS k-gs

  Rīgas domes Pilsētas attīstības komitejas priekšsēdētājs |
| --- | --- |

Sergejs DOLGOPOLOVS k-gs

Rīgas domes Pilsētas attīstības komitejas priekšsēdētājs

| | Ligita GINTERE k-dze

  Jaunpils novada domes priekšsēdētāja |
| --- | --- |

Ligita GINTERE k-dze

Jaunpils novada domes priekšsēdētāja

| | Nellija KLEINBERGA k-dze

  Skrundas novada domes priekšsēdētāja |
| --- | --- |

Nellija KLEINBERGA k-dze

Skrundas novada domes priekšsēdētāja

| | Jānis TRUPOVNIEKS k-gs

  Balvu novada domes priekšsēdētājs |
| --- | --- |

Jānis TRUPOVNIEKS k-gs

Balvu novada domes priekšsēdētājs

| | Jānis VĪTOLIŅŠ k-gs

  Ventspils pilsētas domes priekšsēdētāja pirmais vietnieks |
| --- | --- |

Jānis VĪTOLIŅŠ k-gs

Ventspils pilsētas domes priekšsēdētāja pirmais vietnieks

LIETUVA

| | Gintautas BABRAVIČIUS

  Vilniaus miesto savivaldybės tarybos narys (mero pavaduotojas) |
| --- | --- |

Gintautas BABRAVIČIUS

Vilniaus miesto savivaldybės tarybos narys (mero pavaduotojas)

| | Algirdas BAGUŠINSKAS

  Vilkaviškio rajono savivaldybės tarybos narys (meras) |
| --- | --- |

Algirdas BAGUŠINSKAS

Vilkaviškio rajono savivaldybės tarybos narys (meras)

| | Donatas KAUBRYS

  Telšių rajono savivaldybės tarybos narys |
| --- | --- |

Donatas KAUBRYS

Telšių rajono savivaldybės tarybos narys

| | Bronislovas LIUTKUS

  Jonavos rajono savivaldybės tarybos narys (meras) |
| --- | --- |

Bronislovas LIUTKUS

Jonavos rajono savivaldybės tarybos narys (meras)

| | Robertas PIEČIA

  Tauragės rajono savivaldybės tarybos narys (meras) |
| --- | --- |

Robertas PIEČIA

Tauragės rajono savivaldybės tarybos narys (meras)

| | Stasė SKUTULIENĖ

  Šilutės rajono savivaldybės tarybos narė (mero pavaduotoja) |
| --- | --- |

Stasė SKUTULIENĖ

Šilutės rajono savivaldybės tarybos narė (mero pavaduotoja)

| | Viktor TROFIMOV

  Panevėžio regiono plėtros tarybos pirmininkas |
| --- | --- |

Viktor TROFIMOV

Panevėžio regiono plėtros tarybos pirmininkas

| | Vytautas VIGELIS

  Švenčionių rajono savivaldybės tarybos narys (meras) |
| --- | --- |

Vytautas VIGELIS

Švenčionių rajono savivaldybės tarybos narys (meras)

| | Algirdas VRUBLIAUSKAS

  Alytaus rajono savivaldybės tarybos narys (meras) |
| --- | --- |

Algirdas VRUBLIAUSKAS

Alytaus rajono savivaldybės tarybos narys (meras)

LUXEMBOURG

| | M. Roby BIWER

  Bourgmestre de la commune de Bettembourg |
| --- | --- |

M. Roby BIWER

Bourgmestre de la commune de Bettembourg

| | M. Yves CRUCHTEN

  Membre du conseil communal de Bascharage |
| --- | --- |

M. Yves CRUCHTEN

Membre du conseil communal de Bascharage

| | M. Fernand ETGEN

  Bourgmestre de la commune de Feulen |
| --- | --- |

M. Fernand ETGEN

Bourgmestre de la commune de Feulen

| | M. Gusty GRAAS

  Membre du conseil communal de Bettembourg |
| --- | --- |

M. Gusty GRAAS

Membre du conseil communal de Bettembourg

| | Mme Martine MERGEN

  Membre du conseil communal de Luxembourg |
| --- | --- |

Mme Martine MERGEN

Membre du conseil communal de Luxembourg

| | M. Gilles ROTH

  Bourgmestre de la commune de Mamer |
| --- | --- |

M. Gilles ROTH

Bourgmestre de la commune de Mamer

MAGYARORSZÁG

| | László BÁKONYI dr.

  Debrecen Megyei Jogú Város Közgyűlésének tagja |
| --- | --- |

László BÁKONYI dr.

Debrecen Megyei Jogú Város Közgyűlésének tagja

| | István BÓKA dr.

  Balatonfüred város polgármestere |
| --- | --- |

István BÓKA dr.

Balatonfüred város polgármestere

| | Attila KISS

  Hajdúböszörmény város polgármestere |
| --- | --- |

Attila KISS

Hajdúböszörmény város polgármestere

| | Károlyné KOCSIS

  Dunapataj község képviselő-testületének tagja |
| --- | --- |

Károlyné KOCSIS

Dunapataj község képviselő-testületének tagja

| | Helga MIHÁLYI

  Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közgyűlés tagja |
| --- | --- |

Helga MIHÁLYI

Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közgyűlés tagja

| | Árpád MOLNÁR dr.

  Balatonszabadi község polgármestere |
| --- | --- |

Árpád MOLNÁR dr.

Balatonszabadi község polgármestere

| | Zoltán NAGY

  Komárom város képviselő-testületének tagja |
| --- | --- |

Zoltán NAGY

Komárom város képviselő-testületének tagja

| | József PAIZS

  Szigetvár város polgármestere |
| --- | --- |

József PAIZS

Szigetvár város polgármestere

| | Imre SZAKÁCS dr.

  Győr-Moson-Sopron Megyei Közgyűlés elnöke |
| --- | --- |

Imre SZAKÁCS dr.

Győr-Moson-Sopron Megyei Közgyűlés elnöke

| | Szilárd SZÉKELY

  Sásd város polgármestere |
| --- | --- |

Szilárd SZÉKELY

Sásd város polgármestere

| | Kata Zsuzsanna TÜTTŐ

  Budapest Főváros Közgyűlésének tagja |
| --- | --- |

Kata Zsuzsanna TÜTTŐ

Budapest Főváros Közgyűlésének tagja

| | László József VÉCSEY

  Szada község polgármestere |
| --- | --- |

László József VÉCSEY

Szada község polgármestere

MALTA

| | Ms. Doris BORG

  Deputy Mayor of Birkirkara |
| --- | --- |

Ms. Doris BORG

Deputy Mayor of Birkirkara

| | Mr. Ian BORG

  Mayor of Dingli |
| --- | --- |

Mr. Ian BORG

Mayor of Dingli

| | Mr. Fredrick CUTAJAR

  Mayor of Santa Luċija |
| --- | --- |

Mr. Fredrick CUTAJAR

Mayor of Santa Luċija

| | Mr. Paul FARRUGIA

  Mayor of Tarxien |
| --- | --- |

Mr. Paul FARRUGIA

Mayor of Tarxien

| | Mr. Noel FORMOSA

  Mayor of San Lawrenz, Gozo |
| --- | --- |

Mr. Noel FORMOSA

Mayor of San Lawrenz, Gozo

NEDERLAND

| | Dhr J. (Joop) BINNEKAMP

  Gedeputeerde (member of the Executive Council) of the Province of Utrecht |
| --- | --- |

Dhr J. (Joop) BINNEKAMP

Gedeputeerde (member of the Executive Council) of the Province of Utrecht

| | Dhr M.J. (Job) COHEN

  Burgemeester (mayor) of the city of Amsterdam |
| --- | --- |

Dhr M.J. (Job) COHEN

Burgemeester (mayor) of the city of Amsterdam

| | Mevr. A.C. (Rinda) DEN BESTEN

  Wethouder (alderman: member of the executive council) of the city of Utrecht |
| --- | --- |

Mevr. A.C. (Rinda) DEN BESTEN

Wethouder (alderman: member of the executive council) of the city of Utrecht

| | Dhr H. (Harry) DIJKSMA

  Gedeputeerde (member of the Executive Council) of the Province of Flevoland |
| --- | --- |

Dhr H. (Harry) DIJKSMA

Gedeputeerde (member of the Executive Council) of the Province of Flevoland

| | Mevr. E.L.M. (Ellie) FRANSSEN

  Wethouder (alderman: member of the executive council) of the city of Voerendaal |
| --- | --- |

Mevr. E.L.M. (Ellie) FRANSSEN

Wethouder (alderman: member of the executive council) of the city of Voerendaal

| | Dhr S.H. (Sjoerd) GALEMA

  Gedeputeerde (member of the Executive Council) of the Province of Fryslân |
| --- | --- |

Dhr S.H. (Sjoerd) GALEMA

Gedeputeerde (member of the Executive Council) of the Province of Fryslân

| | Dhr M.J. (Martin) JAGER

  Gedeputeerde (member of the Executive Council) of the Province of Groningen |
| --- | --- |

Dhr M.J. (Martin) JAGER

Gedeputeerde (member of the Executive Council) of the Province of Groningen

| | Dhr H. (Hans) KOK

  Burgemeester (mayor) of the municipality of 't Hof van Twente |
| --- | --- |

Dhr H. (Hans) KOK

Burgemeester (mayor) of the municipality of 't Hof van Twente

| | Dhr H.P.M. (Henk) KOOL

  Wethouder (alderman: member of the executive council) of the city of Den Haag |
| --- | --- |

Dhr H.P.M. (Henk) KOOL

Wethouder (alderman: member of the executive council) of the city of Den Haag

| | Dhr H.B.I. (Rik) DE LANGE

  Wethouder (alderman: member of the executive council) of the municipality of Zutphen |
| --- | --- |

Dhr H.B.I. (Rik) DE LANGE

Wethouder (alderman: member of the executive council) of the municipality of Zutphen

| | Dhr Prof. Dr. W.B.H.J. VAN DE DONK

  Commissaris van de Koningin (Governor: chair of the council and of the executive council) of the Province of Brabant |
| --- | --- |

Dhr Prof. Dr. W.B.H.J. VAN DE DONK

Commissaris van de Koningin (Governor: chair of the council and of the executive council) of the Province of Brabant

| | Dhr J.C. (Co) VERDAAS

  Gedeputeerde (member of the Executive Council) of the Province of Gelderland |
| --- | --- |

Dhr J.C. (Co) VERDAAS

Gedeputeerde (member of the Executive Council) of the Province of Gelderland

ÖSTERREICH

| | Mag. Renate BRAUNER

  Vizebürgermeisterin und Landeshauptmann-Stellvertreterin von Wien |
| --- | --- |

Mag. Renate BRAUNER

Vizebürgermeisterin und Landeshauptmann-Stellvertreterin von Wien

| | Mag. Gabriele BURGSTALLER

  Landeshauptfrau von Salzburg |
| --- | --- |

Mag. Gabriele BURGSTALLER

Landeshauptfrau von Salzburg

| | Frau Marianne FÜGL

  Vizebürgermeisterin der Marktgemeinde Traisen |
| --- | --- |

Frau Marianne FÜGL

Vizebürgermeisterin der Marktgemeinde Traisen

| | Herr Markus LINHART

  Bürgermeister von Bregenz |
| --- | --- |

Herr Markus LINHART

Bürgermeister von Bregenz

| | Dr. Josef MARTINZ

  Mitglied der Kärntner Landesregierung |
| --- | --- |

Dr. Josef MARTINZ

Mitglied der Kärntner Landesregierung

| | Mag. Johanna MIKL-LEITNER

  Mitglied der niederösterreichischen Landesregierung |
| --- | --- |

Mag. Johanna MIKL-LEITNER

Mitglied der niederösterreichischen Landesregierung

| | Herr Günther PLATTER

  Landeshauptmann von Tirol |
| --- | --- |

Herr Günther PLATTER

Landeshauptmann von Tirol

| | Herr Walter PRIOR

  Präsident des Burgenländischen Landtags |
| --- | --- |

Herr Walter PRIOR

Präsident des Burgenländischen Landtags

| | Herr Hermann SCHÜTZENHÖFER

  Erster Landeshauptmann-Stellvertreter der Steiermark |
| --- | --- |

Herr Hermann SCHÜTZENHÖFER

Erster Landeshauptmann-Stellvertreter der Steiermark

| | Herr Viktor SIGL

  Mitglied der Landesregierung von Oberösterreich |
| --- | --- |

Herr Viktor SIGL

Mitglied der Landesregierung von Oberösterreich

| | Frau Elisabeth VITOUCH

  Mitglied des Gemeinderates von Wien |
| --- | --- |

Frau Elisabeth VITOUCH

Mitglied des Gemeinderates von Wien

| | Mag. Markus WALLNER

  Stellvertreter des Landeshauptmannes von Vorarlberg |
| --- | --- |

Mag. Markus WALLNER

Stellvertreter des Landeshauptmannes von Vorarlberg

POLSKA

| | Adam BANASZAK

  Radny Sejmiku Województwa Kujawsko-Pomorskiego |
| --- | --- |

Adam BANASZAK

Radny Sejmiku Województwa Kujawsko-Pomorskiego

| | Jan BRONŚ

  Burmistrz Miasta Oleśnicy |
| --- | --- |

Jan BRONŚ

Burmistrz Miasta Oleśnicy

| | Lech DYMARSKI

  Przewodniczący Sejmiku Województwa Wielkopolskiego |
| --- | --- |

Lech DYMARSKI

Przewodniczący Sejmiku Województwa Wielkopolskiego

| | Jan DZIUBIŃSKI

  Prezydent Miasta Tarnobrzeg |
| --- | --- |

Jan DZIUBIŃSKI

Prezydent Miasta Tarnobrzeg

| | Robert GODEK

  Starosta Strzyżowski |
| --- | --- |

Robert GODEK

Starosta Strzyżowski

| | Władysław HUSEJKO

  Marszałek Województwa Zachodniopomorskiego |
| --- | --- |

Władysław HUSEJKO

Marszałek Województwa Zachodniopomorskiego

| | Michał KARALUS

  Starosta Pleszewski |
| --- | --- |

Michał KARALUS

Starosta Pleszewski

| | Marzena KEMPIŃSKA

  Starosta Świecki |
| --- | --- |

Marzena KEMPIŃSKA

Starosta Świecki

| | Józef KOTYŚ

  Radny Sejmiku Województwa Opolskiego |
| --- | --- |

Józef KOTYŚ

Radny Sejmiku Województwa Opolskiego

| | Tadeusz KOWALCZYK

  Przewodniczący Sejmiku Województwa Świętokrzyskiego |
| --- | --- |

Tadeusz KOWALCZYK

Przewodniczący Sejmiku Województwa Świętokrzyskiego

| | Andrzej KUNT

  Burmistrz Miasta Kostrzyn nad Odrą |
| --- | --- |

Andrzej KUNT

Burmistrz Miasta Kostrzyn nad Odrą

| | Lucjan KUŹNIAR

  Radny Sejmiku Województwa Podkarpackiego |
| --- | --- |

Lucjan KUŹNIAR

Radny Sejmiku Województwa Podkarpackiego

| | Mirosław LECH

  Wójt Gminy Korycin |
| --- | --- |

Mirosław LECH

Wójt Gminy Korycin

| | Andrzej MATUSIEWICZ

  Przewodniczący Sejmiku Województwa Podkarpackiego |
| --- | --- |

Andrzej MATUSIEWICZ

Przewodniczący Sejmiku Województwa Podkarpackiego

| | Marek OLSZEWSKI

  Wójt Gminy Lubicz |
| --- | --- |

Marek OLSZEWSKI

Wójt Gminy Lubicz

| | Ewa PANASIUK

  Radna Sejmiku Województwa Lubelskiego |
| --- | --- |

Ewa PANASIUK

Radna Sejmiku Województwa Lubelskiego

| | Elżbieta RUSIELEWICZ

  Radna Miasta Bydgoszcz |
| --- | --- |

Elżbieta RUSIELEWICZ

Radna Miasta Bydgoszcz

| | Czesław SOBIERAJSKI

  Radny Sejmiku Województwa Śląskiego |
| --- | --- |

Czesław SOBIERAJSKI

Radny Sejmiku Województwa Śląskiego

| | Robert SOSZYŃSKI

  Przewodniczący Sejmiku Województwa Mazowieckiego |
| --- | --- |

Robert SOSZYŃSKI

Przewodniczący Sejmiku Województwa Mazowieckiego

| | Tadeusz TRUSKOLASKI

  Prezydent Miasta Białegostoku |
| --- | --- |

Tadeusz TRUSKOLASKI

Prezydent Miasta Białegostoku

| | Dariusz WRÓBEL

  Burmistrz Opola Lubelskiego |
| --- | --- |

Dariusz WRÓBEL

Burmistrz Opola Lubelskiego

PORTUGAL

| | Exmo. Sr. Américo Jaime AFONSO PEREIRA

  Presidente da Câmara Municipal de Vinhais |
| --- | --- |

Exmo. Sr. Américo Jaime AFONSO PEREIRA

Presidente da Câmara Municipal de Vinhais

| | Exmo. Sr. Vítor Manuel CHAVES DE CARO PROENÇA

  Presidente da Câmara Municipal de Santiago do Cacém |
| --- | --- |

Exmo. Sr. Vítor Manuel CHAVES DE CARO PROENÇA

Presidente da Câmara Municipal de Santiago do Cacém

| | Exmo. Sr. João Carlos CUNHA E SILVA

  Vice-presidente do Governo Regional da Madeira |
| --- | --- |

Exmo. Sr. João Carlos CUNHA E SILVA

Vice-presidente do Governo Regional da Madeira

| | Exmo. Sr. Joaquim Carlos DIAS VALENTE

  Presidente da Câmara Municipal da Guarda |
| --- | --- |

Exmo. Sr. Joaquim Carlos DIAS VALENTE

Presidente da Câmara Municipal da Guarda

| | Exmo. Sr. André Jorge DIONÍSIO BRADFORD

  Secretário Regional da presidência do Governo Regional dos Açores |
| --- | --- |

Exmo. Sr. André Jorge DIONÍSIO BRADFORD

Secretário Regional da presidência do Governo Regional dos Açores

| | Exmo. Sr. Álvaro DOS SANTOS AMARO

  Presidente da Câmara Municipal de Gouveia |
| --- | --- |

Exmo. Sr. Álvaro DOS SANTOS AMARO

Presidente da Câmara Municipal de Gouveia

| | Exma. Sr.a Da Isaura Maria ELIAS CRISÓSTOMO BERNARDINO MORAIS

  Presidente da Câmara Municipal de Rio Maior |
| --- | --- |

Exma. Sr.a Da Isaura Maria ELIAS CRISÓSTOMO BERNARDINO MORAIS

Presidente da Câmara Municipal de Rio Maior

| | Exmo. Sr. António Manuel LEITÃO BORGES

  Presidente da Câmara Municipal de Resende |
| --- | --- |

Exmo. Sr. António Manuel LEITÃO BORGES

Presidente da Câmara Municipal de Resende

| | Exmo. Sr. Carlos Manuel MARTA GONÇALVES

  Presidente da Câmara Municipal de Tondela |
| --- | --- |

Exmo. Sr. Carlos Manuel MARTA GONÇALVES

Presidente da Câmara Municipal de Tondela

| | Exmo. Sr. António Jorge NUNES

  Presidente da Câmara Municipal de Bragança |
| --- | --- |

Exmo. Sr. António Jorge NUNES

Presidente da Câmara Municipal de Bragança

| | Exmo. Sr. Jaime Carlos Marta SOARES

  Presidente da Câmara Municipal de Vila Nova de Poiares |
| --- | --- |

Exmo. Sr. Jaime Carlos Marta SOARES

Presidente da Câmara Municipal de Vila Nova de Poiares

| | Exmo. Sr. Aníbal SOUSA REIS COELHO DA COSTA

  Presidente da Câmara Municipal de Ferreira do Alentejo |
| --- | --- |

Exmo. Sr. Aníbal SOUSA REIS COELHO DA COSTA

Presidente da Câmara Municipal de Ferreira do Alentejo

ROMÂNIA

| | Dl Silvian CIUPERCĂ

  Președintele Consiliului Județean Ialomița |
| --- | --- |

Dl Silvian CIUPERCĂ

Președintele Consiliului Județean Ialomița

| | Dl Árpád Szabolcs CSEHI

  Președintele Consiliului Județean Satu Mare |
| --- | --- |

Dl Árpád Szabolcs CSEHI

Președintele Consiliului Județean Satu Mare

| | Dl Alexandru DRĂGAN

  Primarul comunei Tașca, Județul Neamț |
| --- | --- |

Dl Alexandru DRĂGAN

Primarul comunei Tașca, Județul Neamț

| | Dl Liviu Nicolae DRAGNEA

  Președintele Consiliului Județean Teleorman |
| --- | --- |

Dl Liviu Nicolae DRAGNEA

Președintele Consiliului Județean Teleorman

| | Dl Dumitru ENACHE

  Primarul comunei Stejaru, Județul Tulcea |
| --- | --- |

Dl Dumitru ENACHE

Primarul comunei Stejaru, Județul Tulcea

| | Dl Péter FERENC

  Primarul orașului Sovata, Județul Mureș |
| --- | --- |

Dl Péter FERENC

Primarul orașului Sovata, Județul Mureș

| | Dl Gheorghe FLUTUR

  Președintele Consiliului Județean Suceava |
| --- | --- |

Dl Gheorghe FLUTUR

Președintele Consiliului Județean Suceava

| | Dna Mariana MIRCEA

  Primarul orașului Cernavodă, Județul Constanța |
| --- | --- |

Dna Mariana MIRCEA

Primarul orașului Cernavodă, Județul Constanța

| | Dl Mircea Ioan MOLOȚ

  Președintele Consiliului Județean Hunedoara |
| --- | --- |

Dl Mircea Ioan MOLOȚ

Președintele Consiliului Județean Hunedoara

| | Dl Mircia MUNTEAN

  Primarul municipiului Deva, Județul Hunedoara |
| --- | --- |

Dl Mircia MUNTEAN

Primarul municipiului Deva, Județul Hunedoara

| | Dl Gheorghe NICHITA

  Primarul municipiului Iași, Județul Iași |
| --- | --- |

Dl Gheorghe NICHITA

Primarul municipiului Iași, Județul Iași

| | Dl Marian OPRIȘAN

  Președintele Consiliului Județean Vrancea |
| --- | --- |

Dl Marian OPRIȘAN

Președintele Consiliului Județean Vrancea

| | Dl George SCRIPCARU

  Primarul municipiului Brașov, Județul Brașov |
| --- | --- |

Dl George SCRIPCARU

Primarul municipiului Brașov, Județul Brașov

| | Dl Adrian Ovidiu TEBAN

  Primarul orașului Cugir, Județul Alba |
| --- | --- |

Dl Adrian Ovidiu TEBAN

Primarul orașului Cugir, Județul Alba

| | Dna Ioana TRIFOI

  Primarul comunei Botiza, Județul Maramureș |
| --- | --- |

Dna Ioana TRIFOI

Primarul comunei Botiza, Județul Maramureș

SLOVENIJA

| | Dr. Štefan ČELAN

  Župan Mestne Občine Ptuj |
| --- | --- |

Dr. Štefan ČELAN

Župan Mestne Občine Ptuj

| | Ga. Darja DELAČ FELDA

  Podžupanja Občine Kočevje |
| --- | --- |

Ga. Darja DELAČ FELDA

Podžupanja Občine Kočevje

| | G. Siniša GERMOVŠEK

  Član občinskega sveta Občine Bovec |
| --- | --- |

G. Siniša GERMOVŠEK

Član občinskega sveta Občine Bovec

| | G. Branko LEDINEK

  Župan Občine Rače-Fram |
| --- | --- |

G. Branko LEDINEK

Župan Občine Rače-Fram

| | Mag. Jure MEGLIČ

  Podžupan Občine Tržič |
| --- | --- |

Mag. Jure MEGLIČ

Podžupan Občine Tržič

| | G. Blaž MILAVEC

  Župan Občine Sodražica |
| --- | --- |

G. Blaž MILAVEC

Župan Občine Sodražica

| | G. Anton ŠTIHEC

  Župan Mestne Občine Murska Sobota |
| --- | --- |

G. Anton ŠTIHEC

Župan Mestne Občine Murska Sobota

SLOVENSKO

| | Pán Ján BLCHÁČ

  Primátor mesta Liptovský Mikuláš |
| --- | --- |

Pán Ján BLCHÁČ

Primátor mesta Liptovský Mikuláš

| | Pán Remo CICUTTO

  Primátor mesta Piešťany |
| --- | --- |

Pán Remo CICUTTO

Primátor mesta Piešťany

| | Pán Pavol FREŠO

  Predseda Bratislavského samosprávneho kraja |
| --- | --- |

Pán Pavol FREŠO

Predseda Bratislavského samosprávneho kraja

| | Pán Milan FTÁČNIK

  Starosta mestskej časti Bratislava-Petržalka |
| --- | --- |

Pán Milan FTÁČNIK

Starosta mestskej časti Bratislava-Petržalka

| | Pán Pavel HAGYARI

  Primátor mesta Prešov |
| --- | --- |

Pán Pavel HAGYARI

Primátor mesta Prešov

| | Pán Andrej HRNČIAR

  Primátor mesta Martin |
| --- | --- |

Pán Andrej HRNČIAR

Primátor mesta Martin

| | Pani Božena KOVÁČOVÁ

  Starostka obce Janova Lehota |
| --- | --- |

Pani Božena KOVÁČOVÁ

Starostka obce Janova Lehota

| | Pán Tibor MIKUŠ

  Predseda Trnavského samosprávneho kraja |
| --- | --- |

Pán Tibor MIKUŠ

Predseda Trnavského samosprávneho kraja

| | Pán Jozef PETUŠÍK

  Starosta obce Dolný Lopašov |
| --- | --- |

Pán Jozef PETUŠÍK

Starosta obce Dolný Lopašov

SUOMI

| | Markus AALTONEN

  Seinäjoen kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Markus AALTONEN

Seinäjoen kaupunginvaltuuston jäsen

| | Ilpo HAALISTO

  Nousiaisten kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Ilpo HAALISTO

Nousiaisten kunnanvaltuuston jäsen

| | Mårten JOHANSSON

  Raaseporin kaupunginjohtaja |
| --- | --- |

Mårten JOHANSSON

Raaseporin kaupunginjohtaja

| | Petri KALMI

  Nurmijärven kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Petri KALMI

Nurmijärven kunnanvaltuuston jäsen

| | Britt LUNDBERG

  Ahvenanmaan maakuntahallituksen jäsen |
| --- | --- |

Britt LUNDBERG

Ahvenanmaan maakuntahallituksen jäsen

| | Hannele LUUKKAINEN

  Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Hannele LUUKKAINEN

Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen

| | Riitta MYLLER

  Joensuun kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Riitta MYLLER

Joensuun kaupunginvaltuuston jäsen

| | Miikka SEPPÄLÄ

  Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Miikka SEPPÄLÄ

Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen

| | Katja SORRI

  Jyväskylän kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Katja SORRI

Jyväskylän kaupunginvaltuuston jäsen

SVERIGE

| | Mr Carl Fredrik GRAF

  Ledamot av kommunfullmäktige, Halmstads kommun |
| --- | --- |

Mr Carl Fredrik GRAF

Ledamot av kommunfullmäktige, Halmstads kommun

| | Ms Susanna HABY

  Ledamot av kommunfullmäktige, Göteborgs kommun |
| --- | --- |

Ms Susanna HABY

Ledamot av kommunfullmäktige, Göteborgs kommun

| | Mr Tore HULT

  Ledamot av kommunfullmäktige, Alingsås kommun |
| --- | --- |

Mr Tore HULT

Ledamot av kommunfullmäktige, Alingsås kommun

| | Mr Bernth JOHNSON

  Ledamot i landstingsfullmäktige, Blekinge läns landsting |
| --- | --- |

Mr Bernth JOHNSON

Ledamot i landstingsfullmäktige, Blekinge läns landsting

| | Ms Ewa-May KARLSSON

  Ledamot i kommunfullmäktige, Vindelns kommun |
| --- | --- |

Ms Ewa-May KARLSSON

Ledamot i kommunfullmäktige, Vindelns kommun

| | Ms Ewa LINDSTRAND

  Ledamot i kommunfullmäktige, Timrå Kommun |
| --- | --- |

Ms Ewa LINDSTRAND

Ledamot i kommunfullmäktige, Timrå Kommun

| | Ms Agneta LIPKIN

  Ledamot av landstingsfullmäktige, Norrbottens läns landsting |
| --- | --- |

Ms Agneta LIPKIN

Ledamot av landstingsfullmäktige, Norrbottens läns landsting

| | Mr Kenth LÖVGREN

  Ledamot av kommunfullmäktige, Gävle kommun |
| --- | --- |

Mr Kenth LÖVGREN

Ledamot av kommunfullmäktige, Gävle kommun

| | Mr Jens NILSSON

  Ledamot i kommunfullmäktige, Östersunds kommun |
| --- | --- |

Mr Jens NILSSON

Ledamot i kommunfullmäktige, Östersunds kommun

| | Ms Ingela NYLUND WATZ

  Ledamot av landstingsfullmäktige, Stockholms läns landsting |
| --- | --- |

Ms Ingela NYLUND WATZ

Ledamot av landstingsfullmäktige, Stockholms läns landsting

| | Mr Rolf SÄLLRYD

  Ledamot av landstingsfullmäktige, Kronobergs läns landsting |
| --- | --- |

Mr Rolf SÄLLRYD

Ledamot av landstingsfullmäktige, Kronobergs läns landsting

| | Mr Carl-Johan SONESSON

  Ledamot av regionfullmäktige, Skåne läns landsting |
| --- | --- |

Mr Carl-Johan SONESSON

Ledamot av regionfullmäktige, Skåne läns landsting

UNITED KINGDOM OF GREAT BRITAIN AND NORTHERN IRELAND

| | Ms Jennette ARNOLD AM

  Member of the Greater London Assembly |
| --- | --- |

Ms Jennette ARNOLD AM

Member of the Greater London Assembly

| | Cllr Paula BAKER

  Member of Basingstoke and Deane Council |
| --- | --- |

Cllr Paula BAKER

Member of Basingstoke and Deane Council

| | Cllr Sandra BARNES

  Member of South Northamptonshire |
| --- | --- |

Cllr Sandra BARNES

Member of South Northamptonshire

| | Mr Ted BROCKLEBANK MSP

  Member of the Scottish Parliament |
| --- | --- |

Mr Ted BROCKLEBANK MSP

Member of the Scottish Parliament

| | Cllr Nilgun CANVER

  Member of London Borough of Haringey |
| --- | --- |

Cllr Nilgun CANVER

Member of London Borough of Haringey

| | John DALLAT MLA

  Member of the Northern Ireland Assembly |
| --- | --- |

John DALLAT MLA

Member of the Northern Ireland Assembly

| | Cllr Graham GARVIE

  Member of Scottish Borders Council |
| --- | --- |

Cllr Graham GARVIE

Member of Scottish Borders Council

| | Cllr Arnold HATCH

  Member of Craigavon Borough Council |
| --- | --- |

Cllr Arnold HATCH

Member of Craigavon Borough Council

| | Cllr Martin HEATLEY

  Member of Warwickshire County Council |
| --- | --- |

Cllr Martin HEATLEY

Member of Warwickshire County Council

| | Cllr Chris HOLLEY

  Member of the City and County of Swansea |
| --- | --- |

Cllr Chris HOLLEY

Member of the City and County of Swansea

| | Cllr Doreen HUDDART

  Member of Newcastle City Council |
| --- | --- |

Cllr Doreen HUDDART

Member of Newcastle City Council

| | Cllr Herbert MANLEY

  Member of Cheshire West and Chester Council |
| --- | --- |

Cllr Herbert MANLEY

Member of Cheshire West and Chester Council

| | Cllr Alan MELTON

  Member of Cambridgeshire County Council |
| --- | --- |

Cllr Alan MELTON

Member of Cambridgeshire County Council

| | Cllr Peter MOORE

  Member of Sheffield City Council |
| --- | --- |

Cllr Peter MOORE

Member of Sheffield City Council

| | Cllr Sandy PARK

  Member of the Highland Council |
| --- | --- |

Cllr Sandy PARK

Member of the Highland Council

| | Cllr Kathy POLLARD

  Member of Suffolk County Council |
| --- | --- |

Cllr Kathy POLLARD

Member of Suffolk County Council

| | Cllr Mary ROBINSON

  Member of Eden District Council |
| --- | --- |

Cllr Mary ROBINSON

Member of Eden District Council

| | Cllr David SHAKESPEARE

  Member of Buckinghamshire County Council |
| --- | --- |

Cllr David SHAKESPEARE

Member of Buckinghamshire County Council

| | Mr Nicol STEPHEN MSP

  Member of the Scottish Parliament |
| --- | --- |

Mr Nicol STEPHEN MSP

Member of the Scottish Parliament

| | Cllr Roger STONE

  Member of Rotherham Metropolitan Borough Council |
| --- | --- |

Cllr Roger STONE

Member of Rotherham Metropolitan Borough Council

| | Cllr Ann STRIBLEY

  Member of Poole Borough Council |
| --- | --- |

Cllr Ann STRIBLEY

Member of Poole Borough Council

| | Cllr Sharon TAYLOR

  Member of Stevenage Borough Council |
| --- | --- |

Cllr Sharon TAYLOR

Member of Stevenage Borough Council

| | Rhodri Glyn THOMAS AM

  Member of the National Assembly for Wales |
| --- | --- |

Rhodri Glyn THOMAS AM

Member of the National Assembly for Wales

| | Cllr Peter THOMPSON

  Member of the London Borough of Hounslow |
| --- | --- |

Cllr Peter THOMPSON

Member of the London Borough of Hounslow

---

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/51

---

NÕUKOGU OTSUS,

22. detsember 2009,

millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste 3. lisa I osa seoses kolmandate riikide kodanikega, kellelt nõutakse lennujaamaviisat

(2009/1015/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 24. aprilli 2001. aasta määrust (EÜ) nr 789/2001, millega viisataotluste läbivaatamise teatavate üksikasjalike eeskirjade ja praktiliste menetluste rakendamisvolitused jäetakse nõukogule (1),

võttes arvesse Saksamaa Liitvabariigi algatust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühiste konsulaarjuhiste 3. lisa I osa sisaldab ühist nimekirja kolmandatest riikidest, kelle kodanikelt nõutakse kõikides liikmesriikides lennujaama transiidiviisat. |
| --- | --- |

(1)

Ühiste konsulaarjuhiste 3. lisa I osa sisaldab ühist nimekirja kolmandatest riikidest, kelle kodanikelt nõutakse kõikides liikmesriikides lennujaama transiidiviisat.

| (2) | Saksamaa ja Madalmaad soovivad Etioopia kodanike suhtes piirata lennujaama transiidiviisa nõuet nende isikutega, kellel ei ole liikmesriigi või 2. mai 1992. aasta Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osaliseks oleva riigi või Kanada, Jaapani või Ameerika Ühendriikide kehtivat viisat. Seetõttu tuleks ühiste konsulaarjuhiste 3. lisa I osa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa ja Madalmaad soovivad Etioopia kodanike suhtes piirata lennujaama transiidiviisa nõuet nende isikutega, kellel ei ole liikmesriigi või 2. mai 1992. aasta Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osaliseks oleva riigi või Kanada, Jaapani või Ameerika Ühendriikide kehtivat viisat. Seetõttu tuleks ühiste konsulaarjuhiste 3. lisa I osa vastavalt muuta.

| (3) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise sätete alusel Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise sätete alusel Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

| (4) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (2) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (3) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(4)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (2) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (3) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

| (5) | Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (4) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes kõnealuse lepingu Euroopa Ühenduse nimel sõlmimist käsitleva nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsuse 2008/146/EÜ (5) artikliga 3. |
| --- | --- |

(5)

Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (4) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes kõnealuse lepingu Euroopa Ühenduse nimel sõlmimist käsitleva nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsuse 2008/146/EÜ (5) artikliga 3.

| (6) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes kõnealuse protokolli Euroopa Ühenduse nimel allkirjastamist käsitleva 28. veebruari 2008. aasta otsuse 2008/261/EÜ (6) artikliga 3. |
| --- | --- |

(6)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes kõnealuse protokolli Euroopa Ühenduse nimel allkirjastamist käsitleva 28. veebruari 2008. aasta otsuse 2008/261/EÜ (6) artikliga 3.

| (7) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (7). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (7). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (8) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (8). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (8). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (9) | Küprose puhul on käesolev otsus akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on sellega muul viisil seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(9)

Küprose puhul on käesolev otsus akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on sellega muul viisil seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses.

| (10) | Käesolev otsus on akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on sellega muul viisil seotud 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses, |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus on akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on sellega muul viisil seotud 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühiste konsulaarjuhiste 3. lisa I osa muudetakse järgmiselt:

| 1) | Etioopiat käsitleva kande juurde lisatakse järgmine joonealune märkus:
  „Saksamaa ja Madalmaade puhul
  Järgmised isikud on vabastatud lennujaama transiidiviisa nõudest:






  — | kodanikud, kellel on liikmesriigi või 2. mai 1992. aasta Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osaliseks oleva riigi, Kanada, Jaapani või Ameerika Ühendriikide kehtiv viisa või kui nad saabuvad pärast viisa kasutamist tagasi nimetatud riikidest.” |
| --- | --- | --- |

1)

Etioopiat käsitleva kande juurde lisatakse järgmine joonealune märkus:

„Saksamaa ja Madalmaade puhul

Järgmised isikud on vabastatud lennujaama transiidiviisa nõudest:

—

kodanikud, kellel on liikmesriigi või 2. mai 1992. aasta Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osaliseks oleva riigi, Kanada, Jaapani või Ameerika Ühendriikide kehtiv viisa või kui nad saabuvad pärast viisa kasutamist tagasi nimetatud riikidest.”

| 2) | Kolmandate riikide nimekirja all oleva selgitava osa kolmanda lõigu alla lisatakse järgmine lõik:
  „Vabastust lennujaama transiidiviisa nõudest kohaldatakse ka selliste kolmandate riikide kodanike lennujaamatransiidi suhtes, kes reisivad teise kolmandasse riiki ning kellel on liikmesriigi või 2. mai 1992. aasta Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osaliseks oleva riigi või Kanada, Jaapani või Ameerika Ühendriikide kehtiv viisa. Seda vabastust ei kohaldata nende kolmanda riigi kodanike lennujaamatransiidi suhtes, kes saabuvad mis tahes kolmandast riigist tagasi pärast kõnealuse viisa kehtivusaja lõppu.” |
| --- | --- |

2)

Kolmandate riikide nimekirja all oleva selgitava osa kolmanda lõigu alla lisatakse järgmine lõik:

„Vabastust lennujaama transiidiviisa nõudest kohaldatakse ka selliste kolmandate riikide kodanike lennujaamatransiidi suhtes, kes reisivad teise kolmandasse riiki ning kellel on liikmesriigi või 2. mai 1992. aasta Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osaliseks oleva riigi või Kanada, Jaapani või Ameerika Ühendriikide kehtiv viisa. Seda vabastust ei kohaldata nende kolmanda riigi kodanike lennujaamatransiidi suhtes, kes saabuvad mis tahes kolmandast riigist tagasi pärast kõnealuse viisa kehtivusaja lõppu.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 22. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

A. CARLGREN

---

(1)  EÜT L 116, 26.4.2001, lk 2.

1

(2)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

2

(3)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

3

(4)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

4

(5)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 1.

5

(6)  ELT L 83, 26.3.2008, lk 3.

6

(7)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

7

(8)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

8

---

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/53 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/53

---

NÕUKOGU OTSUS,

22. detsember 2009,

millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/473/EÜ kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse ja Guinea Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu ajutist kohaldamist

(2009/1016/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõigetega 5 ja 8,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja Guinea Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokolli, mis parafeeriti 20. detsembril 2008, on vastavalt osaliste vahelisele kirjavahetuse vormis lepingule, mis kiideti heaks otsusega 2009/473/EÜ (1), ajutiselt kohaldatud alates 1. jaanuarist 2009 tingimusel, et Euroopa Ühenduse ja Guinea Vabariigi vahel sõlmitakse kalandusalane partnerlusleping. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja Guinea Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokolli, mis parafeeriti 20. detsembril 2008, on vastavalt osaliste vahelisele kirjavahetuse vormis lepingule, mis kiideti heaks otsusega 2009/473/EÜ (1), ajutiselt kohaldatud alates 1. jaanuarist 2009 tingimusel, et Euroopa Ühenduse ja Guinea Vabariigi vahel sõlmitakse kalandusalane partnerlusleping.

| (2) | Pärast 28. septembri 2009. aasta traagilisi sündmusi, kui valitsusväed avasid tule protestivate rahvahulkade pihta, mille tagajärjel hukkus 150 inimest, otsustas komisjon kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist käsitleva nõukogu määruse ettepaneku tagasi võtta. |
| --- | --- |

(2)

Pärast 28. septembri 2009. aasta traagilisi sündmusi, kui valitsusväed avasid tule protestivate rahvahulkade pihta, mille tagajärjel hukkus 150 inimest, otsustas komisjon kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist käsitleva nõukogu määruse ettepaneku tagasi võtta.

| (3) | Seepärast on vaja tunnistada kehtetuks otsus 2009/473/EÜ ning teatada Guinea Vabariigile Euroopa Liidu nimel niipea kui võimalik kõnealuse ajutise kohaldamise lõpetamisest rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni artikli 25 lõike 2 kohaselt, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja tunnistada kehtetuks otsus 2009/473/EÜ ning teatada Guinea Vabariigile Euroopa Liidu nimel niipea kui võimalik kõnealuse ajutise kohaldamise lõpetamisest rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni artikli 25 lõike 2 kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2009/473/EÜ kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse ja Guinea Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu ajutist kohaldamist.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isiku(d), kes on volitatud teatama Guinea Vabariigile rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni artikli 25 lõike 2 kohaselt, et Euroopa Liit ei kavatse enam osaleda 20. detsembril 2008. aastal parafeeritud Euroopa Ühenduse ja Guinea Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus. Nimetatud teavitus tehakse kirja vormis.

Kirja tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 22. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

A. CARLGREN

---

(1)  ELT L 156, 19.6.2009, lk 31.

1

---

LISA

Lugupeetud härra

Viidates 20. detsembril 2008. aastal parafeeritud Euroopa Ühenduse ja Guinea Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokollile nimetatud lepingu ajutise kohaldamise kohta, milles Euroopa Ühendus ja Guinea Vabariik leppisid kokku kirjavahetuse vormis 28. mail 2009:

Euroopa Liit teatab rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni artikli 25 lõike 2 kohaselt Guinea Vabariigile, et ta ei kavatse enam osaleda eespool nimetatud kalandusalases partnerluslepingus.

Lugupidamisega

Euroopa Liidu nimel

---

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/55 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/55

---

NÕUKOGU OTSUS,

22. detsember 2009,

milles käsitletakse Ungari Vabariigi asutuste poolt riigiabi andmist põllumajandusmaa ostmiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2013

(2009/1017/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 kolmandat lõiku,

võttes arvesse Ungari Vabariigi valitsuse 27. novembril 2009 esitatud taotlust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ungari Vabariik (edaspidi „Ungari”) esitas 27. novembril 2009 nõukogule taotluse võtta kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kolmanda lõiguga vastu otsus, milles käsitletakse Ungari kavatsust anda Ungari põllumajandustootjatele riigiabi põllumajandusmaa ostmiseks. |
| --- | --- |

(1)

Ungari Vabariik (edaspidi „Ungari”) esitas 27. novembril 2009 nõukogule taotluse võtta kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kolmanda lõiguga vastu otsus, milles käsitletakse Ungari kavatsust anda Ungari põllumajandustootjatele riigiabi põllumajandusmaa ostmiseks.

| (2) | Ungaris alates 1990. aastate algusest toimunud maa erastamine on mitmel juhul põhjustanud põllumajandusmaa killustatud omandit või jagamata ühisomandit, mille tulemuseks on ebasoodne maakasutuse struktuur ja põllumajandusettevõtete vilets majanduslik elujõulisus. |
| --- | --- |

(2)

Ungaris alates 1990. aastate algusest toimunud maa erastamine on mitmel juhul põhjustanud põllumajandusmaa killustatud omandit või jagamata ühisomandit, mille tulemuseks on ebasoodne maakasutuse struktuur ja põllumajandusettevõtete vilets majanduslik elujõulisus.

| (3) | Võttes arvesse põllumajandustootjate kapitalinappust, põllumajandusmaa ostmiseks antavate kommertslaenude kõrgeid intressimäärasid ning pankade karmistatud tingimusi põllumajandustootjatele laenu andmiseks praeguse kriisi ajal, on põllumajandustootjatel, eelkõige väikeste talumajapidamistega põllumajandustootjatel, vähe võimalusi saada kommertslaene sellisteks investeeringuteks nagu maa ostmine. Finants- ja majanduskriisi tulemusel on põllumajandusmaa ostmiseks võetava kommertslaenu aastased intressimäärad tõusnud keskmiselt 9,5 %-lt 2008. aasta juulis kuni 15,5 %-ni 2009. aasta mais ning selliste laenude andmiseks nõutav tagatis on sel ajavahemikul peaaegu kahekordistunud. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse põllumajandustootjate kapitalinappust, põllumajandusmaa ostmiseks antavate kommertslaenude kõrgeid intressimäärasid ning pankade karmistatud tingimusi põllumajandustootjatele laenu andmiseks praeguse kriisi ajal, on põllumajandustootjatel, eelkõige väikeste talumajapidamistega põllumajandustootjatel, vähe võimalusi saada kommertslaene sellisteks investeeringuteks nagu maa ostmine. Finants- ja majanduskriisi tulemusel on põllumajandusmaa ostmiseks võetava kommertslaenu aastased intressimäärad tõusnud keskmiselt 9,5 %-lt 2008. aasta juulis kuni 15,5 %-ni 2009. aasta mais ning selliste laenude andmiseks nõutav tagatis on sel ajavahemikul peaaegu kahekordistunud.

| (4) | Sellises olukorras on tõenäoline, et suureneb spekulatiivne maaost põllumajandusega mitteseotud ettevõtjate poolt, kellel on kapitalile lihtsam juurdepääs. |
| --- | --- |

(4)

Sellises olukorras on tõenäoline, et suureneb spekulatiivne maaost põllumajandusega mitteseotud ettevõtjate poolt, kellel on kapitalile lihtsam juurdepääs.

| (5) | Riigiabi põllumajandusmaa ostmiseks peaks praeguses kriisiolukorras aitama säilitada elatusvahendeid paljudel põllumajandusettevõtjate perekondadel, luues tingimused, mis võimaldavad vähendada tootmiskulusid ja parandavad põllumajandustootmise tasuvust, peatades sellega vaesuse ja tööpuuduse kasvu maapiirkondades. Kriisi tulemusel kasvas töötus Ungaris 7,7 %-lt ajavahemikul augustist 2008–oktoobrini 2008 kuni 10,4 %-ni samal ajavahemikul 2009. aastal ning Ungari sisemajanduse koguprodukt (SKP) vähenes ajavahemikul 2008. aasta kolmandast kvartalist kuni 2009. aasta kolmanda kvartalini 7,2 %. Lisaks langes ajavahemikul 2008. aasta esimesest poolaastast kuni 2009. aasta esimese poolaastani Ungari SKP jooksevhindades põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektoris ligikaudu 33 % (410 828 miljonilt Ungari forintilt 275 079 miljoni forintini). |
| --- | --- |

(5)

Riigiabi põllumajandusmaa ostmiseks peaks praeguses kriisiolukorras aitama säilitada elatusvahendeid paljudel põllumajandusettevõtjate perekondadel, luues tingimused, mis võimaldavad vähendada tootmiskulusid ja parandavad põllumajandustootmise tasuvust, peatades sellega vaesuse ja tööpuuduse kasvu maapiirkondades. Kriisi tulemusel kasvas töötus Ungaris 7,7 %-lt ajavahemikul augustist 2008–oktoobrini 2008 kuni 10,4 %-ni samal ajavahemikul 2009. aastal ning Ungari sisemajanduse koguprodukt (SKP) vähenes ajavahemikul 2008. aasta kolmandast kvartalist kuni 2009. aasta kolmanda kvartalini 7,2 %. Lisaks langes ajavahemikul 2008. aasta esimesest poolaastast kuni 2009. aasta esimese poolaastani Ungari SKP jooksevhindades põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektoris ligikaudu 33 % (410 828 miljonilt Ungari forintilt 275 079 miljoni forintini).

| (6) | Antav riigiabi ulatub 4 000 miljoni forintini ning seda peaks saama ligikaudu 5 000 põllumajandustootjat. Abi tuleks anda järgmises vormis:






  — | kuni 2 000 miljonit forinti laenude intressitoetusena erapõllumajandustootjatele, kes vastavad registreerimise, kutsekvalifikatsiooni ja heade põllumajandustavade täitmise kriteeriumitele ning elujõuliste ettevõtete nõuetele, mis võimaldab neil võtta soodsaid laenusid põllumajandusmaa ostmiseks, kuni põllumajandusettevõtte kogusuuruseks on 300 hektarit. Intressitoetust antakse maksimaalselt kuni 75 miljoni forinti suuruse hüpoteeklaenuna ajavahemikuks maksimaalselt 20 aastat, sealhulgas kaheaastane ajapikendus kapitali tagasimakseks, ning see on võrdne 50 %-ga Ungari valitsuse keskmisest võlakirjade tootlusest, mille tähtaeg on 5 või 10 aastat ja mida on suurendatud 1,75 % võrra; |
| --- | --- | --- |

(6)

Antav riigiabi ulatub 4 000 miljoni forintini ning seda peaks saama ligikaudu 5 000 põllumajandustootjat. Abi tuleks anda järgmises vormis:

—

kuni 2 000 miljonit forinti laenude intressitoetusena erapõllumajandustootjatele, kes vastavad registreerimise, kutsekvalifikatsiooni ja heade põllumajandustavade täitmise kriteeriumitele ning elujõuliste ettevõtete nõuetele, mis võimaldab neil võtta soodsaid laenusid põllumajandusmaa ostmiseks, kuni põllumajandusettevõtte kogusuuruseks on 300 hektarit. Intressitoetust antakse maksimaalselt kuni 75 miljoni forinti suuruse hüpoteeklaenuna ajavahemikuks maksimaalselt 20 aastat, sealhulgas kaheaastane ajapikendus kapitali tagasimakseks, ning see on võrdne 50 %-ga Ungari valitsuse keskmisest võlakirjade tootlusest, mille tähtaeg on 5 või 10 aastat ja mida on suurendatud 1,75 % võrra;

| — | kuni 2 000 miljonit forintit otsetoetustena põllumajandusmaa ostmiseks; toetus moodustab maksimaalselt 20 % müügilepingus kehtestatud müügihinnast, maksimaalselt 3 miljonit forintit taotluse kohta ja maksimaalselt kaks taotlust aastas toetusesaaja kohta. Toetust võib anda eraisikule, kes ostmise kuupäevaks on põllumajanduses tegutsenud vähemalt 5 hektari istanduse või 1 hektari suuruse muu põllumajandusmaa omanikuna vähemalt ühe aasta jooksul maatükil, mis on vahetult ostetud maa kõrval, ning kes kohustub ostetud maad mitte edasi müüma ning kohustub seda kasutama ainult põllumajandustootmise eesmärgil vähemalt viie aasta jooksul alates abi maksmise kuupäevast. Abi võib anda ainult siis, kui olemasoleva ja ostetud maa kogusuurus on rohkem kui 210 kuldkrooni (1) või 2 hektarit juhul, kui põllumajandusmaad kasutatakse viinamarjaistanduse või viljapuuaia otstarbel, ning see ei ole registreeritud metsanduse eesmärgil kasutatava maana. |
| --- | --- |

—

kuni 2 000 miljonit forintit otsetoetustena põllumajandusmaa ostmiseks; toetus moodustab maksimaalselt 20 % müügilepingus kehtestatud müügihinnast, maksimaalselt 3 miljonit forintit taotluse kohta ja maksimaalselt kaks taotlust aastas toetusesaaja kohta. Toetust võib anda eraisikule, kes ostmise kuupäevaks on põllumajanduses tegutsenud vähemalt 5 hektari istanduse või 1 hektari suuruse muu põllumajandusmaa omanikuna vähemalt ühe aasta jooksul maatükil, mis on vahetult ostetud maa kõrval, ning kes kohustub ostetud maad mitte edasi müüma ning kohustub seda kasutama ainult põllumajandustootmise eesmärgil vähemalt viie aasta jooksul alates abi maksmise kuupäevast. Abi võib anda ainult siis, kui olemasoleva ja ostetud maa kogusuurus on rohkem kui 210 kuldkrooni (1) või 2 hektarit juhul, kui põllumajandusmaad kasutatakse viinamarjaistanduse või viljapuuaia otstarbel, ning see ei ole registreeritud metsanduse eesmärgil kasutatava maana.

| (7) | Riigiabi andmisel on keelatud ühendada intressitoetust ja sama põllumajandusmaa ostmiseks antud otsetoetust. |
| --- | --- |

(7)

Riigiabi andmisel on keelatud ühendada intressitoetust ja sama põllumajandusmaa ostmiseks antud otsetoetust.

| (8) | Komisjon ei ole praeguses etapis veel algatanud ühtegi menetlust ega ole võtnud seisukohta abi iseloomu ja siseturuga kokkusobivuse kohta. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon ei ole praeguses etapis veel algatanud ühtegi menetlust ega ole võtnud seisukohta abi iseloomu ja siseturuga kokkusobivuse kohta.

| (9) | Seega eksisteerivad erandlikud asjaolud, mis võimaldavad sellise abi andmist erandina ja rangelt Ungari maapiirkondades valitseva vaesuse vähendamiseks vajalikus ulatuses pidada siseturuga kokkusobivaks, |
| --- | --- |

(9)

Seega eksisteerivad erandlikud asjaolud, mis võimaldavad sellise abi andmist erandina ja rangelt Ungari maapiirkondades valitseva vaesuse vähendamiseks vajalikus ulatuses pidada siseturuga kokkusobivaks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erakorraline riigiabi, mida Ungari asutused annavad ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2013 intressitoetuse ja otsetoetuse vormis põllumajandusmaa ostmiseks ning mille summa ulatub maksimaalselt 4 000 miljoni Ungari forintini, loetakse siseturuga kokkusobivaks.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Ungari Vabariigile.

Brüssel, 22. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

A. CARLGREN

---

(1)  Põllumajandusmaa kvaliteedi mõõtühik Ungaris.

1

---

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/57 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/57

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

14. detsember 2009,

millega muudetakse otsust EKP/2006/17 Euroopa Keskpanga raamatupidamise aastaaruannete kohta

(EKP/2009/29)

(2009/1018/EL)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 26.2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga 2. juuli 2009. aasta otsusega EKP/2009/16 tagatud võlakirjade ostu kava rakendamise kohta (1) on kehtestatud ostukava tagatud võlakirjade ostmiseks. Selle ostukava rakendamiseks tuleb Euroopa Keskpanga 10. novembri 2006. aasta otsust EKP/2006/17 Euroopa Keskpanga raamatupidamise aastaaruannete kohta (2) täiendavalt muuta. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga 2. juuli 2009. aasta otsusega EKP/2009/16 tagatud võlakirjade ostu kava rakendamise kohta (1) on kehtestatud ostukava tagatud võlakirjade ostmiseks. Selle ostukava rakendamiseks tuleb Euroopa Keskpanga 10. novembri 2006. aasta otsust EKP/2006/17 Euroopa Keskpanga raamatupidamise aastaaruannete kohta (2) täiendavalt muuta.

| (2) | Tuleb määratleda eurosüsteemi krediiditehingute kontekstis eurosüsteemi vastaspoolte kohustuste mittetäitmisest tulenevate tasumata nõuete ning nendega seotud varade raamatupidamiskäsitlus ning samuti nendest tehingutest tulenevate vastaspoole riskide katteks tehtud eraldiste raamatupidamiskäsitlus. |
| --- | --- |

(2)

Tuleb määratleda eurosüsteemi krediiditehingute kontekstis eurosüsteemi vastaspoolte kohustuste mittetäitmisest tulenevate tasumata nõuete ning nendega seotud varade raamatupidamiskäsitlus ning samuti nendest tehingutest tulenevate vastaspoole riskide katteks tehtud eraldiste raamatupidamiskäsitlus.

| (3) | Lisaks tuleb otsuses EKP/2006/17 teha mõned tehnilised muudatused. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks tuleb otsuses EKP/2006/17 teha mõned tehnilised muudatused.

| (4) | Otsust EKP/2006/17 tuleb vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Otsust EKP/2006/17 tuleb vastavalt muuta,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust EKP/2006/17 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Eraldised valuutakursi, intressimäära ja kulla hinna riski ning krediidiriski katmiseks
  Euroopa Keskpanga (EKP) tegevuse olemust arvestades võib EKP nõukogu kehtestada EKP bilansis eraldise valuutakursi, intressimäära ja kulla hinna riski ning krediidiriski katmiseks. Nõukogu võtab vastu otsuse eraldise suuruse ja kasutamise kohta EKP riskipositsiooni põhjendatud prognoosi alusel.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Eraldised valuutakursi, intressimäära ja kulla hinna riski ning krediidiriski katmiseks

Euroopa Keskpanga (EKP) tegevuse olemust arvestades võib EKP nõukogu kehtestada EKP bilansis eraldise valuutakursi, intressimäära ja kulla hinna riski ning krediidiriski katmiseks. Nõukogu võtab vastu otsuse eraldise suuruse ja kasutamise kohta EKP riskipositsiooni põhjendatud prognoosi alusel.”

| 2) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kulla puhul ei eristata hinna ja valuuta ümberhindluse erinevusi, vaid arvestatakse ühte kulla ümberhindluse erinevust kindlaksmääratud kullaühiku eurohinna alusel, mis on tuletatud euro ja USA dollari vahetuskursist ümberhindluspäeval. Ümberhindamine toimub valuutavahetuse puhul valuutapõhiselt, hõlmates bilansilisi ja bilansiväliseid tehinguid ning väärtpaberite puhul koodipõhiselt, st sama ISIN-koodi/liigi alusel, välja arvatud nende väärtpaberite puhul, mis on kajastatud kirjete „Muud finantsvarad” või „Mitmesugused muud varad” all või rahapoliitika eesmärgil hoitavate väärtpaberite puhul, mida käsitletakse eraldi positsioonidena.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kulla puhul ei eristata hinna ja valuuta ümberhindluse erinevusi, vaid arvestatakse ühte kulla ümberhindluse erinevust kindlaksmääratud kullaühiku eurohinna alusel, mis on tuletatud euro ja USA dollari vahetuskursist ümberhindluspäeval. Ümberhindamine toimub valuutavahetuse puhul valuutapõhiselt, hõlmates bilansilisi ja bilansiväliseid tehinguid ning väärtpaberite puhul koodipõhiselt, st sama ISIN-koodi/liigi alusel, välja arvatud nende väärtpaberite puhul, mis on kajastatud kirjete „Muud finantsvarad” või „Mitmesugused muud varad” all või rahapoliitika eesmärgil hoitavate väärtpaberite puhul, mida käsitletakse eraldi positsioonidena.”;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, loetakse eraldi positsioonideks, hinnatakse amortisatsioonikulude põhjal ja nende suhtes kohaldatakse väärtuse langusest tulenevat kulu. Sama käsitlust kohaldatakse mittekaubeldavate väärtpaberite puhul. Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, võib müüa enne nende tähtaja lõppu:






  i) | kui müüdavat kogust ei peeta oluliseks võrreldes tähtaja lõpuni hoitavate väärtpaberite portfelli kogumahuga või |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, loetakse eraldi positsioonideks, hinnatakse amortisatsioonikulude põhjal ja nende suhtes kohaldatakse väärtuse langusest tulenevat kulu. Sama käsitlust kohaldatakse mittekaubeldavate väärtpaberite puhul. Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, võib müüa enne nende tähtaja lõppu:

i)

kui müüdavat kogust ei peeta oluliseks võrreldes tähtaja lõpuni hoitavate väärtpaberite portfelli kogumahuga või

| ii) | kui need väärtpaberid müüakse tähtpäeva kuul või |
| --- | --- |

ii)

kui need väärtpaberid müüakse tähtpäeva kuul või

| iii) | erandlikus olukorras, nagu näiteks emitendi krediidivõime olulise halvenemise korral, või tulenevalt EKP nõukogu sellekohasest rahapoliitikaotsusest.” |
| --- | --- |

iii)

erandlikus olukorras, nagu näiteks emitendi krediidivõime olulise halvenemise korral, või tulenevalt EKP nõukogu sellekohasest rahapoliitikaotsusest.”

| 3) | Otsuse EKP/2006/17 I ja III lisa muudetakse kooskõlas käesoleva otsuse lisaga. |
| --- | --- |

3)

Otsuse EKP/2006/17 I ja III lisa muudetakse kooskõlas käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Lõppsäte

Käesolev otsus jõustub 31. detsembril 2009.

Frankfurt Maini ääres, 14. detsember 2009

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ELT L 175, 4.7.2009, lk 18.

1

(2)  ELT L 348, 11.12.2006, lk 38.

2

---

LISA

Otsuse EKP/2006/17 I ja III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Otsuse EKP/2006/17 I lisa tabelid asendatakse järgmistega:
  „VARAD








  Bilansikirje | Bilansikirjete sisu liigitus | Hindamispõhimõte |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kuld ja nõuded kullas |

1.

Otsuse EKP/2006/17 I lisa tabelid asendatakse järgmistega:

„VARAD

Bilansikirje

Bilansikirjete sisu liigitus

Hindamispõhimõte

1.

Füüsiline kuld (st kangid, mündid, tahvlid, tükid) hoiul või „teel”. Mittefüüsiline kuld, näiteks kulla jooksevkontode (kollektiivkontode) jääk, tähtajalised hoiused ja nõuded kulla saamiseks, mis tulenevad järgmistest tehingutest: i) kullasisalduse muutmine ja ii) kulla vahetustehingud asukoha või puhtuse alusel, kui väljaandmise ja laekumise vahel on üle ühe pangapäeva

Turuväärtus

| 2. | Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu |
| --- | --- |

2.

Välisvaluutas vääringustatud nõuded väljaspool euroala asuvate tehingupoolte vastu, sealhulgas rahvusvahelised ja riigiülesed asutused ning keskpangad väljaspool euroala

| 2.1. | Laekumised Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (International Monetary Fund, IMF) |
| --- | --- |

2.1.

| a) | Laenuõigused reservkvoodi piires (neto)
  Riigi kvoot miinus IMFi valduses olevad saldod eurodes. IMFi konto nr 2 (eurokonto halduskulude jaoks) võib kaasata selles positsioonis või kirje „Eurodes vääringustatud võlad euroalavälistele residentidele” all |
| --- | --- |

a)

Riigi kvoot miinus IMFi valduses olevad saldod eurodes. IMFi konto nr 2 (eurokonto halduskulude jaoks) võib kaasata selles positsioonis või kirje „Eurodes vääringustatud võlad euroalavälistele residentidele” all

| a) | Laenuõigused reservkvoodi piires (neto)
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

| b) | Laenueriõigused
  Laenueriõiguste seisud (bruto) |
| --- | --- |

b)

Laenueriõiguste seisud (bruto)

| b) | Laenueriõigused
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

| c) | Muud nõuded
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

c)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

| c) | Muud nõuded
  Üldised laenuvõtmise kokkulepped, erilaenukokkulepete kohased laenud, hoiused subsideeritud pikaajalise krediidiliini raames |
| --- | --- |

c)

Üldised laenuvõtmise kokkulepped, erilaenukokkulepete kohased laenud, hoiused subsideeritud pikaajalise krediidiliini raames

| 2.2. | Saldod pankades ja väärtpaberiinvesteeringud, välislaenud ja muud välisvarad |
| --- | --- |

2.2.

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje „Muud finantsvarad” all
  Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud |
| --- | --- |

a)

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

| b) | Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje „Muud finantsvarad” all
  Euroalaväliste residentide emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid |
| --- | --- |

b)

Euroalaväliste residentide emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid

| b)i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad
  Turuhind ja valuutavahetuse turukurss
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

b)i)

Turuhind ja valuutavahetuse turukurss

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| b)ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

b)ii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| b)iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

b)iii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| b)iv) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid
  Turuhind ja valuutavahetuse turukurss |
| --- | --- |

b)iv)

Turuhind ja valuutavahetuse turukurss

| c) | Välislaenud (hoiused) euroalavälistele residentidele, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje „Muud finantsvarad” all |
| --- | --- |

c)

| c) | Välislaenud
  Hoiused nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

c)

Hoiused nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

| d) | Muud välisvarad
  Euroalavälised pangatähed ja mündid |
| --- | --- |

d)

Euroalavälised pangatähed ja mündid

| d) | Muud välisvarad
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

d)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

| 3. | Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu |
| --- | --- |

3.

| a) | Investeeringud väärtpaberitesse euroalal, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje „Muud finantsvarad” all
  Euroala residentide emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid |
| --- | --- |

a)

Euroala residentide emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid

| a)i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad
  Turuhind ja valuutavahetuse turukurss
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

a)i)

Turuhind ja valuutavahetuse turukurss

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| a)ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

a)ii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| a)iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

a)iii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| a)iv) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid
  Turuhind ja valuutavahetuse turukurss |
| --- | --- |

a)iv)

Turuhind ja valuutavahetuse turukurss

| b) | Muud nõuded euroala residentide vastu, v.a need, mis on kirjendatud vara kirje „Muud finantsvarad” all
  Laenud, hoiused, pöördrepotehingud, mitmesugune laenuandmine |
| --- | --- |

b)

Laenud, hoiused, pöördrepotehingud, mitmesugune laenuandmine

| b) | Muud nõuded
  Hoiused ja muu laenuandmine nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

b)

Hoiused ja muu laenuandmine nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

| 4. | Eurodes vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Saldod pankades, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud |
| --- | --- |

4.1.

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje „Muud finantsvarad” all
  Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud, mis on seotud eurodes vääringustatud väärtpaberite haldusega |
| --- | --- |

a)

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud, mis on seotud eurodes vääringustatud väärtpaberite haldusega

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala
  Nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus

| b) | Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje „Muud finantsvarad” all
  Euroalaväliste residentide emiteeritud aktsiainstrumendid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturuväärtpaberid |
| --- | --- |

b)

Euroalaväliste residentide emiteeritud aktsiainstrumendid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturuväärtpaberid

| b)i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad
  Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

b)i)

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| b)ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

b)ii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| b)iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

b)iii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| b)iv) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid
  Turuhind |
| --- | --- |

b)iv)

Turuhind

| c) | Laenud euroalavälistele residentidele, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje „Muud finantsvarad” all |
| --- | --- |

c)

| c) | Laenud väljaspool euroala
  Hoiused nimiväärtuses |
| --- | --- |

c)

Hoiused nimiväärtuses

| d) | Euroalaväliste üksuste emiteeritud väärtpaberid, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje „Muud finantsvarad” all
  Riigiüleste või rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Euroopa Investeerimispanga emiteeritud väärtpaberid, olenemata emitentide geograafilisest asukohast |
| --- | --- |

d)

Riigiüleste või rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Euroopa Investeerimispanga emiteeritud väärtpaberid, olenemata emitentide geograafilisest asukohast

| d)i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad
  Turuhind
  Üle-/alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

d)i)

Turuhind

Üle-/alakurss amortiseeritakse

| d)ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

d)ii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| d)iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

d)iii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| 4.2. | ERM II laenuvõimalusest tulenevad nõuded |
| --- | --- |

4.2.

Laenuandmine vastavalt ERM II tingimustele

Nimiväärtus

| 5. | Eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele seoses rahapoliitika toimingutega |
| --- | --- |

5.

Kirjed 5.1–5.5: tehingud kooskõlas asjaomaste rahapoliitika instrumentidega, mis on kirjeldatud 31. augusti 2000. aasta suunise EKP/2000/7 eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta lisas I (1)

| 5.1. | Põhilised refinantseerimistehingud |
| --- | --- |

5.1.

Regulaarsed iganädalased likviidsust andvad ja üldjuhul ühenädalase tähtajaga pöördtehingud

Nimiväärtus või repokulu

| 5.2. | Pikemaajalised refinantseerimistehingud |
| --- | --- |

5.2.

Regulaarsed igakuised likviidsust andvad ja üldjuhul kolmekuulise tähtajaga pöördtehingud

Nimiväärtus või repokulu

| 5.3. | Tasanduse pöördtehingud |
| --- | --- |

5.3.

Pöördtehingud, mida tehakse tasandamise vajaduse korral

Nimiväärtus või repokulu

| 5.4. | Struktuursed pöördtehingud |
| --- | --- |

5.4.

Pöördtehingud, mis korrigeerivad eurosüsteemi struktuurset positsiooni finantssektori suhtes

Nimiväärtus või repokulu

| 5.5. | Laenamise püsivõimalus |
| --- | --- |

5.5.

Kindlaksmääratud intressiga üleöö likviidsuslaenud kõlbliku tagatise vastu (püsivõimalus)

Nimiväärtus või repokulu

| 5.6. | Lisatagatise nõuetega seotud laenud |
| --- | --- |

5.6.

Krediidiasutustele antav täiendav laen, mis tuleneb alusvarade väärtuse tõusust seoses kõnealustele krediidiasutustele antud muu laenuga

Nimiväärtus või kulu

| 6. | Eurodes vääringustatud muud nõuded euroala krediidiasutuste vastu |
| --- | --- |

6.

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud seoses väärtpaberiportfellide haldusega, mis on aktivakirjel „Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid”, sealhulgas tehingud, mis tulenevad euroala varasemate valuutareservide ümberkujundamisest ja muud nõuded. Korrespondentkontod välismaistes euroala krediidiasutustes. Muud nõuded ja tehingud, mis ei ole seotud eurosüsteemi rahapoliitika tehingutega

Nimiväärtus või kulu

| 7. | Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid |
| --- | --- |

7.1.

Euroalal emiteeritud väärtpaberid, mida hoitakse rahapoliitika eesmärgil. Tasanduseks ostetud EKP võlakirjad

| i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad
  Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

i)

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

ii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

iii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| 7.2. | Muud väärtpaberid |
| --- | --- |

7.2.

Väärtpaberid, v.a varade kirje 7.1 „Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid” ning varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all; eurodes vääringustatud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid vahetus valduses, sealhulgas valitsussektori väärtpaberid EMU-eelsest ajast. Aktsiainstrumendid

| i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad
  Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

i)

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

ii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

iii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| iv) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid
  Turuhind |
| --- | --- |

iv)

Turuhind

| 8. | Eurodes vääringustatud valitsussektori võlakirjad |
| --- | --- |

8.

EMU-eelsed nõuded valitsussektori vastu (mittekaubeldavad väärtpaberid, laenud)

Hoiused/laenud nimiväärtuses, mittekaubeldavad väärtpaberid soetusmaksumuses

| 9. | Eurosüsteemisisesed nõuded |
| --- | --- |

9.

| 9.1. | EKP võlakirjade emiteerimist tagavate lihtvekslitega seotud nõuded |
| --- | --- |

9.1.

Ainult EKP bilansikirje

RKPde emiteeritud lihtvekslid, mis tulenevad edasiantavast (back-to-back) lepingust seoses EKP võlakirjadega

Nimiväärtus

| 9.2. | Nõuded seoses euro pangatähtede jaotamisega eurosüsteemis |
| --- | --- |

9.2.

EKP pangatähtede emissiooniga seotud nõuded, vastavalt 6. detsembri 2001. aasta otsusele EKP/2001/15 euro pangatähtede emissiooni kohta 2 (2)

Nimiväärtus

| 9.3. | Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto) |
| --- | --- |

9.3.

Järgmiste allkirjete netoseisud:

| a) | netonõuded, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma – vt ka kohustuste kirjet „Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto)” |
| --- | --- |

a)

netonõuded, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma – vt ka kohustuste kirjet „Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto)”

| a) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus

| b) | muud võimalikud eurodes vääringustatud eurosüsteemisisesed nõuded, sealhulgas EKP emissioonitulu vahepealne jaotamine RKPdele |
| --- | --- |

b)

muud võimalikud eurodes vääringustatud eurosüsteemisisesed nõuded, sealhulgas EKP emissioonitulu vahepealne jaotamine RKPdele

| b) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus

| 10. | Lõpetamata arveldused |
| --- | --- |

10.

Arvelduskontode saldod (nõuded), arveldamine, sh kogumisel olevad tšekid

Nimiväärtus

| 11. | Muud varad |
| --- | --- |

11.

| 11.1. | Euroala mündid |
| --- | --- |

11.1.

Euro mündid

Nimiväärtus

| 11.2. | Materiaalne ja immateriaalne põhivara |
| --- | --- |

11.2.

Maa ja ehitised, mööbel ja sisseseade (sealhulgas arvutiseadmed), tarkvara

Kulud miinus amortisatsioon

Amortisatsioon on amortiseeritava osa süstemaatiline eraldamine varast selle kasuliku tööea jooksul. Kasulik tööiga on periood, mille jooksul põhivara on eelduslikult võimalik üksuse poolt kasutada. Üksikute põhivara liikide kasuliku tööea kestvuse võib süstemaatiliselt läbi vaadata, kui ootused erinevad varasematest hinnangutest. Oluline põhivara võib koosneda osadest, millel on erinevad kasulikud tööead. Selliste osade kasulikku tööiga tuleb hinnata eraldi.

Immateriaalse vara kulud hõlmavad immateriaalse vara soetushinda. Hinnata tuleb muid otseseid ja kaudseid kulusid.

Kulude kapitaliseerimine: piirmäärani (ilma käibemaksuta alla 10 000 eurot: ei kapitaliseerita)

| 11.3. | Muud finantsvarad |
| --- | --- |

11.3.

| — | Kapitaliosalused ja investeeringud tütarettevõtetesse; strateegilistel/poliitilistel kaalutlustel hoitavad aktsiad |
| --- | --- |

—

Kapitaliosalused ja investeeringud tütarettevõtetesse; strateegilistel/poliitilistel kaalutlustel hoitavad aktsiad

| — | Sihtotstarbelise portfellina hoitavad väärtpaberid, sh aktsiad, ja muud finantsinstrumendid ja positsioonid (näiteks tähtajalised hoiused ja arvelduskontod) |
| --- | --- |

—

Sihtotstarbelise portfellina hoitavad väärtpaberid, sh aktsiad, ja muud finantsinstrumendid ja positsioonid (näiteks tähtajalised hoiused ja arvelduskontod)

| — | Pöördrepotehingud krediidiasutustega seoses väärtpaberiportfellide haldusega selle kirje all |
| --- | --- |

—

Pöördrepotehingud krediidiasutustega seoses väärtpaberiportfellide haldusega selle kirje all

| a) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid
  Turuväärtus |
| --- | --- |

a)

Turuväärtus

| b) | Kapitaliosalused ja mittelikviidsed aktsiaosalused ning mis tahes muud püsiinvesteeringuna hoitavad aktsiainstrumendid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust |
| --- | --- |

b)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

| c) | Investeeringud tütarettevõtetesse või olulised osalused
  Puhasväärtus |
| --- | --- |

c)

Puhasväärtus

| d) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad
  Turuhind
  Üle-/alakurss amortiseeritakse. |
| --- | --- |

d)

Turuhind

Üle-/alakurss amortiseeritakse.

| e) | Kaubeldavad väärtpaberid, mida hoitakse tähtaja lõpuni või püsiinvesteeringuna
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

e)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| f) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust |
| --- | --- |

f)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

| g) | Saldod pankades ja laenud
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud välisvaluuta turuhinna alusel, kui saldod või hoiused on vääringustatud välisvaluutas |
| --- | --- |

g)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud välisvaluuta turuhinna alusel, kui saldod või hoiused on vääringustatud välisvaluutas

| 11.4. | Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused |
| --- | --- |

11.4.

Välisvaluuta tähtpäevatehingute, valuutavahetustehingute, intressimäära vahetustehingute, intressimäära tähtpäevatehingute, väärtpaberite tähtpäevatehingute, välisvaluuta hetketehingute hindamise tulemused kauplemispäevast arvelduspäevani

Tähtpäevatehingu ja hetketehingu vaheline netopositsioon valuutavahetuse turukursiga

| 11.5. | Viitlaekumised ja ettemakstud kulud |
| --- | --- |

11.5.

Aruandeperioodile omistatav tulu, mis ei laeku aruandeperioodil. Ettemakstud kulud ja makstud kogunenud intress (s.o väärtpaberiga ostetud kogunenud intress)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

| 11.6. | Mitmesugused muud varad |
| --- | --- |

11.6.

| a) | Ettemaksed, laenud, muud vähemtähtsad kirjed. Usalduslaenud. |
| --- | --- |

a)

Ettemaksed, laenud, muud vähemtähtsad kirjed. Usalduslaenud.

| a) | Nimiväärtus või kulu |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus või kulu

| b) | Klientide kullahoiustega seotud investeeringud |
| --- | --- |

b)

Klientide kullahoiustega seotud investeeringud

| b) | Turuväärtus |
| --- | --- |

b)

Turuväärtus

| c) | Pensioni netovara |
| --- | --- |

c)

Pensioni netovara

| c) | Artikli 22 lõike 3 kohaselt |
| --- | --- |

c)

Artikli 22 lõike 3 kohaselt

| d) | Eurosüsteemi vastaspoolte kohustuste mittetäitmisest tulenevad tasumata nõuded Eurosüsteemi krediiditehingute kontekstis |
| --- | --- |

d)

Eurosüsteemi vastaspoolte kohustuste mittetäitmisest tulenevad tasumata nõuded Eurosüsteemi krediiditehingute kontekstis

| d) | Nimiväärtus/realiseerimisväärtus (enne/pärast kahjumi arveldamist) |
| --- | --- |

d)

Nimiväärtus/realiseerimisväärtus (enne/pärast kahjumi arveldamist)

| e) | Kolmandate osapooltega seotud varad või nõuded, mis on tagatisena omandatud ja/või saadud kohustusi mittetäitvate Eurosüsteemi vastaspoolte antud tagatise realiseerimise raames |
| --- | --- |

e)

Kolmandate osapooltega seotud varad või nõuded, mis on tagatisena omandatud ja/või saadud kohustusi mittetäitvate Eurosüsteemi vastaspoolte antud tagatise realiseerimise raames

| e) | Kulu (konverteeritud saamise aja valuuta turukursiga, kui finantsvarad on vääringustatud välisvaluutas) |
| --- | --- |

e)

Kulu (konverteeritud saamise aja valuuta turukursiga, kui finantsvarad on vääringustatud välisvaluutas)

| 12. | Aruandeaasta kahjum |
| --- | --- |

12.

Nimiväärtus

KOHUSTUSED

| Bilansikirje | Bilansikirjete sisu liigitus | Hindamispõhimõte |
| --- | --- | --- |
| 1. | Ringluses olevad pangatähed |

Bilansikirje

Bilansikirjete sisu liigitus

Hindamispõhimõte

1.

EKP emiteeritud euro pangatähed vastavalt otsusele EKP/2001/15

Nimiväärtus

| 2. | Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele |
| --- | --- |

2.

Punktid 2.1, 2.2, 2.3 ja 2.5: eurodes hoiused, nagu on kirjeldatud suunise EKP/2000/7 I lisas

| 2.1. | Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks) |
| --- | --- |

2.1.

Vastavalt põhikirjale kohustusliku reservi nõudega hõlmatud finantseerimisasutuste nimekirja kuuluvate krediidiasutuste eurokontod. Käesolev kirje sisaldab peamiselt kontosid, mida kasutatakse kohustusliku reservi hoidmiseks

Nimiväärtus

| 2.2. | Hoiustamise püsivõimalus |
| --- | --- |

2.2.

Kindlaksmääratud intressiga üleööhoiused (püsivõimalus)

Nimiväärtus

| 2.3. | Tähtajalised hoiused |
| --- | --- |

2.3.

Tasandustehing seoses vahendite koondamisega likviidsuse vähendamiseks

Nimiväärtus

| 2.4. | Tasanduse pöördtehingud |
| --- | --- |

2.4.

Rahapoliitikaga seotud tehingud likviidsuse vähendamiseks

Nimiväärtus või repokulu

| 2.5. | Lisatagatise nõuetega seotud hoiused |
| --- | --- |

2.5.

Krediidiasutuste hoiused, mis tulenevad varade väärtuse langemisest seoses kõnealustele krediidiasutustele antud laenudega

Nimiväärtus

| 3. | Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele |
| --- | --- |

3.

Repotehingud seoses samaaegsete pöördrepotehingutega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel „Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid”. Muud tehingud, mis ei ole seotud eurosüsteemi rahapoliitika toimingutega. Ei sisalda krediidiasutuste arvelduskontosid

Nimiväärtus või repokulu

| 4. | EKP emiteeritud võlakirjad |
| --- | --- |

4.

Üksnes EKP bilansikirje.

Võlakirjad vastavalt kirjeldusele suunise EKP/2000/7 I lisas. Nullkupongiga väärtpaber, mis on emiteeritud likviidsuse vähendamise eesmärgil

Nimiväärtus

| 5. | Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Valitsussektor |
| --- | --- |

5.1.

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudmisel väljamakstavad hoiused

Nimiväärtus

| 5.2. | Muud kohustused |
| --- | --- |

5.2.

Personali, firmade ja klientide, sealhulgas kohustuslikust reservist vabastatud finantsasutuste jooksvad arved – vt kohustuste kirje 2.1 jne, arvelduskontod; samuti tähtajalised hoiused, nõudmiseni hoiused

Nimiväärtus

| 6. | Eurodes vääringustatud võlad mitteeuroala residentidele |
| --- | --- |

6.

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudmiseni hoiused, sealhulgas makse eesmärgiga kontod ja reservi juhtimise kontod, mis kuuluvad teistele pankadele, keskpankadele, rahvusvahelistele/riigiülestele asutustele, sealhulgas Euroopa Komisjonile; samuti teiste hoiustajate arvelduskontod. Repotehingud seoses samaaegsete pöördrepotehingutega eurodes vääringustatud väärtpaberite haldamiseks. Eurot mittekasutavate liikmesriikide keskpankade TARGET2 kontode saldod

Nimiväärtus või repokulu

| 7. | Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele |
| --- | --- |

7.

Arvelduskontod. Repotehingute; tavaliselt välisvaluuta varasid või kulda kasutavate investeerimistehingute, võlad

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud aastalõpu valuuta turukursi alusel

| 8. | Välisvaluutas vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele |
| --- | --- |

8.

| 8.1. | Hoiused, saldod ja muud kohustused |
| --- | --- |

8.1.

Arvelduskontod. Repotehingute, tavaliselt välisvaluuta varasid või kulda kasutavate investeerimistehingute võlad

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud aastalõpu valuuta turukursi alusel

| 8.2. | ERM II laenudest tulenevad kohustused |
| --- | --- |

8.2.

Laenamine vastavalt ERM II tingimustele

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud aastalõpu valuuta turukursi alusel

| 9. | Rahvusvahelise Valuutafondi eraldatud eriarveldusühikute vastaskirje |
| --- | --- |

9.

Eriarveldusühikutes vääringustatud kirje, mis näitab vastavale riigile/RKPle algselt eraldatud SDRide summat

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud aastalõpu valuuta turukursi alusel

| 10. | Eurosüsteemisisesed kohustused |
| --- | --- |

10.

| 10.1. | Välisvaluutareservide üleandmisega samaväärsed kohustused |
| --- | --- |

10.1.

EKP bilansikirje, vääringustatud eurodes

Nimiväärtus

| 10.2. | Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto) |
| --- | --- |

10.2.

Järgmiste allkirjete netopositsioonid:

| a) | netokohustused, mis tulenevad TARGET-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma – vt ka varade kirjet „Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto)” |
| --- | --- |

a)

netokohustused, mis tulenevad TARGET-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma – vt ka varade kirjet „Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto)”

| a) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus

| b) | muud tekkida võivad eurodes vääringustatud eurosüsteemisisesed kohustused, sealhulgas EKP emissioonitulu vahepealne jaotamine riikide RKPdele |
| --- | --- |

b)

muud tekkida võivad eurodes vääringustatud eurosüsteemisisesed kohustused, sealhulgas EKP emissioonitulu vahepealne jaotamine riikide RKPdele

| b) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus

| 11. | Arveldused teel |
| --- | --- |

11.

Arvelduskontode saldod (kohustused), sealhulgas žiiroülekanded

Nimiväärtus

| 12. | Muud kohustused |
| --- | --- |

12.

| 12.1. | Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused |
| --- | --- |

12.1.

Välisvaluuta tähtpäevatehingute, valuutavahetustehingute, intressimäära vahetustehingute, intressimäära tähtpäevalepingute, väärtpaberite tähtpäevatehingute, välisvaluuta hetketehingute hindamise tulemused kauplemispäevast arvelduspäevani

Tähtpäevatehingu ja hetketehingu vaheline netopositsioon välisvaluuta turukursiga

| 12.2. | Viitvõlad ja ettemakstud tulud |
| --- | --- |

12.2.

Tulevasel perioodil tasumisele kuuluv kulu, mis on seotud aruandeperioodiga. Aruandeperioodil laekunud, kuid tulevase perioodiga seotud tulu

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

| 12.3. | Mitmesugused muud varad |
| --- | --- |

12.3.

| a) | Maksude vahekontod. Välisvaluuta krediidi- või tagatiskontod. Repotehingud krediidiasutustega seoses samaaegsete pöördrepotehingutega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel „Muud finantsvarad”. Muud kohustuslikud hoiused peale reservihoiuste. Muud vähemtähtsad kirjed. Usalduskohustused |
| --- | --- |

a)

Maksude vahekontod. Välisvaluuta krediidi- või tagatiskontod. Repotehingud krediidiasutustega seoses samaaegsete pöördrepotehingutega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel „Muud finantsvarad”. Muud kohustuslikud hoiused peale reservihoiuste. Muud vähemtähtsad kirjed. Usalduskohustused

| a) | Nimiväärtus või (repo) kulu |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus või (repo) kulu

| b) | Klientide kullahoiused |
| --- | --- |

b)

Klientide kullahoiused

| b) | Turuväärtus |
| --- | --- |

b)

Turuväärtus

| c) | Pensionikohustuste netoväärtus |
| --- | --- |

c)

Pensionikohustuste netoväärtus

| c) | Artikli 22 lõike 3 kohaselt |
| --- | --- |

c)

Artikli 22 lõike 3 kohaselt

| 13. | Eraldised |
| --- | --- |

13.

| a) | Valuutakursi, intressimäära ja kulla hinna riski ning krediidiriski ja muude kulude, nt oodatud tulevaste kulude ja sissemaksete, katteks vastavalt põhikirja artiklile 49.2 seoses nende liikmesriikide keskpankadega, kelle suhtes kehtestatud erandid on tühistatud |
| --- | --- |

a)

Valuutakursi, intressimäära ja kulla hinna riski ning krediidiriski ja muude kulude, nt oodatud tulevaste kulude ja sissemaksete, katteks vastavalt põhikirja artiklile 49.2 seoses nende liikmesriikide keskpankadega, kelle suhtes kehtestatud erandid on tühistatud

| a) | Kulu/nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Kulu/nimiväärtus

| b) | Rahapoliitika toimingutest tulenevate vastaspoole riskide katteks |
| --- | --- |

b)

Rahapoliitika toimingutest tulenevate vastaspoole riskide katteks

| b) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus

| 14. | Ümberhindluskontod |
| --- | --- |

14.

| a) | Kulla, eurodes vääringustatud igat liiki väärtpaberite, välisvaluutas vääringustatud igat liiki väärtpaberite ja optsioonide hinnakõikumistega seotud ümberhindluskontod, intressiriski tuletisinstrumentidega seotud turu väärtuse hindamisest tulenevad erinevused; valuutakursi kõikumisega seotud ümberhindluskontod iga valuuta netopositsiooni osas, sealhulgas valuuta vahetus-/tähtpäevatehingud ja SDRid |
| --- | --- |

a)

Kulla, eurodes vääringustatud igat liiki väärtpaberite, välisvaluutas vääringustatud igat liiki väärtpaberite ja optsioonide hinnakõikumistega seotud ümberhindluskontod, intressiriski tuletisinstrumentidega seotud turu väärtuse hindamisest tulenevad erinevused; valuutakursi kõikumisega seotud ümberhindluskontod iga valuuta netopositsiooni osas, sealhulgas valuuta vahetus-/tähtpäevatehingud ja SDRid

| b) | Ümberhindluse erikontod, mis tulenevad sissemaksetest vastavalt põhikirja artiklile 49.2 seoses nende liikmesriikide keskpankadega, kelle suhtes kehtestatud erandid on tühistatud – vt artikkel 11.2. |
| --- | --- |

b)

Ümberhindluse erikontod, mis tulenevad sissemaksetest vastavalt põhikirja artiklile 49.2 seoses nende liikmesriikide keskpankadega, kelle suhtes kehtestatud erandid on tühistatud – vt artikkel 11.2.

Ümberhindlusvahe keskmise maksumuse ja turuväärtuse vahel, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

| 15. | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

15.

| 15.1. | Kapital |
| --- | --- |

15.1.

Sissemakstud kapital

Nimiväärtus

| 15.2. | Reservid |
| --- | --- |

15.2.

Kohustuslik reserv vastavalt põhikirja artiklile 33 ja sissemaksed vastavalt põhikirja artiklile 49.2 seoses nende liikmesriikide keskpankadega, kelle suhtes kehtestatud erandid on tühistatud

Nimiväärtus

| 16. | Aruandeaasta kasum |
| --- | --- |

16.

Nimiväärtus”

| 2. | III lisa asendatakse järgmisega:

  „III LISA

  EKP AVALDATUD KASUMIARUANNE








  (miljonit eurot) |
| --- | --- |
| 31. detsembril ... lõppenud aasta kasumiaruanne | Aruandlusaasta | Eelmine aasta |
| 1.1.1. | Intressitulu välisvaluutareservilt |

2.

III lisa asendatakse järgmisega:

„III LISA

EKP AVALDATUD KASUMIARUANNE

(miljonit eurot)

31. detsembril ... lõppenud aasta kasumiaruanne

Aruandlusaasta

Eelmine aasta

1.1.1.

| 1.1.2. | Intressitulu euro pangatähtede jaotusest eurosüsteemis |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Muu intressitulu |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1. | Intressitulu |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2.1. | Tasu RKPdele ülekantud välisvaluutareservide eest |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Muu intressikulu |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2. | Intressikulu |
| --- | --- |

1.2.

| 1. | Puhas intressitulu |
| --- | --- |

1.

Puhas intressitulu

| 2.1. | Realiseeritud kasum/kahjum finantstehingutest |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Finantsvarade ja -positsioonide vähendamine |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kanded eraldistest/eraldistesse valuutakursi, intressimäära ja kulla hinna riski ning krediidiriski katmiseks |
| --- | --- |

2.3.

| 2. | Finantstehingute puhastulem, vähendamised ja riskieraldised |
| --- | --- |

2.

Finantstehingute puhastulem, vähendamised ja riskieraldised

| 3.1. | Tulu tasudelt ja eraldistelt |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kulu seoses tasude ja eraldistega |
| --- | --- |

3.2.

| 3. | Puhastulu/kulu tasudelt ja eraldistelt (4) |
| --- | --- |

3.

Puhastulu/kulu tasudelt ja eraldistelt (4)

| 4. | Tulu aktsiatelt ja osalustest |
| --- | --- |

4.

Tulu aktsiatelt ja osalustest

| 5. | Muu tulu |
| --- | --- |

5.

Muu tulu

Puhastulu kokku

| 6. | Personalikulu (5) |
| --- | --- |

6.

Personalikulu (5)

| 7. | Halduskulu (5) |
| --- | --- |

7.

Halduskulu (5)

| 8. | Materiaalse ja immateriaalse põhivara kulum |
| --- | --- |

8.

Materiaalse ja immateriaalse põhivara kulum

| 9. | Pangatähtede tootmise teenused (6) |
| --- | --- |

9.

Pangatähtede tootmise teenused (6)

| 10. | Muud kulud |
| --- | --- |

10.

Muud kulud

Aruandeaasta (kahjum)/kasum

---

(1)  EÜT L 310, 11.12.2000, lk 1.

1

(2)  EÜT L 337, 20.12.2001, lk 52.

2

(3)  EKP võib avaldada ka täpsed summad eurodes või muul viisil ümardatud summad.

3

(4)  Tulude ja kulude jaotuse võib esitada ka aastaaruande selgitavates märkustes.

4

(5)  Sealhulgas arvestatud reservid.

5

(6)  Seda kirjet kasutatakse juhul, kui pangatähtede valmistamise teenus ostetakse sisse (keskpankadele pangatähti valmistavate väliste äriühingute teenuste maksumus). Soovitav on kajastada kulud seoses euro pangatähtede emissiooniga kasumiaruandes, kui nende eest esitatakse arve või nad realiseeruvad muul viisil, vt ka suunist EKP/2006/16.”

6

---

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/71 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/71

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

22. detsember 2009,

vaktsineerimise kohta hooajalise gripi vastu

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/1019/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 168 lõiget 6,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

ning võttes arvesse järgmist:

| (1) | Hooajaline gripp on nakkav viirushaigus, mis talvekuudel esineb Euroopas epideemiana. See on üks märkimisväärsemaid ja sagedamini esinevaid nakkushaigusi, mis on tähtsaks haigestumuse ja suremuse põhjuseks kõigis liidu liikmesriikides. |
| --- | --- |

(1)

Hooajaline gripp on nakkav viirushaigus, mis talvekuudel esineb Euroopas epideemiana. See on üks märkimisväärsemaid ja sagedamini esinevaid nakkushaigusi, mis on tähtsaks haigestumuse ja suremuse põhjuseks kõigis liidu liikmesriikides.

| (2) | Mõnel juhul ei piirdu haigus hingamisteede piiratud nakkusega, vaid tekivad tüsistused, nagu raske kopsupõletik, millel on mõnikord fataalsed tagajärjed. Sellised tüsistused esinevad palju sagedamini vanemate vanuserühmade ja kroonilisi haigusi põdevate inimeste hulgas. |
| --- | --- |

(2)

Mõnel juhul ei piirdu haigus hingamisteede piiratud nakkusega, vaid tekivad tüsistused, nagu raske kopsupõletik, millel on mõnikord fataalsed tagajärjed. Sellised tüsistused esinevad palju sagedamini vanemate vanuserühmade ja kroonilisi haigusi põdevate inimeste hulgas.

| (3) | Hooajalist grippi saab leevendada vaktsineerimisega, kuid viiruse antigeenne koostis muutub sageli, mistõttu vaatavad Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) ekspertrühmad vaktsiini koostise korrapäraselt läbi. |
| --- | --- |

(3)

Hooajalist grippi saab leevendada vaktsineerimisega, kuid viiruse antigeenne koostis muutub sageli, mistõttu vaatavad Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) ekspertrühmad vaktsiini koostise korrapäraselt läbi.

| (4) | Maailma terviseassamblee võttis 2003. aastal vastu resolutsiooni 56.19 eesmärgiga laiendada kõigi riskirühmadesse kuuluvate inimeste gripivastast vaktsineerimist, et saavutada elanikkonna vanemate vanuserühmade vähemalt 50 % vaktsineerituse tase aastaks 2006 ja 75 % aastaks 2010. |
| --- | --- |

(4)

Maailma terviseassamblee võttis 2003. aastal vastu resolutsiooni 56.19 eesmärgiga laiendada kõigi riskirühmadesse kuuluvate inimeste gripivastast vaktsineerimist, et saavutada elanikkonna vanemate vanuserühmade vähemalt 50 % vaktsineerituse tase aastaks 2006 ja 75 % aastaks 2010.

| (5) | Vastavalt 26. oktoobril 2005 ja 14. juunil 2006 võttis Euroopa Parlament vastu resolutsioonid „Gripipandeemiavastane strateegia” ja „Pandeemiliseks gripiks valmisolek ja reageeringu planeerimine Euroopa Ühenduses”, milles kutsuti liikmesriike üles suurendama gripivastast vaktsineerimist kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni soovitustega. Kõnealustes resolutsioonides kutsuti liikmesriike üles suurendama vastavalt WHO soovitustele gripivastast vaktsineerimist pandeemiatevahelisel ajal. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt 26. oktoobril 2005 ja 14. juunil 2006 võttis Euroopa Parlament vastu resolutsioonid „Gripipandeemiavastane strateegia” ja „Pandeemiliseks gripiks valmisolek ja reageeringu planeerimine Euroopa Ühenduses”, milles kutsuti liikmesriike üles suurendama gripivastast vaktsineerimist kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni soovitustega. Kõnealustes resolutsioonides kutsuti liikmesriike üles suurendama vastavalt WHO soovitustele gripivastast vaktsineerimist pandeemiatevahelisel ajal.

| (6) | Seetõttu tuleks võtta Euroopa Liidu tasandil koordineeritud meetmeid hooajalise gripi mõju leevendamiseks, edendades vaktsineerimist riskirühmade ja tervishoiutöötajate hulgas. Käesoleva soovituse eesmärk on saavutada WHO soovitatud eesmärk, 75 % vaktsineerituse tase vanemate vanusrühmade hulgas, võimalikult vara ja eelistatavalt 2014.–2015. aasta talvehooajaks. Kõnealust 75 % sihttaset tuleks vajaduse korral laiendada kroonilisi haigusi põdevate inimeste riskirühmale, võttes arvesse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) välja antud suuniseid. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks võtta Euroopa Liidu tasandil koordineeritud meetmeid hooajalise gripi mõju leevendamiseks, edendades vaktsineerimist riskirühmade ja tervishoiutöötajate hulgas. Käesoleva soovituse eesmärk on saavutada WHO soovitatud eesmärk, 75 % vaktsineerituse tase vanemate vanusrühmade hulgas, võimalikult vara ja eelistatavalt 2014.–2015. aasta talvehooajaks. Kõnealust 75 % sihttaset tuleks vajaduse korral laiendada kroonilisi haigusi põdevate inimeste riskirühmale, võttes arvesse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) välja antud suuniseid.

| (7) | Riskirühmade suurem vaktsineeritus aitaks tõsta ka üldist vaktsineerituse taset, sealhulgas tervishoiutöötajate hulgas. |
| --- | --- |

(7)

Riskirühmade suurem vaktsineeritus aitaks tõsta ka üldist vaktsineerituse taset, sealhulgas tervishoiutöötajate hulgas.

| (8) | Nimetatud muutuste elluviimisel on esimene vajalik samm teavitada avalike ja professionaalsete teadlikkuse tõstmise kampaaniate abil hooajalise gripi probleemist kõiki tervishoiu valdkonnas osalejaid, riskirühmi, tervishoiutöötajaid, arste, tervishoiu juhtivtöötajaid ja poliitikakujundajaid. Tervishoiutöötajaid tuleks teavitada eelkõige nende halvema tervisega patsientide riskidest. Tervishoiutöötajaid tuleks samuti teavitada nende kohustusest anda oma patsientidele asjakohast nõu vaktsineerimise kohta. |
| --- | --- |

(8)

Nimetatud muutuste elluviimisel on esimene vajalik samm teavitada avalike ja professionaalsete teadlikkuse tõstmise kampaaniate abil hooajalise gripi probleemist kõiki tervishoiu valdkonnas osalejaid, riskirühmi, tervishoiutöötajaid, arste, tervishoiu juhtivtöötajaid ja poliitikakujundajaid. Tervishoiutöötajaid tuleks teavitada eelkõige nende halvema tervisega patsientide riskidest. Tervishoiutöötajaid tuleks samuti teavitada nende kohustusest anda oma patsientidele asjakohast nõu vaktsineerimise kohta.

| (9) | Olukorra õigeks hindamiseks kõigis liikmesriikides on eelkõige oluline koguda siseriiklikul tasandil konkreetseid ja võrreldavaid andmeid vaktsiini kasutuselevõtu määrade kohta riskirühmade hulgas. Seni ei olnud sellised andmed alati kättesaadavad. Kõnealustele andmetele tuginedes saavad komisjon ja liikmesriigid jagada kolmandate riikidega teavet parimate tavade kohta, kasutades selleks olemasolevaid tervishoiuvaldkonnas tehtava rahvusvahelise koostöö kanaleid. |
| --- | --- |

(9)

Olukorra õigeks hindamiseks kõigis liikmesriikides on eelkõige oluline koguda siseriiklikul tasandil konkreetseid ja võrreldavaid andmeid vaktsiini kasutuselevõtu määrade kohta riskirühmade hulgas. Seni ei olnud sellised andmed alati kättesaadavad. Kõnealustele andmetele tuginedes saavad komisjon ja liikmesriigid jagada kolmandate riikidega teavet parimate tavade kohta, kasutades selleks olemasolevaid tervishoiuvaldkonnas tehtava rahvusvahelise koostöö kanaleid.

| (10) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 851/2004 (millega asutatakse Haiguste Ennetuse ja Tõrje Euroopa Keskus) (1) tehti nimetatud keskuse ülesandeks anda komisjonile ja liikmesriikidele tehnilist ja teaduslikku ekspertiisi. Haiguste Ennetuse ja Tõrje Euroopa Keskus haldab komisjoni 22. detsembri 1999. aasta otsuse 2000/96/EÜ (nakkushaiguste kohta, mis kuuluvad järkjärgulisele hõlmamisele ühenduse võrgustikuga vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 2119/98/EÜ) (2) kohaselt ka hooajalise gripi seireks loodud spetsiaalset võrgustikku. Haiguste Ennetuse ja Tõrje Euroopa Keskus peaks seetõttu abistama liikmesriike teaduslike ekspertteadmistega hooajalise gripi vastase vaktsineerimise kohta. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 851/2004 (millega asutatakse Haiguste Ennetuse ja Tõrje Euroopa Keskus) (1) tehti nimetatud keskuse ülesandeks anda komisjonile ja liikmesriikidele tehnilist ja teaduslikku ekspertiisi. Haiguste Ennetuse ja Tõrje Euroopa Keskus haldab komisjoni 22. detsembri 1999. aasta otsuse 2000/96/EÜ (nakkushaiguste kohta, mis kuuluvad järkjärgulisele hõlmamisele ühenduse võrgustikuga vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 2119/98/EÜ) (2) kohaselt ka hooajalise gripi seireks loodud spetsiaalset võrgustikku. Haiguste Ennetuse ja Tõrje Euroopa Keskus peaks seetõttu abistama liikmesriike teaduslike ekspertteadmistega hooajalise gripi vastase vaktsineerimise kohta.

| (11) | Hooajalise gripi vastu WHO soovitatud 75 % vaktsineerituse taseme saavutamist vanemates vanuserühmas hõlbustavad ilmselgelt koordineeritud meetmed Euroopa Liidu tasandil, |
| --- | --- |

(11)

Hooajalise gripi vastu WHO soovitatud 75 % vaktsineerituse taseme saavutamist vanemates vanuserühmas hõlbustavad ilmselgelt koordineeritud meetmed Euroopa Liidu tasandil,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

| 1. | Liikmesriike innustatakse vajaduse korral võtma vastu ja rakendama riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke tegevuskavasid või poliitikaid hooajalise gripi vastase vaktsineerituse taseme tõstmiseks, eesmärgiga saavutada võimalikult vara ja eelistatavalt 2014.–2015. aasta talvehooajaks 75 % vaktsineerituse tase vanemates vanuserühmades ja võimaluse korral teiste punkti 2 alapunktis a osutatud riskirühmades, kui seda ei ole juba saavutatud. Liikmesriike innustatakse samuti tõstma vaktsineerituse taset tervishoiutöötajate hulgas.
  Tegevuskavades või poliitikates tuleks arvesse võtta riiklikul tasandil kindlakstehtud puudusi ja korraldada punkti 2 alapunktides b ja c osutatud tegevused. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriike innustatakse vajaduse korral võtma vastu ja rakendama riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke tegevuskavasid või poliitikaid hooajalise gripi vastase vaktsineerituse taseme tõstmiseks, eesmärgiga saavutada võimalikult vara ja eelistatavalt 2014.–2015. aasta talvehooajaks 75 % vaktsineerituse tase vanemates vanuserühmades ja võimaluse korral teiste punkti 2 alapunktis a osutatud riskirühmades, kui seda ei ole juba saavutatud. Liikmesriike innustatakse samuti tõstma vaktsineerituse taset tervishoiutöötajate hulgas.

Tegevuskavades või poliitikates tuleks arvesse võtta riiklikul tasandil kindlakstehtud puudusi ja korraldada punkti 2 alapunktides b ja c osutatud tegevused.

| 2. | Punktis 1 osutatud tegevuskavade või poliitikate raames julgustatakse liikmesriike:






  a) | võtma arvesse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) välja antud suunistes esitatud vanemate vanuserühmade ja riskirühmade määratlust; |
| --- | --- | --- |

2.

Punktis 1 osutatud tegevuskavade või poliitikate raames julgustatakse liikmesriike:

a)

võtma arvesse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) välja antud suunistes esitatud vanemate vanuserühmade ja riskirühmade määratlust;

| b) | mõõtma kõigi riskirühmade hõlmatust ning analüüsida põhjusi, miks mõned inimesed ei soovi vaktsineerimist; |
| --- | --- |

b)

mõõtma kõigi riskirühmade hõlmatust ning analüüsida põhjusi, miks mõned inimesed ei soovi vaktsineerimist;

| c) | edendama hooajalist grippi ja vaktsineerimist käsitlevat haridust, koolitust ja teabevahetust, korraldades:






  i) | tervishoiutöötajate teavituskampaaniaid; |
| --- | --- | --- |

c)

edendama hooajalist grippi ja vaktsineerimist käsitlevat haridust, koolitust ja teabevahetust, korraldades:

i)

tervishoiutöötajate teavituskampaaniaid;

| ii) | riskirühmade ja nende perekondade teavituskampaaniaid gripi riskide ja ennetuse kohta; |
| --- | --- |

ii)

riskirühmade ja nende perekondade teavituskampaaniaid gripi riskide ja ennetuse kohta;

| iii) | tõhusaid teavitamiskampaaniaid vaktsineerimise takistuste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

iii)

tõhusaid teavitamiskampaaniaid vaktsineerimise takistuste kõrvaldamiseks.

| 3. | Liikmesriike kutsutakse üles esitama komisjonile vabatahtlikult aruanne käesoleva soovituse rakendamise ja eelkõige riskirühmades saavutatud vaktsineerituse taseme kohta. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriike kutsutakse üles esitama komisjonile vabatahtlikult aruanne käesoleva soovituse rakendamise ja eelkõige riskirühmades saavutatud vaktsineerituse taseme kohta.

| 4. | Komisjoni kutsutakse üles esitama nõukogule regulaarselt aruandeid käesoleva soovituse rakendamise kohta, võttes aluseks liikmesriikide poolt kättesaadavaks tehtava teabe. |
| --- | --- |

4.

Komisjoni kutsutakse üles esitama nõukogule regulaarselt aruandeid käesoleva soovituse rakendamise kohta, võttes aluseks liikmesriikide poolt kättesaadavaks tehtava teabe.

| 5. | Komisjonil palutakse jätkata gripialaste teadusuuringute toetamist teadusuuringute raamprogrammide kaudu. |
| --- | --- |

5.

Komisjonil palutakse jätkata gripialaste teadusuuringute toetamist teadusuuringute raamprogrammide kaudu.

Brüssel, 22. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

A. CARLGREN

---

(1)  ELT L 142, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  EÜT L 28, 3.2.2000, lk 50.

2

---

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/73 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/73

---

KOMISJONI SOOVITUS,

21. detsember 2009,

vähese väävlisisaldusega kütuse ohutu kasutamise kohta laevades ühenduse sadamate kaide ääres

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/1020/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/32/EÜ (mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes), (1) muudetud versiooni artikliga 4b on ette nähtud ühenduse sadamates kai ääres seisvate laevade kütuse maksimaalne väävlisisaldus ja liikmesriikide kohustus võtta vajalikud meetmed, et alates 1. jaanuarist 2010 ei kasutataks laevakütuseid, mille väävlisisaldus ületab 0,1 % massist, ja et nende territooriumil ei turustataks meretranspordis kasutatavat gaasiõli, mille väävlisisaldus ületab 0,1 % massist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/32/EÜ (mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes), (1) muudetud versiooni artikliga 4b on ette nähtud ühenduse sadamates kai ääres seisvate laevade kütuse maksimaalne väävlisisaldus ja liikmesriikide kohustus võtta vajalikud meetmed, et alates 1. jaanuarist 2010 ei kasutataks laevakütuseid, mille väävlisisaldus ületab 0,1 % massist, ja et nende territooriumil ei turustataks meretranspordis kasutatavat gaasiõli, mille väävlisisaldus ületab 0,1 % massist.

| (2) | Direktiivi artikliga 6 on ka ette nähtud, et liikmesriigid kontrollivad proovivõtmisega, et kasutatavate kütuste väävlisisaldus vastab artiklile 4b ja et proovide võtmine algab alates osutatud nõude jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi artikliga 6 on ka ette nähtud, et liikmesriigid kontrollivad proovivõtmisega, et kasutatavate kütuste väävlisisaldus vastab artiklile 4b ja et proovide võtmine algab alates osutatud nõude jõustumise kuupäevast.

| (3) | Nagu on märgitud komisjoni teatises teadete kohta, mis käsitlevad vastavalt direktiivi 2008/50/EÜ (välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta) artiklile 22 tähtaja pikendamist ja teatavate piirtasemete kohaldamise kohustusest lubatavaid erandeid, (2) ületab PM10 sisaldus üle 40 % ühenduse piirkondades ja linnastutes praegu PM10 kontsentratsiooni päevase piirtaseme. Väävlisisalduse madala piirväärtuse kohaldamine selliste laevade kütuse puhul, mis seisavad kai ääres ühenduse sadamates, on oluline välisõhu kvaliteedi parandamiseks, nagu on rõhutatud komisjoni teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule ELi strateegia kohta meresõidulaevade atmosfääriheite vähendamiseks (3) ja õhusaastet käsitlevas temaatilises strateegias, (4) mis võeti vastu 2005. aastal. |
| --- | --- |

(3)

Nagu on märgitud komisjoni teatises teadete kohta, mis käsitlevad vastavalt direktiivi 2008/50/EÜ (välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta) artiklile 22 tähtaja pikendamist ja teatavate piirtasemete kohaldamise kohustusest lubatavaid erandeid, (2) ületab PM10 sisaldus üle 40 % ühenduse piirkondades ja linnastutes praegu PM10 kontsentratsiooni päevase piirtaseme. Väävlisisalduse madala piirväärtuse kohaldamine selliste laevade kütuse puhul, mis seisavad kai ääres ühenduse sadamates, on oluline välisõhu kvaliteedi parandamiseks, nagu on rõhutatud komisjoni teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule ELi strateegia kohta meresõidulaevade atmosfääriheite vähendamiseks (3) ja õhusaastet käsitlevas temaatilises strateegias, (4) mis võeti vastu 2005. aastal.

| (4) | Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (International Maritime Organisation, IMO) võttis seoses laevade põhjustatud merereostuse vältimist käsitleva rahvusvahelise konventsiooni (MARPOL 73/78) läbivaatamisega oktoobris 2008 vastu nõuded ning neid rakendatakse alates 1. jaanuarist 2015 laevade puhul, mis sõidavad heitkoguste kontrolli piirkondades, mis on määratletud direktiivi 1999/32/EÜ artikli 2 punktis 3e. |
| --- | --- |

(4)

Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (International Maritime Organisation, IMO) võttis seoses laevade põhjustatud merereostuse vältimist käsitleva rahvusvahelise konventsiooni (MARPOL 73/78) läbivaatamisega oktoobris 2008 vastu nõuded ning neid rakendatakse alates 1. jaanuarist 2015 laevade puhul, mis sõidavad heitkoguste kontrolli piirkondades, mis on määratletud direktiivi 1999/32/EÜ artikli 2 punktis 3e.

| (5) | Komisjon peab kõnealuse olukorraga seotud turvariske arvestades vajalikuks anda liikmesriikide jaoks välja asjakohased suunised, et tagada ohutuse kõrge tase ja tõhusalt ära hoida laevade põhjustatud reostus direktiivi rakendamisel kogu ühenduses. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon peab kõnealuse olukorraga seotud turvariske arvestades vajalikuks anda liikmesriikide jaoks välja asjakohased suunised, et tagada ohutuse kõrge tase ja tõhusalt ära hoida laevade põhjustatud reostus direktiivi rakendamisel kogu ühenduses.

| (6) | Alates 1. jaanuarist 2010 tuleb laevadel, millel meresõidu ajal kasutatakse raskeid kütteõlisid, minna üle sellistele kergematele laevakütustele nagu laevadiiselkütus või meretranspordis kasutatav gaasiõli, kui nad on ühenduse sadama kai ääres, kuna piisavalt vähese väävlisisaldusega raske kütteõli ei ole üldiselt kättesaadav. |
| --- | --- |

(6)

Alates 1. jaanuarist 2010 tuleb laevadel, millel meresõidu ajal kasutatakse raskeid kütteõlisid, minna üle sellistele kergematele laevakütustele nagu laevadiiselkütus või meretranspordis kasutatav gaasiõli, kui nad on ühenduse sadama kai ääres, kuna piisavalt vähese väävlisisaldusega raske kütteõli ei ole üldiselt kättesaadav.

| (7) | Laevadiiselkütuse või meretranspordiks ettenähtud gaasiõli kasutamine võib tekitada töökorralduslikke probleeme ja turvariske laevade puhul, mis ei ole projekteeritud kasutama selliseid kütuseid või mida ei ole selleks tehniliselt kohandatud. Komisjon on hinnanud kütuste vahetamisega seotud riske ja jõudnud järeldusele, et peamine turvarisk on seotud kütuste kasutamisega laevade küttekateldes, mida ei ole nõutava kütuse kasutamise seisukohast veel hinnatud ja sertifitseeritud. Katelde kütmiseks saab kasutada nii rasket kütteõli kui ka destillaatkütuseid, kuid risk on seotud sellega, et laevadiiselkütus ja gaasiõlid on vähem viskoossed ja lenduvamad ning kütusesüsteemi kuumutamist, mida on vaja raske kütteõli puhul, ei ole vaja destillaatkütuste puhul. Raske on täpselt hinnata, kui palju on selliseid laevu ja kui tõenäolised on sellised juhtumid. |
| --- | --- |

(7)

Laevadiiselkütuse või meretranspordiks ettenähtud gaasiõli kasutamine võib tekitada töökorralduslikke probleeme ja turvariske laevade puhul, mis ei ole projekteeritud kasutama selliseid kütuseid või mida ei ole selleks tehniliselt kohandatud. Komisjon on hinnanud kütuste vahetamisega seotud riske ja jõudnud järeldusele, et peamine turvarisk on seotud kütuste kasutamisega laevade küttekateldes, mida ei ole nõutava kütuse kasutamise seisukohast veel hinnatud ja sertifitseeritud. Katelde kütmiseks saab kasutada nii rasket kütteõli kui ka destillaatkütuseid, kuid risk on seotud sellega, et laevadiiselkütus ja gaasiõlid on vähem viskoossed ja lenduvamad ning kütusesüsteemi kuumutamist, mida on vaja raske kütteõli puhul, ei ole vaja destillaatkütuste puhul. Raske on täpselt hinnata, kui palju on selliseid laevu ja kui tõenäolised on sellised juhtumid.

| (8) | Direktiiviga 1999/32/EÜ oli laevandussektorile ette nähtud piisavalt aega tehniliste kohanduste tegemiseks, et laevadel saaks ühenduse sadamates viibimise ajal kasutada 0,1-massiprotsendilise väävlisisaldusega kütuseid. Riskide vähendamiseks on olemas tehnilised lahendused. Praegu on aga veel laevu, mida ei ole vajalikult muudetud, ning väga vähesed laevad on läbinud nõutava kontrolli ja saanud vajaliku tunnistuse. |
| --- | --- |

(8)

Direktiiviga 1999/32/EÜ oli laevandussektorile ette nähtud piisavalt aega tehniliste kohanduste tegemiseks, et laevadel saaks ühenduse sadamates viibimise ajal kasutada 0,1-massiprotsendilise väävlisisaldusega kütuseid. Riskide vähendamiseks on olemas tehnilised lahendused. Praegu on aga veel laevu, mida ei ole vajalikult muudetud, ning väga vähesed laevad on läbinud nõutava kontrolli ja saanud vajaliku tunnistuse.

| (9) | Kai ääres seisva laeva kütuse vahetamise võimalike tagajärgede leevendamiseks on tehnilised lahendused. Laevandussektori piiratud nõudlus on aeglustanud vajalike tehniliste lahenduste väljaarendamist, seetõttu on tekkinud mahajäämus kontrollimisel ja sertifitseerimisel. |
| --- | --- |

(9)

Kai ääres seisva laeva kütuse vahetamise võimalike tagajärgede leevendamiseks on tehnilised lahendused. Laevandussektori piiratud nõudlus on aeglustanud vajalike tehniliste lahenduste väljaarendamist, seetõttu on tekkinud mahajäämus kontrollimisel ja sertifitseerimisel.

| (10) | Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt ei tohiks tehniliselt seni veel kohandamata laevade puhul kogu protsessi lõpuleviimiseks kuluda üle kaheksa kuu. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt ei tohiks tehniliselt seni veel kohandamata laevade puhul kogu protsessi lõpuleviimiseks kuluda üle kaheksa kuu.

| (11) | Katelde ja mootorite tootjad peaksid töötama välja tehnilised soovitused ja menetlused osutatud lahenduste kasutussevõtuks moderniseerimisega, samas kui reederid peaksid välja töötama ja rakendama asjakohased tööeeskirjad ja ette nägema töötajate vajaliku koolituse, |
| --- | --- |

(11)

Katelde ja mootorite tootjad peaksid töötama välja tehnilised soovitused ja menetlused osutatud lahenduste kasutussevõtuks moderniseerimisega, samas kui reederid peaksid välja töötama ja rakendama asjakohased tööeeskirjad ja ette nägema töötajate vajaliku koolituse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

| 1. | Liikmesriigid peaksid oma jõustamismeetmetega seoses nõudma laevadelt, millel ei täideta nõuet, et kai ääres seismisel kasutataks kütust, mille väävlisisaldus on kuni 0,1 %, üksikasjalikke tõendeid selle kohta, milliseid meetmeid võetakse kõnealustel laevadel nõuete täitmiseks. Meetmed peaksid hõlmama lepingut valmistajaga ja kinnitatud moderniseerimiskava, mille peaks heaks kiitma laeva klassifitseerimisühing või liikmesriigi lipu all sõitvate laevade puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 391/2009 (5) kohaselt tunnustatud organisatsioon. Moderniseerimiskavas peaks olema selgelt esitatud kohandamis- ja sertifitseerimisprotsessi lõppkuupäev. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid peaksid oma jõustamismeetmetega seoses nõudma laevadelt, millel ei täideta nõuet, et kai ääres seismisel kasutataks kütust, mille väävlisisaldus on kuni 0,1 %, üksikasjalikke tõendeid selle kohta, milliseid meetmeid võetakse kõnealustel laevadel nõuete täitmiseks. Meetmed peaksid hõlmama lepingut valmistajaga ja kinnitatud moderniseerimiskava, mille peaks heaks kiitma laeva klassifitseerimisühing või liikmesriigi lipu all sõitvate laevade puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 391/2009 (5) kohaselt tunnustatud organisatsioon. Moderniseerimiskavas peaks olema selgelt esitatud kohandamis- ja sertifitseerimisprotsessi lõppkuupäev.

| 2. | Liikmesriike innustatakse võtma kinnitatud moderniseerimiskava olemasolu arvesse nõudeid täitmata jätvate laevade jaoks karistuse astme määramisel. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriike innustatakse võtma kinnitatud moderniseerimiskava olemasolu arvesse nõudeid täitmata jätvate laevade jaoks karistuse astme määramisel.

| 3. | Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed reederite, käitajate ja ujuvkoosseisu teavitamiseks turvariskist, mis on seotud kütuse vahetamisega, kui laeva kütusesüsteemi ei ole eelnevalt selleks kohandatud, ja koolitamise vajadusest. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed reederite, käitajate ja ujuvkoosseisu teavitamiseks turvariskist, mis on seotud kütuse vahetamisega, kui laeva kütusesüsteemi ei ole eelnevalt selleks kohandatud, ja koolitamise vajadusest.

Brüssel, 21. detsember 2009

Komisjoni nimel

asepresident

Antonio TAJANI

---

(1)  EÜT L 121, 11.5.1999, lk 13.

1

(2)  KOM(2008) 403.

2

(3)  KOM(2002) 595.

3

(4)  KOM(2005) 446.

4

(5)  ELT L 131, 28.5.2009, lk 11.

5

---

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/75 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/75

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS,

14. detsember 2009,

millega muudetakse suunist EKP/2006/16 raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistiku kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis

(EKP/2009/28)

(2009/1021/EL)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 12.1, 14.3 ja 26.4,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) üldnõukogu kaasabi kooskõlas EKPSi põhikirja artikli 47.2 teise ja kolmanda taandega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga 2. juuli 2009. aasta otsusega EKP/2009/16 tagatud võlakirjade ostu kava rakendamise kohta (1) on kehtestatud ostukava tagatud võlakirjade ostmiseks. Selle ostukava rakendamiseks tuleb raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistikku täiendavalt muuta. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga 2. juuli 2009. aasta otsusega EKP/2009/16 tagatud võlakirjade ostu kava rakendamise kohta (1) on kehtestatud ostukava tagatud võlakirjade ostmiseks. Selle ostukava rakendamiseks tuleb raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistikku täiendavalt muuta.

| (2) | On vaja täpsustada, et riigi keskpanga poolt enne eurosüsteemiga ühinemist algatatud rahapoliitika toimingutest tulenevad kohustused tuleb kirjendada kirje „Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele” all. |
| --- | --- |

(2)

On vaja täpsustada, et riigi keskpanga poolt enne eurosüsteemiga ühinemist algatatud rahapoliitika toimingutest tulenevad kohustused tuleb kirjendada kirje „Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele” all.

| (3) | Tuleb määratleda eurosüsteemi krediiditehingute kontekstis eurosüsteemi vastaspoolte kohustuste mittetäitmisest tulenevate tasumata nõuete ning nendega seotud varade raamatupidamiskäsitlus ning samuti nendest tehingutest tulenevate vastaspoole riskide katteks tehtud eraldiste raamatupidamiskäsitlus. |
| --- | --- |

(3)

Tuleb määratleda eurosüsteemi krediiditehingute kontekstis eurosüsteemi vastaspoolte kohustuste mittetäitmisest tulenevate tasumata nõuete ning nendega seotud varade raamatupidamiskäsitlus ning samuti nendest tehingutest tulenevate vastaspoole riskide katteks tehtud eraldiste raamatupidamiskäsitlus.

| (4) | Lisaks on 10. novembri 2006. aasta suunises EKP/2006/16 raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistiku kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis (2) vaja teha mõned tehnilised muudatused. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks on 10. novembri 2006. aasta suunises EKP/2006/16 raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistiku kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis (2) vaja teha mõned tehnilised muudatused.

| (5) | Suunist EKP/2006/16 tuleb vastavat muuta, |
| --- | --- |

(5)

Suunist EKP/2006/16 tuleb vastavat muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Muudatused

Suunist EKP/2006/16 muudetakse järgmiselt:

| 1. | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kulla puhul ei eristata hinna ja valuuta ümberhindluse erinevusi, vaid arvestatakse ühte kulla ümberhindluse erinevust kindlaksmääratud kullaühiku eurohinna alusel, mis on tuletatud euro ja USA dollari vahetuskursist ümberhindluspäeval. Ümberhindamine toimub valuutavahetuse puhul valuutapõhiselt hõlmates bilansilisi ja bilansiväliseid tehinguid ning väärtpaberite puhul koodipõhiselt st sama ISIN-koodi/liigi alusel, välja arvatud nende väärtpaberite puhul, mis on kajastatud kirjete „Muud finantsvarad” või „Mitmesugused muud varad” all või rahapoliitika eesmärgil hoitavate väärtpaberite puhul, mida käsitletakse eraldi positsioonidena.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kulla puhul ei eristata hinna ja valuuta ümberhindluse erinevusi, vaid arvestatakse ühte kulla ümberhindluse erinevust kindlaksmääratud kullaühiku eurohinna alusel, mis on tuletatud euro ja USA dollari vahetuskursist ümberhindluspäeval. Ümberhindamine toimub valuutavahetuse puhul valuutapõhiselt hõlmates bilansilisi ja bilansiväliseid tehinguid ning väärtpaberite puhul koodipõhiselt st sama ISIN-koodi/liigi alusel, välja arvatud nende väärtpaberite puhul, mis on kajastatud kirjete „Muud finantsvarad” või „Mitmesugused muud varad” all või rahapoliitika eesmärgil hoitavate väärtpaberite puhul, mida käsitletakse eraldi positsioonidena.”;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, loetakse eraldi positsioonideks, hinnatakse amortisatsioonikulude põhjal ja nende suhtes kohaldatakse väärtuse langusest tulenevat kulu. Sama käsitlust kohaldatakse mittekaubeldavate väärtpaberite puhul. Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, võib müüa enne nende tähtaja lõppu:






  i) | kui müüdavat kogust ei peeta oluliseks võrreldes tähtaja lõpuni hoitavate väärtpaberite portfelli kogumahuga või |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, loetakse eraldi positsioonideks, hinnatakse amortisatsioonikulude põhjal ja nende suhtes kohaldatakse väärtuse langusest tulenevat kulu. Sama käsitlust kohaldatakse mittekaubeldavate väärtpaberite puhul. Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, võib müüa enne nende tähtaja lõppu:

i)

kui müüdavat kogust ei peeta oluliseks võrreldes tähtaja lõpuni hoitavate väärtpaberite portfelli kogumahuga või

| ii) | kui need väärtpaberid müüakse tähtpäeva kuul või |
| --- | --- |

ii)

kui need väärtpaberid müüakse tähtpäeva kuul või

| iii) | erandlikus olukorras, nagu näiteks emitendi krediidivõime olulise halvenemise korral, või tulenevalt EKP nõukogu sellekohasest rahapoliitikaotsusest.” |
| --- | --- |

iii)

erandlikus olukorras, nagu näiteks emitendi krediidivõime olulise halvenemise korral, või tulenevalt EKP nõukogu sellekohasest rahapoliitikaotsusest.”

| 2. | Artikli 11 lõikes 1 lisatakse järgmine punkt:






  „f) | aasta lõpul väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse kasumiaruandes ning seda ei kanta järgmistel aastatel tagasi, välja arvatud juhul, kui väärtuse langus kahaneb ning selle kahanemise saab seostada tuvastatava sündmusega, mis toimus pärast väärtuse languse esmast kirjendamist.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 11 lõikes 1 lisatakse järgmine punkt:

„f)

aasta lõpul väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse kasumiaruandes ning seda ei kanta järgmistel aastatel tagasi, välja arvatud juhul, kui väärtuse langus kahaneb ning selle kahanemise saab seostada tuvastatava sündmusega, mis toimus pärast väärtuse languse esmast kirjendamist.”

| 3. | Suunise EKP/2006/16 II, IV ja IX lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise lisaga. |
| --- | --- |

3.

Suunise EKP/2006/16 II, IV ja IX lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise lisaga.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev suunis jõustub 31. detsembril 2009.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolevat suunist kohaldatakse kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 14. detsember 2009

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ELT L 175, 4.7.2009, lk 18.

1

(2)  ELT L 348, 11.12.2006, lk 1.

2

---

LISA

Suunise EKP/2006/16 II, IV ja IX lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | II lisa muudetakse järgmiselt.
  Lisatakse järgmine mõiste:
  „Tagatise omandamine: toiming, millega võetakse keskpanga poolt tagatiseks saadud väärtpaberite, laenude või mis tahes vara omandiõigus alusnõude täitmise pööramise vahendina.” |
| --- | --- |

1.

II lisa muudetakse järgmiselt.

Lisatakse järgmine mõiste:

„Tagatise omandamine: toiming, millega võetakse keskpanga poolt tagatiseks saadud väärtpaberite, laenude või mis tahes vara omandiõigus alusnõude täitmise pööramise vahendina.”

| 2. | IV lisa tabeleid muudetakse järgmiselt:
  „VARAD










  Bilansikirje (2) | Bilansikirjete sisu liigitus | Hindamispõhimõte | Reguleerimisala (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Kuld ja nõuded kullas | Füüsiline kuld (st kangid, mündid, tahvlid, tükid) hoiul või „teel”. Mittefüüsiline kuld, näiteks kulla jooksevkontode (kollektiivkontode) jääk, tähtajalised hoiused ja nõuded kulla saamiseks, mis tulenevad järgmistest tehingutest: i) kullasisalduse muutmine ja ii) kulla vahetustehingud asukoha või puhtuse alusel, kui väljaandmise ja laekumise vahe on üle ühe pangapäeva | Turuväärtus | Kohustuslik |
| 2 | 2 | Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu | Välisvaluutas vääringustatud nõuded väljaspool euroala asuvate tehingupoolte vastu, sh rahvusvahelised ja riigiülesed asutused ning keskpangad väljaspool euroala | | |
| 2.1 | 2.1 | Laekumised Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (International Monetary Fund, IMF) | a) | Laenuõigused reservkvoodi piires (neto)
  Riigi kvoot miinus IMFi valduses olevad saldod eurodes. IMFi konto nr 2 (eurokonto halduskulude jaoks) võib kaasata sellesse positsiooni või kirje „Eurodes vääringustatud võlad euroalavälistele residentidele” alla |

2.

IV lisa tabeleid muudetakse järgmiselt:

„VARAD

Bilansikirje (2)

Bilansikirjete sisu liigitus

Hindamispõhimõte

Reguleerimisala (3)

1

1

Kuld ja nõuded kullas

Füüsiline kuld (st kangid, mündid, tahvlid, tükid) hoiul või „teel”. Mittefüüsiline kuld, näiteks kulla jooksevkontode (kollektiivkontode) jääk, tähtajalised hoiused ja nõuded kulla saamiseks, mis tulenevad järgmistest tehingutest: i) kullasisalduse muutmine ja ii) kulla vahetustehingud asukoha või puhtuse alusel, kui väljaandmise ja laekumise vahe on üle ühe pangapäeva

Turuväärtus

Kohustuslik

2

2

Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu

Välisvaluutas vääringustatud nõuded väljaspool euroala asuvate tehingupoolte vastu, sh rahvusvahelised ja riigiülesed asutused ning keskpangad väljaspool euroala

2.1

2.1

Laekumised Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (International Monetary Fund, IMF)

a)

Riigi kvoot miinus IMFi valduses olevad saldod eurodes. IMFi konto nr 2 (eurokonto halduskulude jaoks) võib kaasata sellesse positsiooni või kirje „Eurodes vääringustatud võlad euroalavälistele residentidele” alla

| a) | Laenuõigused reservkvoodi piires (neto)
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

| b) | Laenueriõigused (Special drawing rights, SDR)
  Laenueriõiguste seisud (bruto) |
| --- | --- |

b)

Laenueriõiguste seisud (bruto)

| b) | Laenueriõigused
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

| c) | Muud nõuded
  Üldised laenuvõtmise kokkulepped, erilaenukokkulepete kohased laenud, hoiused subsideeritud pikaajalise krediidiliini raames |
| --- | --- |

c)

Üldised laenuvõtmise kokkulepped, erilaenukokkulepete kohased laenud, hoiused subsideeritud pikaajalise krediidiliini raames

| c) | Muud nõuded
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
| --- | --- |

c)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

2.2

2.2

Saldod pankades ja väärtpaberiinvesteeringud, välislaenud ja muud välisvarad

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje „Muud finantsvarad” all
  Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud |
| --- | --- |

a)

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

| b) | Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje „Muud finantsvarad” all
  Euroalaväliste residentide emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid |
| --- | --- |

b)

Euroalaväliste residentide emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid

| b) i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad
  Turuhind ja valuuta turukurss
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

b) i)

Turuhind ja valuuta turukurss

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| b) ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

b) ii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| b) iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

b) iii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| b) iv) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid
  Turuhind ja valuutavahetuse turukurss |
| --- | --- |

b) iv)

Turuhind ja valuutavahetuse turukurss

Kohustuslik

| c) | Välislaenud (hoiused) väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade poolel „Muud finantsvarad” all |
| --- | --- |

c)

| c) | Välislaenud
  Hoiused nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

c)

Hoiused nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

Kohustuslik

| d) | Muud välisvarad
  Euroalavälised pangatähed ja mündid |
| --- | --- |

d)

Euroalavälised pangatähed ja mündid

| d) | Muud välisvarad
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

d)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

Kohustuslik

3

3

Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu

| a) | Investeeringud väärtpaberitesse euroalal, v.a need, mis on kirjendatud varade poolel „Muud finantsvarad” all
  Euroala residentide emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid |
| --- | --- |

a)

Euroala residentide emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid

| a) i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad
  Turuhind ja valuutavahetuse turukurss
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

a) i)

Turuhind ja valuutavahetuse turukurss

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| a) ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

a) ii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| a) iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

a) iii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| a) iv) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid
  Turuhind ja valuutavahetuse turukurss |
| --- | --- |

a) iv)

Turuhind ja valuutavahetuse turukurss

Kohustuslik

| b) | Muud nõuded euroala residentide vastu, v.a need, mis on kirjendatud vara kirje „Muud finantsvarad” all
  Laenud, hoiused, pöördrepotehingud, mitmesugune laenuandmine |
| --- | --- |

b)

Laenud, hoiused, pöördrepotehingud, mitmesugune laenuandmine

| b) | Muud nõuded
  Hoiused ja muu laenuandmine nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

b)

Hoiused ja muu laenuandmine nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

Kohustuslik

4

4

Eurodes vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu

4.1

4.1

Saldod pankades, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje „Muud finantsvarad” all
  Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud. Pöördrepotehingud seoses eurodes vääringustatud väärtpaberite haldamisega |
| --- | --- |

a)

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud. Pöördrepotehingud seoses eurodes vääringustatud väärtpaberite haldamisega

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala
  Nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus

Kohustuslik

| b) | Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje „Muud finantsvarad” all
  Euroalaväliste residentide emiteeritud aktsiainstrumendid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturuväärtpaberid |
| --- | --- |

b)

Euroalaväliste residentide emiteeritud aktsiainstrumendid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturuväärtpaberid

| b) i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

b) i)

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| b) ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks
  Kulude, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

b) ii)

Kulude, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| b) iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

b) iii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| b) iv) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid
  Turuhind |
| --- | --- |

b) iv)

Turuhind

Kohustuslik

| c) | Laenud väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje „Muud finantsvarad” all |
| --- | --- |

c)

| c) | Laenud väljaspool euroala
  Hoiused nimiväärtuses |
| --- | --- |

c)

Hoiused nimiväärtuses

Kohustuslik

| d) | Euroalaväliste üksuste poolt emiteeritud väärtpaberid, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje „Muud finantsvarad” all
  Riigiüleste või rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Euroopa Investeerimispanga, emiteeritud väärtpaberid, olenemata emitentide geograafilisest asukohast |
| --- | --- |

d)

Riigiüleste või rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Euroopa Investeerimispanga, emiteeritud väärtpaberid, olenemata emitentide geograafilisest asukohast

| d) i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad
  Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

d) i)

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| d) ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

d) ii)

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| b) iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

b) iii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

4.2

4.2

ERM II laenuvõimalusest tulenevad nõuded

Laenuandmine vastavalt ERM II tingimustele

Nimiväärtus

Kohustuslik

5

5

Eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele seoses rahapoliitika toimingutega

Kirjed 5.1–5.5: tehingud kooskõlas vastavate rahapoliitika instrumentidega, mis on kirjeldatud 31. augusti 2000. aasta suunise EKP/2000/7 eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta lisas I (4)

5.1

5.1

Põhilised refinantseerimistehingud

Regulaarsed iganädalased likviidsust andvad ja üldjuhul ühenädalase tähtajaga pöördtehingud

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

5.2

5.2

Pikemaajalised refinantseerimistehingud

Regulaarsed igakuised likviidsust andvad ja üldjuhul kolmekuulise tähtajaga pöördtehingud

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

5.3

5.3

Tasanduse pöördtehingud

Pöördtehingud, mida tehakse tasandamise vajaduse korral

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

5.4

5.4

Struktuursed pöördtehingud

Pöördtehingud, mis korrigeerivad eurosüsteemi struktuurset positsiooni finantssektori suhtes

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

5.5

5.5

Laenamise püsivõimalus

Kindlaksmääratud intressiga üleöö likviidsuslaenud kõlbliku tagatise vastu (püsivõimalus)

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

5.6

5.6

Lisatagatise nõuetega seotud laenud

Krediidiasutustele antav täiendav laen, mis tuleneb alusvarade väärtuse tõusust seoses kõnealustele krediidiasutustele antud muu laenuga

Nimiväärtus või kulu

Kohustuslik

6

6

Eurodes vääringustatud muud nõuded euroala krediidiasutuste vastu

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud seoses väärtpaberiportfellide haldusega; varade kirje „Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid”, sh tehingud, mis tulenevad euroala varasemate valuutareservide ümberkujundamisest ja muud nõuded. Korrespondentkontod välismaistes euroala krediidiasutustes. Muud nõuded ja tehingud, mis ei ole seotud eurosüsteemi rahapoliitika toimingutega. Nõuded, mis tulenevad RKP algatatud rahapoliitika toimingutest enne eurosüsteemiga ühinemist

Nimiväärtus või kulu

Kohustuslik

7

7

Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid

7.1

7.1

Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid

Euroalal emiteeritud väärtpaberid, mida hoitakse rahapoliitika eesmärgil. Tasanduseks ostetud EKP võlakirjad

| i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad
  Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

i)

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

ii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

iii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

7.2

7.2

Muud väärtpaberid

Väärtpaberid, v.a varade kirje 7.1 „Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid” ning varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all; eurodes vääringustatud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid vahetus valduses sealhulgas valitsussektori väärtpaberid EMU-eelsest ajast. Aktsiainstrumendid

| i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad
  Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

i)

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

ii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

iii)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| iv) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid
  Turuhind |
| --- | --- |

iv)

Turuhind

Kohustuslik

8

8

Eurodes vääringustatud valitsussektori võlakirjad

EMU-eelsed nõuded valitsussektori vastu (mittekaubeldavad väärtpaberid, laenud)

Hoiused/laenud nimiväärtusega, mittekaubeldavad väärtpaberid soetusmaksumuses

Kohustuslik

—

9

Eurosüsteemisisesed nõuded (+)

—

9.1

Kapitaliosalus EKPs (+)

Ainult RKP bilansikirje

Igas RKP osa EKP kapitalis vastavalt asutamislepingule ja osale kapitali märkimise aluses põhikirja artikli 49.2 kohaselt

Kulu

Kohustuslik

—

9.2

Välisvaluutareservide üleandmisega samaväärsed nõuded (+)

Ainult RKP bilansikirje

Eurodes vääringustatud nõuded EKP vastu seoses välisvaluutareservide algse ja täiendava üleandmisega asutamislepingu sätete alusel

Nimiväärtus

Kohustuslik

—

9.3

EKP võlakirjade emiteerimist tagavate lihtvekslitega seotud nõuded (+)

Ainult EKP bilansikirje.

RKPde emiteeritud lihtvekslid, mis tulenevad edasiantavast (back-to-back) lepingust seoses EKP võlakirjadega

Nimiväärtus

Kohustuslik

—

9.4

Netonõuded seoses euro pangatähtede jaotamisega eurosüsteemis (+) (1)

RKPde jaoks: pangatähtede jaotamise aluse kohaldamisega seotud netonõue st sealhulgas EKP pangatähtede emissiooniga seotud eurosüsteemisisesed seisud, hüvitissumma ja selle vastaskirje vastavalt otsusele EKP/2001/16 osalevate liikmesriikide RKPde majandusaasta 2002 emissioonitulu jaotamise kohta.

EKP jaoks: EKP pangatähtede emissiooniga seotud nõuded vastavalt otsusele EKP/2001/15

Nimiväärtus

Kohustuslik

—

9.5

Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto) (+)

Järgmiste allkirjete netoseisud:

| a) | netonõuded, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma – vt ka kohustuste kirjet „Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto)” |
| --- | --- |

a)

netonõuded, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma – vt ka kohustuste kirjet „Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto)”

| a) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus

Kohustuslik

| b) | kogutava ja ümberjaotatava emissioonitulu vahest tulenev nõue. See on asjakohane ainult seoses ajavahemikuga alates emissioonitulu kirjendamisest aastalõpu menetluste käigus kuni arvelduseni iga aasta jaanuaris |
| --- | --- |

b)

kogutava ja ümberjaotatava emissioonitulu vahest tulenev nõue. See on asjakohane ainult seoses ajavahemikuga alates emissioonitulu kirjendamisest aastalõpu menetluste käigus kuni arvelduseni iga aasta jaanuaris

| b) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus

Kohustuslik

| c) | muud võimalikud eurosüsteemisisesed eurodes vääringustatud nõuded, sealhulgas EKP euro pangatähtedelt laekunud kasumi vahepealne jaotamine RKPdele (1) |
| --- | --- |

c)

muud võimalikud eurosüsteemisisesed eurodes vääringustatud nõuded, sealhulgas EKP euro pangatähtedelt laekunud kasumi vahepealne jaotamine RKPdele (1)

| c) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

c)

Nimiväärtus

Kohustuslik

9

10

Lõpetamata arveldused

Arvelduskontode saldod (nõuded), arveldamine, sealhulgas kogumisel olevad tšekid

Nimiväärtus

Kohustuslik

9

11

Muud varad

9

11.1

Euroala mündid

Euro mündid, kui RKP ei ole seaduslik emitent

Nimiväärtus

Kohustuslik

9

11.2

Materiaalne ja immateriaalne põhivara

Maa ja ehitised, mööbel ja sisseseade (sealhulgas arvutiseadmed), tarkvara

Kulud miinus amortisatsioon

Amortisatsiooninormid:

| — | arvutid ja seonduv riist-/tarkvara ja mootorsõidukid:
  4 aastat |
| --- | --- |

—

arvutid ja seonduv riist-/tarkvara ja mootorsõidukid:

4 aastat

| — | hoone sisseseade, mööbel ja seadmestik:
  10 aastat |
| --- | --- |

—

hoone sisseseade, mööbel ja seadmestik:

10 aastat

| — | hoone ja kapitaliseeritud remondikulud:
  25 aastat |
| --- | --- |

—

hoone ja kapitaliseeritud remondikulud:

25 aastat

Kulude kapitaliseerimine: piirmäärani (ilma käibemaksuta alla 10 000 eurot: ei kapitaliseerita)

Soovituslik

9

11.3

Muud finantsvarad

| — | Kapitaliosalused ja investeeringud tütarettevõtetesse; strateegilistel/poliitilistel kaalutlustel hoitavad aktsiad |
| --- | --- |

—

Kapitaliosalused ja investeeringud tütarettevõtetesse; strateegilistel/poliitilistel kaalutlustel hoitavad aktsiad

| — | Sihtotstarbelise portfellina hoitavad väärtpaberid, sh aktsiad, ja muud finantsinstrumendid ja positsioonid (näiteks tähtajalised hoiused ja arvelduskontod) |
| --- | --- |

—

Sihtotstarbelise portfellina hoitavad väärtpaberid, sh aktsiad, ja muud finantsinstrumendid ja positsioonid (näiteks tähtajalised hoiused ja arvelduskontod)

| — | Pöördrepotehingud krediidiasutustega seoses väärtpaberiportfellide haldusega selle kirje all |
| --- | --- |

—

Pöördrepotehingud krediidiasutustega seoses väärtpaberiportfellide haldusega selle kirje all

| a) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid
  Turuväärtus |
| --- | --- |

a)

Turuväärtus

Soovituslik

| b) | Kapitaliosalused ja mittelikviidsed aktsiaosalused ning mis tahes muud püsiinvesteeringuna hoitavad aktsiainstrumendid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust |
| --- | --- |

b)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Soovituslik

| c) | Investeeringud tütarettevõtetesse või olulised osalused
  Puhasväärtus |
| --- | --- |

c)

Puhasväärtus

Soovituslik

| d) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad
  Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

d)

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Soovituslik

| e) | Kaubeldavad väärtpaberid, mida hoitakse tähtaja lõpuni või püsiinvesteeringuna
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

e)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Soovituslik

| f) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

f)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Soovituslik

| g) | Saldod pankades ja laenud
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud välisvaluuta turuhinna alusel, kui saldod või hoiused on vääringustatud välisvaluutas |
| --- | --- |

g)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud välisvaluuta turuhinna alusel, kui saldod või hoiused on vääringustatud välisvaluutas

Soovituslik

9

11.4

Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused

Välisvaluuta tähtpäevatehingute, valuutavahetustehingute, intressimäära vahetustehingute, intressimäära tähtpäevatehingute, väärtpaberite tähtpäevatehingute, välisvaluuta hetketehingute hindamise tulemused kauplemispäevast arvelduspäevani

Tähtpäevatehingu ja hetketehingu vaheline netopositsioon välisvaluuta turukursiga

Kohustuslik

9

11.5

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

Aruandeperioodile omistatav tulu, mis ei laeku aruandeperioodil. Ettemakstud kulud ja makstud kogunenud intress (s.o väärtpaberiga ostetud kogunenud intress)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

9

11.6

Mitmesugused muud varad

Ettemaksed, laenud, muud vähemtähtsad kirjed. Ümberhindluse vahekontod (ainult bilansikirje aasta jooksul: realiseerimata kahjum ümberhindluspäevadel aasta jooksul, mis ei ole kaetud vastavate ümberhindluskontodega kohustuste kirjel „Ümberhindluskontod”). Usalduslaenud. Klientide kullahoiustega seotud investeeringud. Mündid euroala riikide vääringutes. Jooksvad kulud (akumuleeritud netokahjum), eelnenud aasta kahjum enne katmist. Pensioni netovara

Nimiväärtus või kulu

Soovituslik

Ümberhindluse vahekontod

Ümberhindlusvahe keskmise kulu ja turuväärtuse vahel, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Ümberhindluse vahekontod: kohustuslik

Klientide kullahoiustega seotud investeeringud

Turuväärtus

Klientide kullaga seotud investeeringud: kohustuslik

Eurosüsteemi vastaspoolte kohustuste mittetäitmisest tulenevad tasumata nõuded eurosüsteemi krediiditehingute kontekstis

Tasumata nõuded (kohustuste mittetäitmisest)

Nimi/realiseerimisväärtus (enne/pärast kahjumi arveldamist)

Tasumata nõuded (kohustuste mittetäitmisest): kohustuslik

Kolmandate osapooltega seotud varad või nõuded, mis on tagatisena omandatud ja/või saadud kohustusi mittetäitvate eurosüsteemi vastaspoolte poolt antud tagatise realiseerimise raames

Varad või nõuded (kohustuste mittetäitmisest)

Kulu (konverteeritud saamise aja valuuta turukursiga, kui finantsvarad on vääringustatud välisvaluutas)

Varad või nõuded (kohustuste mittetäitmisest): kohustuslik

—

12

Aruandeaasta kahjum

Nimiväärtus

Kohustuslik

„KOHUSTUSED

| Bilansikirje (6) | Bilansikirjete sisu liigitus | Hindamispõhimõte | Reguleerimisala (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Ringluses olevad pangatähed
   (5) | a) | Euro pangatähed pluss/miinus pangatähtede jaotamise aluse kohaldamisega seotud kohandamiste summa vastavalt suunisele EKP/2001/15 ja otsusele EKP/2001/16 |

Bilansikirje (6)

Bilansikirjete sisu liigitus

Hindamispõhimõte

Reguleerimisala (7)

1

1

Ringluses olevad pangatähed
   (5)

a)

Euro pangatähed pluss/miinus pangatähtede jaotamise aluse kohaldamisega seotud kohandamiste summa vastavalt suunisele EKP/2001/15 ja otsusele EKP/2001/16

| a) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus

Kohustuslik

| b) | Euroala siseriiklikus vääringus vääringustatud pangatähed sularahavahetuse aastal |
| --- | --- |

b)

Euroala siseriiklikus vääringus vääringustatud pangatähed sularahavahetuse aastal

| b) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus

Kohustuslik

2

2

Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele

Punktid 2.1, 2.2, 2.3 ja 2.5: eurodes hoiused vastavalt kirjeldusele suunise EKP/2000/7 I lisas

2.1

2.1

Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks)

Vastavalt põhikirjale kohustusliku reservi nõudega hõlmatud finantseerimisasutuste nimekirja kuuluvate krediidiasutuste eurokontod. Käesolev kirje sisaldab peamiselt kontosid, mida kasutatakse kohustusliku reservi hoidmiseks

Nimiväärtus

Kohustuslik

2.2

2.2

Hoiustamise püsivoimalus

Kindlaksmääratud intressiga üleööhoiused (püsivõimalus)

Nimiväärtus

Kohustuslik

2.3

2.3

Tähtajalised hoiused

Tasandustehing seoses vahendite koondamisega likviidsuse vähendamiseks

Nimiväärtus

Kohustuslik

2.4

2.4

Tasanduse pöördtehingud

Rahapoliitikaga seotud tehingud likviidsuse vähendamiseks

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

2.5

2.5

Lisatagatise nõuetega seotud hoiused

Krediidiasutuste hoiused, mis tulenevad varade väärtuse langemisest seoses kõnealustele krediidiasutustele antud laenudega.

Nimiväärtus

Kohustuslik

3

3

Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele

Repotehingud seoses samaaegsete pöördrepotehingutega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel „Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid”. Muud tehingud, mis ei ole seotud eurosüsteemi rahapoliitika toimingutega. Ei sisalda krediidiasutuste arvelduskontosid. Kohustused/hoiused, mis tulenevad RKP algatatud rahapoliitika toimingutest enne eurosüsteemiga ühinemist.

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

4

4

Emiteeritud võlakirjad

Üksnes EKP bilansikirje - RKPde puhul ülemineku bilansikirje.

Võlakirjad vastavalt kirjeldusele suunise EKP/2000/7 I lisas. Nullkupongiga väärtpaber, mis on emiteeritud likviidsuse vähendamise eesmärgil

Nimiväärtus

Kohustuslik

5

5

Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele

5.1

5.1

Valitsussektor

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudmisel väljamakstavad hoiused

Nimiväärtus

Kohustuslik

5.2

5.2

Muud kohustused

Personali, firmade ja klientide, sealhulgas kohustuslikust reservist vabastatud finantsasutuste jooksvad arved – vt kohustuste kirje 2.1 jne, arvelduskontod; samuti tähtajalised hoiused, nõudmiseni hoiused

Nimiväärtus

Kohustuslik

6

6

Eurodes vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudmiseni hoiused, sealhulgas makse eesmärgiga kontod ja reservihalduskontod, mis kuuluvad teistele pankadele, keskpankadele, rahvusvahelistele/riigiülestele asutustele, sealhulgas Euroopa Komisjonile; samuti teiste hoiustajate arvelduskontod. Repotehingud seoses samaaegsete pöördrepotehingutega eurodes vääringustatud väärtpaberite haldamiseks.

Mitteosalevate RKPde TARGETi kontode saldod

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

7

7

Välisvääringus vääringustatud võlad euroala residentidele

Arvelduskontod, repotehingute võlad; tavaliselt välisvaluuta varasid või kulda kasutavad investeerimistehingud

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

8

8

Välisvääringus vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele

8.1

8.1

Hoiused, saldod ja muud kohustused

Arvelduskontod. Repotehingute, tavaliselt välisvaluuta varasid või kulda kasutavate investeerimistehingute, võlad

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

8.2

8.2

ERM II laenudest tulenevad kohustused

Laenamine vastavalt ERM II tingimustele

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

9

9

Rahvusvahelise Valuutafondi eraldatud laenueriõiguste vastaskirje

SDRides vääringustatud kirje, mis näitab vastavale riigile/RKPle algselt eraldatud SDRide summat

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud turukursi alusel

Kohustuslik

—

10

Eurosüsteemisisesed kohustused (+)

—

10.1

Välisvaluutareservide üleandmisega samaväärsed kohustused (+)

Üksnes EKP bilansikirje, vääringustatud eurodes

Nimiväärtus

Kohustuslik

—

10.2

EKP võlakirjade emiteerimist tagavate lihtvekslitega seotud kohustused (+)

Üksnes RKP bilansikirje

EKP võlakirjadega seotud kompensatsioonilepingust tulenevalt EKP-le emiteeritud lihtvekslid

Nimiväärtus

Kohustuslik

—

10.3

Netokohustused seoses euro pangatähtede jaotamisega eurosüsteemis (+) (5)

Üksnes RKP bilansikirje.

RKPde jaoks: pangatähtede jaotamise aluse kohaldamisega seotud netokohustus, st sealhulgas EKP pangatähtede emissiooniga seotud eurosüsteemisisesed saldod, kompensatsioonisumma ja seda tasakaalustav raamatupidamiskanne vastavalt otsusele EKP/2001/16

Nimiväärtus

Kohustuslik

—

10.4

Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto) (+)

Järgmiste allkirjete netopositsioonid:

| a) | netokohustused, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma – vt ka varade kirjet „Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto)” |
| --- | --- |

a)

netokohustused, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma – vt ka varade kirjet „Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto)”

| a) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus

Kohustuslik

| b) | ühendatava ja ümberjaotatava emissioonitulu vahest tulenev kohustus. Asjakohane üksnes ajavahemikul alates emissioonitulu kirjendamisest aastalõpu menetluste käigus kuni selle arveldamiseni iga aasta jaanuari viimasel tööpäeval |
| --- | --- |

b)

ühendatava ja ümberjaotatava emissioonitulu vahest tulenev kohustus. Asjakohane üksnes ajavahemikul alates emissioonitulu kirjendamisest aastalõpu menetluste käigus kuni selle arveldamiseni iga aasta jaanuari viimasel tööpäeval

| b) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus

Kohustuslik

| c) | muud tekkida võivad eurodes vääringustatud eurosüsteemisisesed kohustused, sealhulgas euro pangatähtedelt laekunud EKP kasumi vahepealne jaotamine riikide RKPdele (5) |
| --- | --- |

c)

muud tekkida võivad eurodes vääringustatud eurosüsteemisisesed kohustused, sealhulgas euro pangatähtedelt laekunud EKP kasumi vahepealne jaotamine riikide RKPdele (5)

| c) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

c)

Nimiväärtus

Kohustuslik

10

11

Arveldused teel

Arvelduskontode saldod (kohustused), sealhulgas žiiroülekanded

Nimiväärtus

Kohustuslik

10

12

Muud kohustused

10

12.1

Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused

Välisvaluuta tähtpäevatehingute, valuutavahetustehingute, intressimäära vahetustehingute, intressimäära tähtpäevalepingute, väärtpaberite tähtpäevatehingute, välisvaluuta hetketehingute hindamise tulemused tehingupäevast arvelduspäevani

Tähtpäevatehingu ja hetketehingu vaheline netopositsioon välisvaluuta turukursiga

Kohustuslik

10

12.2

Viitvõlad ja ettemakstud tulud

Tulevasel perioodil tasumisele kuuluv kulu, mis on seotud aruandeperioodiga. Aruandeperioodil laekunud, kuid tulevase perioodiga seotud tulu

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

10

12.3

Mitmesugused muud varad

Maksude vahekontod. Välisvaluuta krediidi- või tagatiskontod. Repotehingud krediidiasutustega seoses samaaegsete pöördrepotehingutega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel „Muud finantsvarad”. Muud kohustuslikud hoiused peale reservihoiuste. Muud vähemtähtsad kirjed. Jooksvad laekumised (jaotamata netokasum), eelnenud aasta kasum enne jaotamist. Usalduskohustused. Klientide kullahoiused. Ringluses olevad mündid, juhul kui RKP on seaduslik emitent. Ringluses olevad pangatähed, mis on vääringustatud euroala riigi rahaühikutes, mis ei ole enam seaduslikud maksevahendid, kuid on endiselt ringluses pärast sularahavahetuse aastat, kui need ei kajastu kohustuste kirjel „Eraldised”. „Pensionikohustuste netoväärtus”

Nimiväärtus või (tagasiostu) maksumus

Klientide kullahoiused

Turuväärtus

Soovituslik

Klientide kullahoiused: kohustuslik

10

13

Eraldised

| a) | Pensionide, valuutakursi, intressimäära ja kullahinna riski ning krediidiriski ja muude kulude katteks nt oodatud tulevased kulutused, eraldised euroala riigi rahaühikute katteks, mis ei ole enam seaduslikud maksevahendid, kuid on endiselt ringluses pärast sularahavahetuse aastat, kui kõnealused pangatähed ei kajastu kohustuste kirjel „Muud kohustused / Mitmesugused muud kohustused”.
  RKPde sissemaksed Euroopa Keskpanka vastavalt põhikirja artiklile 49.2 konsolideeritakse vastavate summadega, mis on avaldatud varade kirjel 9.1 (+) |
| --- | --- |

a)

Pensionide, valuutakursi, intressimäära ja kullahinna riski ning krediidiriski ja muude kulude katteks nt oodatud tulevased kulutused, eraldised euroala riigi rahaühikute katteks, mis ei ole enam seaduslikud maksevahendid, kuid on endiselt ringluses pärast sularahavahetuse aastat, kui kõnealused pangatähed ei kajastu kohustuste kirjel „Muud kohustused / Mitmesugused muud kohustused”.

RKPde sissemaksed Euroopa Keskpanka vastavalt põhikirja artiklile 49.2 konsolideeritakse vastavate summadega, mis on avaldatud varade kirjel 9.1 (+)

| a) | Kulu/nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Kulu/nimiväärtus

Soovituslik

| b) | Rahapoliitika toimingutest tulenevate vastaspoole riskide katteks |
| --- | --- |

b)

Rahapoliitika toimingutest tulenevate vastaspoole riskide katteks

| b) | Nimiväärtus (proportsionaalselt märgitud kapitali märkimise alusega vastavalt EKP nõukogu aastalõpu hinnangule) |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus (proportsionaalselt märgitud kapitali märkimise alusega vastavalt EKP nõukogu aastalõpu hinnangule)

Kohustuslik

11

14

Ümberhindluskontod

Kulla, eurodes vääringustatud igat liiki väärtpaberite, välisvaluutas vääringustatud igat liiki väärtpaberite ja optsioonide hinnakõikumistega seotud ümberhindluskontod, intressiriski tuletisinstrumentidega seotud turu väärtuse hindamisest tulenevad erinevused; iga valuuta netopositsiooni, sealhulgas vääringute vahetus-/tähtpäevatehingute ja SDRide valuutakursi kõikumistega seotud ümberhindluskontod

RKPde sissemaksed Euroopa Keskpanka vastavalt põhikirja artiklile 49.2 konsolideeritakse vastavate summadega, mis on avaldatud varade kirjel 9.1 (+)

Ümberhindlusvahe keskmise maksumuse ja turuväärtuse vahel, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

12

15

Kapital ja reservid

12

15.1

Kapital

Sissemakstud kapital - EKP kapital konsolideeritakse osalevate RKPde kapitaliosadega

Nimiväärtus

Kohustuslik

12

15.2

Reservid

Kohustuslikud reservid ja muud reservid. Jaotamata kasum

RKPde sissemaksed Euroopa Keskpanka vastavalt põhikirja artiklile 49.2 konsolideeritakse vastavate summadega, mis on avaldatud varade kirjel 9.1 (+)

Nimiväärtus

Kohustuslik

10

16

Aruandeaasta kasum

Nimiväärtus

Kohustuslik

| 3. | IX lisa asendatakse järgmisega:

  „IX LISA

  Keskpanga avaldatud kasumiaruanne
   (9)
   (10)








  (miljonit eurot) |
| --- | --- |
| 31. detsembril ... lõppenud aasta kasumiaruanne | Aruandlus-aasta | Eelmineaasta |
| 1.1. | Intressitulu
   (8) |

3.

IX lisa asendatakse järgmisega:

„IX LISA

Keskpanga avaldatud kasumiaruanne
   (9)
   (10)

(miljonit eurot)

31. detsembril ... lõppenud aasta kasumiaruanne

Aruandlus-aasta

Eelmineaasta

1.1.

| 1.2. | Intressikulu
   (8) |
| --- | --- |

1.2.

| 1. | Puhas intressitulu |
| --- | --- |

1.

Puhas intressitulu

| 2.1. | Realiseeritud kasum/kahjum finantstehingutest |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Finantsvarade ja -positsioonide vähendamine |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kanded eraldistest/eraldistesse valuutakursi, intressimäära ja kulla hinna riski ning krediidiriski katmiseks |
| --- | --- |

2.3.

| 2. | Finantstehingute, vähendamiste ja riskieraldiste puhastulem |
| --- | --- |

2.

Finantstehingute, vähendamiste ja riskieraldiste puhastulem

| 3.1. | Tulu tasudelt ja eraldistelt |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kulu seoses tasude ja eraldistega |
| --- | --- |

3.2.

| 3. | Puhastulu/kulu tasudelt ja eraldistelt |
| --- | --- |

3.

Puhastulu/kulu tasudelt ja eraldistelt

| 4. | Tulu aktsiatelt ja osalustest (8) |
| --- | --- |

4.

Tulu aktsiatelt ja osalustest (8)

| 5. | Ühendatud emissioonitulu netotulem (8) |
| --- | --- |

5.

Ühendatud emissioonitulu netotulem (8)

| 6. | Muu tulu |
| --- | --- |

6.

Muu tulu

Puhastulu kokku

| 7. | Personalikulu (12) |
| --- | --- |

7.

Personalikulu (12)

| 8. | Halduskulud (12) |
| --- | --- |

8.

Halduskulud (12)

| 9. | Materiaalse ja immateriaalse põhivara kulum |
| --- | --- |

9.

Materiaalse ja immateriaalse põhivara kulum

| 10. | Pangatähtede tootmise teenused (13) |
| --- | --- |

10.

Pangatähtede tootmise teenused (13)

| 11. | Muud kulud |
| --- | --- |

11.

Muud kulud

| 12. | Tulumaks ja muud valitsuse kehtestatud maksud tulult |
| --- | --- |

12.

Tulumaks ja muud valitsuse kehtestatud maksud tulult

Aruandeaasta (kahjum)/kasum

---

(1)  Ühtlustamisele kuuluvad kirjed. Vt suunise EKP/2006/16 põhjendus 4.

1

(2)  Esimese veeru numeratsioon viitab V, VI ja VII lisas toodud bilansivormidele (eurosüsteemi raamatupidamise nädala finantsaruanded ja konsolideeritud aastabilanss). Teise veeru numeratsioon viitab VIII lisas toodud bilansivormile (keskpanga aastabilanss). Tähisega „(+)” märgitud kirjed konsolideeritakse eurosüsteemi nädalaaruannetes.

2

(3)  Käesolevas lisas toodud bilansi koostamise ja hindamise põhimõtteid käsitletakse kohustuslikuna EKP aruannete suhtes ja kõigi RKPde aruannetes sisalduvate oluliste varade ja kohustuste suhtes eurosüsteemis, st olulisena eurosüsteemi toimimise seisukohast.

3

(4)  EÜT L 310, 11.12.2000, lk 1.”

4

(5)  Kirjed kuuluvad ühtlustamisele. Vt suunise EKP/2006/16 põhjendus 4.

5

(6)  Esimese veeru numeratsioon viitab V, VI ja VII lisas toodud bilansivormidele (eurosüsteemi raamatupidamise nädala finantsaruanded ja konsolideeritud aastabilanss). Teise veeru numeratsioon viitab VIII lisas toodud bilansivormile (keskpanga aastabilanss). Tähisega „(+)” märgitud kirjed konsolideeritakse eurosüsteemi nädalaaruannetes.

6

(7)  Käesolevas lisas toodud bilansi koostamise ja hindamise põhimõtteid käsitletakse kohustuslikuna EKP aruannete suhtes ja kõigi RKPde aruannetes sisalduvate oluliste varade ja kohustuste suhtes eurosüsteemis, st olulisena eurosüsteemi toimimise seisukohast.”

7

(8)  Kirjed kuuluvad ühtlustamisele. Vt suunise EKP/2006/16 põhjendus 4.

8

(9)  EKP kasumiaruanne on veidi erinevas vormis. Vt 10. novembri 2006. aasta otsuse EKP/2006/17 III lisa.

9

(10)  RKPde poolt avaldatavates aastaaruannetes tuleks harmoneerida teabe avalikustamine ringluses olevate euro pangatähtede, euro pangatähtede eurosüsteemis jaotamisest tulenevate eurosüsteemisiseste nõuete/kohustuste hüvitamise ja emissioonitulu kohta. Ühtlustamisele kuuluvad kirjed on IV, VIII ja IX lisas tähistatud tärniga.

10

(11)  Keskpangad võivad selle asemel avaldada täpsed summad eurodes või muul viisil ümardatud summad.

11

(12)  Sealhulgas arvestatud reservid.

12

(13)  Seda kirjet kasutatakse juhul, kui pangatähtede tootmise teenus ostetakse sisse (keskpankadele pangatähti valmistavate väliste äriühingute teenuste maksumus). Soovitav on kanda nii siseriiklike kui ka euro pangatähtede emiteerimise kulu kulude ja tulude kontole siis, kui selle eest esitatakse arve või see kulu on muul viisil tekkinud.”

13

---