# Europeiska unionens L 311/2009

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2009.311.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 311 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången26 november 2009 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2009.311.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 311

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången26 november 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1134/2009 av den 25 november 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1135/2009 av den 25 november 2009 om införande av särskilda villkor för import av vissa produkter som har sitt ursprung i eller har avsänts från Kina och om upphävande av kommissionens beslut 2008/798/EG (
  1
  ) | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1136/2009 av den 25 november 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1126/2008 om antagande av vissa redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 med avseende på IFRS (International Financial Reporting Standard) 1 (
  1
  ) | 6 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1137/2009 av den 25 november 2009 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Insalata di Lusia [SGB]) | 21 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1138/2009 av den 25 november 2009 om godkännande av större ändringar av produktspecifikationen för en beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Bitto [SUB]) | 23 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 1134/2009 av den 25 november 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1135/2009 av den 25 november 2009 om införande av särskilda villkor för import av vissa produkter som har sitt ursprung i eller har avsänts från Kina och om upphävande av kommissionens beslut 2008/798/EG (
  1
  )

1

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1136/2009 av den 25 november 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1126/2008 om antagande av vissa redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 med avseende på IFRS (International Financial Reporting Standard) 1 (
  1
  )

1

6

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1137/2009 av den 25 november 2009 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Insalata di Lusia [SGB])

21

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1138/2009 av den 25 november 2009 om godkännande av större ändringar av produktspecifikationen för en beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Bitto [SUB])

23

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/849/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 13 maj 2009 om det statliga stöd C 20/07 (f.d. NN 31/07) som Spanien har genomfört till förmån för Pickman
  [delgivet med nr K(2009) 3541]

   (
  1
  ) | 25 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2009/849/EG

*

Kommissionens beslut av den 13 maj 2009 om det statliga stöd C 20/07 (f.d. NN 31/07) som Spanien har genomfört till förmån för Pickman
  [delgivet med nr K(2009) 3541]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 3541]

1

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 26.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1134/2009

av den 25 november 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 26 november 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 november 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 33,9 |
| MK | 37,7 |
| TR | 61,4 |
| ZZ | 44,3 |
| 0707 00 05 | MA | 52,9 |
| TR | 77,9 |
| ZZ | 65,4 |
| 0709 90 70 | MA | 42,1 |
| TR | 117,5 |
| ZZ | 79,8 |
| 0805 20 10 | MA | 65,9 |
| ZZ | 65,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 48,6 |
| HR | 68,1 |
| MA | 68,9 |
| TR | 72,2 |
| ZZ | 64,5 |
| 0805 50 10 | AR | 64,7 |
| TR | 72,5 |
| ZA | 61,6 |
| ZZ | 66,3 |
| 0808 10 80 | AU | 177,7 |
| CN | 90,7 |
| MK | 20,3 |
| US | 97,5 |
| XS | 24,5 |
| ZA | 111,4 |
| ZZ | 87,0 |
| 0808 20 50 | CN | 50,4 |
| TR | 85,0 |
| US | 131,0 |
| ZZ | 88,8 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

33,9

MK

37,7

TR

61,4

ZZ

44,3

0707 00 05

MA

52,9

TR

77,9

ZZ

65,4

0709 90 70

MA

42,1

TR

117,5

ZZ

79,8

0805 20 10

MA

65,9

ZZ

65,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

48,6

HR

68,1

MA

68,9

TR

72,2

ZZ

64,5

0805 50 10

AR

64,7

TR

72,5

ZA

61,6

ZZ

66,3

0808 10 80

AU

177,7

CN

90,7

MK

20,3

US

97,5

XS

24,5

ZA

111,4

ZZ

87,0

0808 20 50

CN

50,4

TR

85,0

US

131,0

ZZ

88,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 26.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1135/2009

av den 25 november 2009

om införande av särskilda villkor för import av vissa produkter som har sitt ursprung i eller har avsänts från Kina och om upphävande av kommissionens beslut 2008/798/EG

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (1), särskilt artikel 53.1 b, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 53 i förordning (EG) nr 178/2002 ges möjlighet att inom gemenskapen vidta lämpliga nödåtgärder för livsmedel och foder som importeras från ett tredjeland i syfte att skydda människors hälsa, djurs hälsa eller miljön, om risken inte kan undanröjas i tillfredsställande grad genom att de enskilda medlemsstaterna vidtar åtgärder. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 53 i förordning (EG) nr 178/2002 ges möjlighet att inom gemenskapen vidta lämpliga nödåtgärder för livsmedel och foder som importeras från ett tredjeland i syfte att skydda människors hälsa, djurs hälsa eller miljön, om risken inte kan undanröjas i tillfredsställande grad genom att de enskilda medlemsstaterna vidtar åtgärder.

| (2) | Kommissionen fick i september 2008 kännedom om att höga halter av melamin konstaterats i modersmjölksersättning och andra mjölkprodukter i Kina. För att motverka den hälsorisk som exponeringen för höga melaminhalter i foder- och livsmedelsprodukter kan leda till, föreskrivs i kommissionens beslut 2008/798/EG av den 14 oktober 2008 om införande av särskilda villkor för import av produkter som innehåller mjölk eller mjölkprodukter som har sitt ursprung i eller har avsänts från Kina och om upphävande av kommissionens beslut 2008/757/EG (2) att produkter som innehåller mjölk eller mjölkprodukter, soja eller sojaprodukter och som är avsedda särskilt som näring för spädbarn och små barn inte får importeras till gemenskapen samt att medlemsstaterna ska genomföra systematiska kontroller av alla sändningar som har sitt ursprung i eller har avsänts från Kina av foder- och livsmedelsprodukter och som innehåller mjölk, mjölkprodukter, soja eller sojaprodukter samt ammoniumbikarbonat avsett som livsmedel och foder. I det beslutet ansågs 2,5 mg/kg som en lämplig nivå för att skilja mellan oundviklig bakgrundsförekomst av melamin och oacceptabel tillsättning. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen fick i september 2008 kännedom om att höga halter av melamin konstaterats i modersmjölksersättning och andra mjölkprodukter i Kina. För att motverka den hälsorisk som exponeringen för höga melaminhalter i foder- och livsmedelsprodukter kan leda till, föreskrivs i kommissionens beslut 2008/798/EG av den 14 oktober 2008 om införande av särskilda villkor för import av produkter som innehåller mjölk eller mjölkprodukter som har sitt ursprung i eller har avsänts från Kina och om upphävande av kommissionens beslut 2008/757/EG (2) att produkter som innehåller mjölk eller mjölkprodukter, soja eller sojaprodukter och som är avsedda särskilt som näring för spädbarn och små barn inte får importeras till gemenskapen samt att medlemsstaterna ska genomföra systematiska kontroller av alla sändningar som har sitt ursprung i eller har avsänts från Kina av foder- och livsmedelsprodukter och som innehåller mjölk, mjölkprodukter, soja eller sojaprodukter samt ammoniumbikarbonat avsett som livsmedel och foder. I det beslutet ansågs 2,5 mg/kg som en lämplig nivå för att skilja mellan oundviklig bakgrundsförekomst av melamin och oacceptabel tillsättning.

| (3) | Antalet anmälningar genom systemet för snabb varning för livsmedel och foder enligt artikel 2.4 i beslut 2008/798/EG beträffande oacceptabla melaminhalter i de berörda foder- och livsmedelsprodukterna från Kina har minskat kraftigt sedan januari 2009 och de kinesiska myndigheterna har lämnat garantier för att melaminhalten i sådana produkter som exporteras till gemenskapen kontrolleras. Därför bör bestämmelserna i beslut 2008/798/EG ses över. |
| --- | --- |

(3)

Antalet anmälningar genom systemet för snabb varning för livsmedel och foder enligt artikel 2.4 i beslut 2008/798/EG beträffande oacceptabla melaminhalter i de berörda foder- och livsmedelsprodukterna från Kina har minskat kraftigt sedan januari 2009 och de kinesiska myndigheterna har lämnat garantier för att melaminhalten i sådana produkter som exporteras till gemenskapen kontrolleras. Därför bör bestämmelserna i beslut 2008/798/EG ses över.

| (4) | Med tanke på att vissa produkter som innehåller mjölk eller mjölkprodukter, soja eller sojaprodukter är avsedda som den främsta, och i vissa fall enda, näringskällan för spädbarn och små barn, bör importförbudet till gemenskapen för alla sådana produkter med ursprung i Kina bibehållas. Medlemsstaterna bör se till att alla sådana produkter som påträffas på marknaden omedelbart förstörs. |
| --- | --- |

(4)

Med tanke på att vissa produkter som innehåller mjölk eller mjölkprodukter, soja eller sojaprodukter är avsedda som den främsta, och i vissa fall enda, näringskällan för spädbarn och små barn, bör importförbudet till gemenskapen för alla sådana produkter med ursprung i Kina bibehållas. Medlemsstaterna bör se till att alla sådana produkter som påträffas på marknaden omedelbart förstörs.

| (5) | Till följd av att antalet anmälningar genom systemet för snabb varning för livsmedel och foder har sjunkit så kraftigt är det samtidigt inte längre nödvändigt att genomföra systematiska kontroller av alla sändningar som har sitt ursprung i eller har avsänts från Kina av foder och livsmedel som innehåller mjölk, mjölkprodukter, soja eller sojaprodukter samt av ammoniumbikarbonat avsett som livsmedel och foder, och antalet fysiska kontroller bör därför minskas. Eftersom nivån på 2,5 mg/kg fortfarande är en lämplig nivå för att skilja mellan oundviklig bakgrundsförekomst av melamin och oacceptabel tillsättning, bör produkter som innehåller högre halter av melamin bortskaffas på ett säkert sätt och inte komma in i foder- eller livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

(5)

Till följd av att antalet anmälningar genom systemet för snabb varning för livsmedel och foder har sjunkit så kraftigt är det samtidigt inte längre nödvändigt att genomföra systematiska kontroller av alla sändningar som har sitt ursprung i eller har avsänts från Kina av foder och livsmedel som innehåller mjölk, mjölkprodukter, soja eller sojaprodukter samt av ammoniumbikarbonat avsett som livsmedel och foder, och antalet fysiska kontroller bör därför minskas. Eftersom nivån på 2,5 mg/kg fortfarande är en lämplig nivå för att skilja mellan oundviklig bakgrundsförekomst av melamin och oacceptabel tillsättning, bör produkter som innehåller högre halter av melamin bortskaffas på ett säkert sätt och inte komma in i foder- eller livsmedelskedjan.

| (6) | Beslut 2008/798/EG bör därför ändras i enlighet med detta. På grund av ändringsbestämmelsernas natur bör det beslutet ersättas med en förordning, som senare kan ses över mot bakgrund av resultaten av de kontroller som utförs av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(6)

Beslut 2008/798/EG bör därför ändras i enlighet med detta. På grund av ändringsbestämmelsernas natur bör det beslutet ersättas med en förordning, som senare kan ses över mot bakgrund av resultaten av de kontroller som utförs av medlemsstaterna.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Med Kina avses i denna förordning Folkrepubliken Kina.

Artikel 2

Importförbud

1.   Produkter som innehåller mjölk, mjölkprodukter, soja eller sojaprodukter och som är avsedda särskilt som näring för spädbarn och små barn i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/39/EG av den 6 maj 2009 om livsmedel för särskilda näringsändamål (3) vilka har sitt ursprung i eller har avsänts från Kina får inte importeras till gemenskapen.

2.   Medlemsstaterna ska se till att alla sådana produkter som påträffas på marknaden omedelbart dras tillbaka och förstörs.

Artikel 3

Anmälan i förväg

Foder- och livsmedelsföretagare eller deras företrädare ska till det kontrollställe som avses i artikel 4.3 på förhand anmäla den beräknade dagen och tidpunkten för ankomst av alla sändningar som har sitt ursprung i eller har avsänts från Kina av ammoniumbikarbonat avsett som livsmedel och foder samt av foder och livsmedel som innehåller mjölk, mjölkprodukter, soja eller sojaprodukter.

Artikel 4

Kontrollåtgärder

1.   De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska genomföra dokumentkontroll, identitetskontroll och fysiska kontroller, inklusive laboratorieanalys, på sändningar som har sitt ursprung i eller har avsänts från Kina, och som ska importeras till gemenskapen, av ammoniumbikarbonat avsett som livsmedel och foder samt av foder och livsmedel som innehåller mjölk, mjölkprodukter, soja eller sojaprodukter och som inte avses i artikel 2.1.

Identitetskontroller och fysiska kontroller, inklusive provtagning och analyser för att kontrollera förekomst av melamin, ska utföras på ungefär 20 % av sådana sändningar.

Medlemsstaterna får utföra slumpvisa fysiska kontroller av andra foder- och livsmedelsprodukter med en hög proteinhalt som ska importeras till gemenskapen och som har sitt ursprung i Kina.

De fysiska kontroller som avses i den här punkten ska särskilt syfta till att fastställa produktens eventuella melaminhalt. Sändningarna ska hållas kvar under officiell uppsikt i väntan på att resultaten av laboratorieanalysen blir tillgängliga.

2.   Produkter som efter kontroller i enlighet med punkt 1 konstateras innehålla mer än 2,5 mg melamin per kg ska bortskaffas på ett säkert sätt och får inte komma in i foder- eller livsmedelskedjan.

3.   De kontroller som avses i punkt 1 ska utföras vid kontrollställen som medlemsstaterna särskilt har utsett för detta ändamål.

Medlemsstaterna ska offentliggöra förteckningen över kontrollställen och överlämna den till kommissionen.

4.   För att sändningar ska få övergå till fri omsättning krävs det att foder- och livsmedelsföretagarna eller deras företrädare för tullmyndigheterna uppvisar bevis på att de officiella kontroller som avses i punkt 1 har utförts och att acceptabla resultat av de fysiska kontrollerna, om sådana krävs, är kända.

Artikel 5

Rapportering

Var tredje månad ska medlemsstaterna inkomma med en rapport till kommissionen med samtliga analysresultat från de officiella kontroller som avses i artikel 4.1. Dessa rapporter ska lämnas in under den månad som följer på varje kvartal.

Artikel 6

Kostnader

Alla kostnader som följer av de officiella kontroller som avses i artikel 4.1, inklusive provtagning, analys, förvaring eller andra åtgärder som vidtagits till följd av att villkoren inte uppfylls ska bäras av den berörda foder- eller livsmedelsföretagaren.

Artikel 7

Upphävande

Kommissionens beslut 2008/798/EG ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till det upphävda beslutet ska anses som hänvisningar till denna förordning.

Artikel 8

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den dag den träder i kraft.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 november 2009.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 273, 15.10.2008, s. 18.

2

(3)  EUT L 124, 20.5.2009, s. 21.

3

---

| 26.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/6

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1136/2009

av den 25 november 2009

om ändring av förordning (EG) nr 1126/2008 om antagande av vissa redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 med avseende på IFRS (International Financial Reporting Standard) 1

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (1), särskilt artikel 3.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1126/2008 (2) antogs vissa internationella standarder och tolkningar som förelåg per den 15 oktober 2008. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1126/2008 (2) antogs vissa internationella standarder och tolkningar som förelåg per den 15 oktober 2008.

| (2) | Den 27 november 2008 offentliggjorde IASB (International Accounting Standards Board) International Financial Reporting Standard (IFRS) 1, Första gången International Financial Reporting Standards tillämpas, nedan kallad omarbetad IFRS 1. För att IFRS 1 ska bli mer lättanvänd och enklare att ändra i framtiden ersätts den nu gällande IFRS 1 med den omarbetade IFRS 1. I den omarbetade versionen har man tagit bort vissa föråldrade övergångsriktlinjer och gjort vissa smärre ändringar av formuleringen. De nu gällande kraven ändras dock inte. |
| --- | --- |

(2)

Den 27 november 2008 offentliggjorde IASB (International Accounting Standards Board) International Financial Reporting Standard (IFRS) 1, Första gången International Financial Reporting Standards tillämpas, nedan kallad omarbetad IFRS 1. För att IFRS 1 ska bli mer lättanvänd och enklare att ändra i framtiden ersätts den nu gällande IFRS 1 med den omarbetade IFRS 1. I den omarbetade versionen har man tagit bort vissa föråldrade övergångsriktlinjer och gjort vissa smärre ändringar av formuleringen. De nu gällande kraven ändras dock inte.

| (3) | Överläggningarna med EFRAG:s (European Financial Reporting Advisory Group) tekniska expertgrupp ger stöd för att den omarbetade IFRS 1 uppfyller de tekniska kriterierna för antagande enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1606/2002. I enlighet med kommissionens beslut 2006/505/EG av den 14 juli 2006 om inrättande av en granskningsgrupp för redovisningsstandarder med uppgift att bistå kommissionen med yttranden om objektivitet och opartiskhet i rekommendationer från European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) (3), har granskningsgruppen för redovisningsstandarder granskat EFRAG:s rekommendation om godkännande och meddelat Europeiska kommissionen att den är välavvägd och objektiv. |
| --- | --- |

(3)

Överläggningarna med EFRAG:s (European Financial Reporting Advisory Group) tekniska expertgrupp ger stöd för att den omarbetade IFRS 1 uppfyller de tekniska kriterierna för antagande enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1606/2002. I enlighet med kommissionens beslut 2006/505/EG av den 14 juli 2006 om inrättande av en granskningsgrupp för redovisningsstandarder med uppgift att bistå kommissionen med yttranden om objektivitet och opartiskhet i rekommendationer från European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) (3), har granskningsgruppen för redovisningsstandarder granskat EFRAG:s rekommendation om godkännande och meddelat Europeiska kommissionen att den är välavvägd och objektiv.

| (4) | Förordning (EG) nr 1126/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 1126/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning överensstämmer med yttrandet från Föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning överensstämmer med yttrandet från Föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilagan till förordning (EG) nr 1126/2008 ersätts International Financial Reporting Standard (IFRS) 1 Första gången International Financial Reporting Standards tillämpas med IFRS 1 Första gången International Financial Reporting Standards tillämpas (omarbetad 2008) enligt bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Alla företag ska tillämpa IFRS 1, enligt bilagan till den här förordningen, senast från och med den första dagen av det första räkenskapsår som inleds efter den 31 december 2009.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 november 2009.

På kommissionens vägnar

Charlie McCREEVY

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 320, 29.11.2008, s. 1.

2

(3)  EUT L 199, 21.7.2006, s. 33.

3

---

BILAGA

INTERNATIONELLA REDOVISNINGSNORMER

| IFRS 1 | Första gången International Financial Reporting Standards tillämpas |
| --- | --- |

IFRS 1

Första gången International Financial Reporting Standards tillämpas

”Mångfaldigande tillåtet inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Alla rättigheter förbehålles utanför EES, med undantag för rätten att mångfaldiga för enskilt bruk eller annars i överensstämmelse med god sed. Ytterligare information från IASB kan hämtas från www.iasb.org”.

INTERNATIONAL FINANCIAL REPORTING STANDARD 1

Första gången International Financial Reporting Standards tillämpas

MÅL

| 1 | Syftet med denna standard är att säkerställa att ett företags första finansiella rapporter enligt IFRS, och dess delårsrapporter för del av den period som omfattas av dessa finansiella rapporter, innehåller information av hög kvalitet som






  (a) | är transparent för användare och jämförbar över alla perioder som redovisas, |
| --- | --- | --- |

1

Syftet med denna standard är att säkerställa att ett företags första finansiella rapporter enligt IFRS, och dess delårsrapporter för del av den period som omfattas av dessa finansiella rapporter, innehåller information av hög kvalitet som

(a)

är transparent för användare och jämförbar över alla perioder som redovisas,

| (b) | utgör en lämplig startpunkt för redovisning enligt International Financial Reporting Standards (IFRS), och |
| --- | --- |

(b)

utgör en lämplig startpunkt för redovisning enligt International Financial Reporting Standards (IFRS), och

| (c) | kan upprättas till en kostnad som inte överstiger nyttan. |
| --- | --- |

(c)

kan upprättas till en kostnad som inte överstiger nyttan.

TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 2 | Ett företag ska tillämpa denna standard på






  (a) | sina första finansiella rapporter enligt IFRS, och |
| --- | --- | --- |

2

Ett företag ska tillämpa denna standard på

(a)

sina första finansiella rapporter enligt IFRS, och

| (b) | varje delårsrapport, om sådan upprättas, som företaget upprättar enligt IAS 34 Delårsrapportering för del av den period som omfattas av dess första finansiella rapporter enligt IFRS. |
| --- | --- |

(b)

varje delårsrapport, om sådan upprättas, som företaget upprättar enligt IAS 34 Delårsrapportering för del av den period som omfattas av dess första finansiella rapporter enligt IFRS.

| 3 | Ett företags första finansiella rapporter enligt IFRS är den första årsredovisningen i vilken företaget tillämpar IFRS, med ett uttryckligt uttalande utan förbehåll i dessa rapporter om att IFRS följs. Finansiella rapporter enligt IFRS är ett företags första finansiella rapporter enligt IFRS om företaget exempelvis






  (a) | upprättade sina senaste finansiella rapporter






  (i) | enligt nationella krav som inte är följer IFRS i alla avseenden, |
| --- | --- | --- | --- |

3

Ett företags första finansiella rapporter enligt IFRS är den första årsredovisningen i vilken företaget tillämpar IFRS, med ett uttryckligt uttalande utan förbehåll i dessa rapporter om att IFRS följs. Finansiella rapporter enligt IFRS är ett företags första finansiella rapporter enligt IFRS om företaget exempelvis

(a)

upprättade sina senaste finansiella rapporter

(i)

enligt nationella krav som inte är följer IFRS i alla avseenden,

| (ii) | i överensstämmelse med IFRS i alla avseenden, förutom att de finansiella rapporterna inte innehöll ett uttryckligt uttalande utan förbehåll att IFRS följdes, |
| --- | --- |

(ii)

i överensstämmelse med IFRS i alla avseenden, förutom att de finansiella rapporterna inte innehöll ett uttryckligt uttalande utan förbehåll att IFRS följdes,

| (iii) | med ett uttryckligt uttalande om att vissa, men inte alla IFRS, följdes, |
| --- | --- |

(iii)

med ett uttryckligt uttalande om att vissa, men inte alla IFRS, följdes,

| (iv) | enligt nationella krav som inte är i överensstämmelse med IFRS och använde enstaka IFRS för redovisning av poster för vilka nationella krav saknades, eller |
| --- | --- |

(iv)

enligt nationella krav som inte är i överensstämmelse med IFRS och använde enstaka IFRS för redovisning av poster för vilka nationella krav saknades, eller

| (v) | enligt nationella krav, med en avstämning av vissa belopp mot de belopp som fastställdes enligt IFRS, |
| --- | --- |

(v)

enligt nationella krav, med en avstämning av vissa belopp mot de belopp som fastställdes enligt IFRS,

| (b) | upprättade finansiella rapporter enligt IFRS endast för internt bruk, utan att göra dem tillgängliga för företagets ägare eller andra externa användare, |
| --- | --- |

(b)

upprättade finansiella rapporter enligt IFRS endast för internt bruk, utan att göra dem tillgängliga för företagets ägare eller andra externa användare,

| (c) | upprättade ett rapportpaket enligt IFRS i konsolideringssyfte, utan att upprätta fullständiga finansiella rapporter enligt definitionen i IAS 1 Utformning av finansiella rapporter (enligt omarbetning 2007), eller |
| --- | --- |

(c)

upprättade ett rapportpaket enligt IFRS i konsolideringssyfte, utan att upprätta fullständiga finansiella rapporter enligt definitionen i IAS 1 Utformning av finansiella rapporter (enligt omarbetning 2007), eller

| (d) | inte upprättade finansiella rapporter för tidigare perioder. |
| --- | --- |

(d)

inte upprättade finansiella rapporter för tidigare perioder.

| 4 | Denna standard tillämpas när ett företag första gången tillämpar IFRS. Den tillämpas inte när ett företag exempelvis






  (a) | upphör att upprätta finansiella rapporter enligt nationella krav, efter att tidigare ha upprättat dem och därutöver upprättat andra finansiella rapporter som innehöll ett uttryckligt uttalande utan förbehåll om att IFRS följdes, |
| --- | --- | --- |

4

Denna standard tillämpas när ett företag första gången tillämpar IFRS. Den tillämpas inte när ett företag exempelvis

(a)

upphör att upprätta finansiella rapporter enligt nationella krav, efter att tidigare ha upprättat dem och därutöver upprättat andra finansiella rapporter som innehöll ett uttryckligt uttalande utan förbehåll om att IFRS följdes,

| (b) | upprättade finansiella rapporter under föregående år enligt nationella krav och dessa finansiella rapporter innehöll ett uttryckligt uttalande utan förbehåll om att IFRS följdes, eller |
| --- | --- |

(b)

upprättade finansiella rapporter under föregående år enligt nationella krav och dessa finansiella rapporter innehöll ett uttryckligt uttalande utan förbehåll om att IFRS följdes, eller

| (c) | upprättade finansiella rapporter under föregående år, som innehöll ett utryckligt uttalande utan förbehåll om att IFRS följdes, även om revisionsberättelsen innehöll ett uttalande om att dessa finansiella rapporter inte överensstämde med IFRS. |
| --- | --- |

(c)

upprättade finansiella rapporter under föregående år, som innehöll ett utryckligt uttalande utan förbehåll om att IFRS följdes, även om revisionsberättelsen innehöll ett uttalande om att dessa finansiella rapporter inte överensstämde med IFRS.

| 5 | Denna standard tillämpas inte vid byten av redovisningsprinciper, som görs av ett företag som redan tillämpar IFRS. Sådana byten behandlas i






  (a) | krav vid byten av redovisningsprinciper i IAS 8 Redovisningsprinciper, ändringar i uppskattningar och bedömningar samt fel, och |
| --- | --- | --- |

5

Denna standard tillämpas inte vid byten av redovisningsprinciper, som görs av ett företag som redan tillämpar IFRS. Sådana byten behandlas i

(a)

krav vid byten av redovisningsprinciper i IAS 8 Redovisningsprinciper, ändringar i uppskattningar och bedömningar samt fel, och

| (b) | särskilda övergångsbestämmelser i andra standarder. |
| --- | --- |

(b)

särskilda övergångsbestämmelser i andra standarder.

REDOVISNING OCH VÄRDERING

Rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS

| 6 | Ett företag ska upprätta en rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS vid tidpunkten för övergång till IFRS. Detta är startpunkten för företagets redovisning enligt IFRS. |
| --- | --- |

6

Ett företag ska upprätta en rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS vid tidpunkten för övergång till IFRS. Detta är startpunkten för företagets redovisning enligt IFRS.

Redovisningsprinciper

| 7 | Ett företag ska tillämpa samma redovisningsprinciper i rapporten över periodens ingående finansiella ställning och under alla perioder som redovisas i de första finansiella rapporterna enligt IFRS. Dessa redovisningsprinciper ska följa varje IFRS som gäller per slutet av den första rapportperioden enligt IFRS för företagets första finansiella rapporter enligt IFRS, förutom enligt vad som anges i punkterna 13–19 och bilagorna B–E. |
| --- | --- |

7

| 8 | Ett företag ska inte tillämpa olika versioner av standarder som gällde vid tidigare tidpunkter. Ett företag får tillämpa en ny standard som ännu inte är obligatorisk, om denna standard tillåter tidigare tillämpning.


  Exempel: Konsekvent tillämpning av senaste versionen av standarderna



  Bakgrund

  Företag A:s första rapportperiod enligt IFRS slutar den 31 december 20X5. Företag A beslutar att i dessa finansiella rapporter presentera jämförande information för endast ett år (se punkt 21). Därför är företagets tidpunkt för övergång till IFRS verksamhetens början den 1 januari 20X4 (eller motsvarande, verksamhetens slut den 31 december 20X3). Företag A upprättade årligen finansiella rapporter enligt sina tidigare redovisningsprinciper per 31 december, till och med den 31 december 20X4.

  Tillämpning av krav

  Företag A måste tillämpa de standarder som gäller för perioder som slutar den 31 december 20X5 när det






  (a) | upprättar och utformar sin rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS per 1 januari 20X4, och |
| --- | --- | --- |

8

Ett företag ska inte tillämpa olika versioner av standarder som gällde vid tidigare tidpunkter. Ett företag får tillämpa en ny standard som ännu inte är obligatorisk, om denna standard tillåter tidigare tillämpning.

Exempel: Konsekvent tillämpning av senaste versionen av standarderna

Bakgrund

Företag A:s första rapportperiod enligt IFRS slutar den 31 december 20X5. Företag A beslutar att i dessa finansiella rapporter presentera jämförande information för endast ett år (se punkt 21). Därför är företagets tidpunkt för övergång till IFRS verksamhetens början den 1 januari 20X4 (eller motsvarande, verksamhetens slut den 31 december 20X3). Företag A upprättade årligen finansiella rapporter enligt sina tidigare redovisningsprinciper per 31 december, till och med den 31 december 20X4.

Tillämpning av krav

Företag A måste tillämpa de standarder som gäller för perioder som slutar den 31 december 20X5 när det

(a)

upprättar och utformar sin rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS per 1 januari 20X4, och

| (b) | upprättar och utformar sin rapport över finansiell ställning per 31 december 20X5 (vilket innefattar jämförelsebelopp för 20X4), rapport över totalresultat, rapport över förändringar i eget kapital och rapport över kassaflöden för året fram till 31 december 20X5 (vilket innefattar jämförelsebelopp för 20X4) och upplysningar (vilket innefattar jämförelseinformation för 20X4). |
| --- | --- |

(b)

upprättar och utformar sin rapport över finansiell ställning per 31 december 20X5 (vilket innefattar jämförelsebelopp för 20X4), rapport över totalresultat, rapport över förändringar i eget kapital och rapport över kassaflöden för året fram till 31 december 20X5 (vilket innefattar jämförelsebelopp för 20X4) och upplysningar (vilket innefattar jämförelseinformation för 20X4).

Om en ny standard ännu inte är obligatorisk men det enligt den är tillåtet med tidigare tillämpning, får, men måste inte, företag A tillämpa en sådan standard i sina första finansiella rapporter enligt IFRS.

| 9 | Övergångsbestämmelserna i andra IFRS gäller byten av redovisningsprinciper av ett företag som redan använder IFRS och gäller inte en förstagångstillämpares övergång till IFRS, förutom enligt vad som anges i bilagorna B–E. |
| --- | --- |

9

Övergångsbestämmelserna i andra IFRS gäller byten av redovisningsprinciper av ett företag som redan använder IFRS och gäller inte en förstagångstillämpares övergång till IFRS, förutom enligt vad som anges i bilagorna B–E.

| 10 | Förutom vad som anges punkterna 13–19 och bilagorna B–E, ska ett företag i sin rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS:






  (a) | redovisa alla tillgångar och skulder vars redovisning krävs enligt IFRS, |
| --- | --- | --- |

10

Förutom vad som anges punkterna 13–19 och bilagorna B–E, ska ett företag i sin rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS:

(a)

redovisa alla tillgångar och skulder vars redovisning krävs enligt IFRS,

| (b) | inte redovisa poster som tillgångar eller skulder om sådan redovisning inte är tillåten enligt IFRS, |
| --- | --- |

(b)

inte redovisa poster som tillgångar eller skulder om sådan redovisning inte är tillåten enligt IFRS,

| (c) | omklassificera poster som företaget redovisade som en typ av tillgång, skuld eller komponent i eget kapital enligt tidigare redovisningsprinciper, men som utgör en annan typ av tillgång, skuld eller komponent i eget kapital enligt IFRS, och |
| --- | --- |

(c)

omklassificera poster som företaget redovisade som en typ av tillgång, skuld eller komponent i eget kapital enligt tidigare redovisningsprinciper, men som utgör en annan typ av tillgång, skuld eller komponent i eget kapital enligt IFRS, och

| (d) | tillämpa IFRS vid värdering av alla tillgångar och skulder i balansräkningen. |
| --- | --- |

(d)

tillämpa IFRS vid värdering av alla tillgångar och skulder i balansräkningen.

| 11 | De redovisningsprinciper som ett företag tillämpar i sin rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS kan skilja sig från dem företaget tillämpade för samma tidpunkt enligt de tidigare redovisningsprinciperna. De justeringar som blir följden gäller händelser och transaktioner före tidpunkten för övergång till IFRS. Därför ska ett företag redovisa dessa justeringar direkt i balanserade vinstmedel (eller, i tillämpliga fall, i en annan post under eget kapital) vid tidpunkten för övergång till IFRS. |
| --- | --- |

11

De redovisningsprinciper som ett företag tillämpar i sin rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS kan skilja sig från dem företaget tillämpade för samma tidpunkt enligt de tidigare redovisningsprinciperna. De justeringar som blir följden gäller händelser och transaktioner före tidpunkten för övergång till IFRS. Därför ska ett företag redovisa dessa justeringar direkt i balanserade vinstmedel (eller, i tillämpliga fall, i en annan post under eget kapital) vid tidpunkten för övergång till IFRS.

| 12 | I denna standard anges två kategorier av undantag från principen att ett företags rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS ska uppfylla kraven i alla IFRS:






  (a) | Bilaga B förbjuder retroaktiv tillämpning av andra IFRS i vissa avseenden. |
| --- | --- | --- |

12

I denna standard anges två kategorier av undantag från principen att ett företags rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS ska uppfylla kraven i alla IFRS:

(a)

Bilaga B förbjuder retroaktiv tillämpning av andra IFRS i vissa avseenden.

| (b) | Bilagorna C–E medger undantag från vissa krav i andra IFRS. |
| --- | --- |

(b)

Bilagorna C–E medger undantag från vissa krav i andra IFRS.

Undantag från retroaktiv tillämpning av andra IFRS

| 13 | Denna standard förbjuder retroaktiv tillämpning av andra IFRS i vissa avseenden. Dessa undantag anges i punkt 14–17 och bilaga B. |
| --- | --- |

13

Denna standard förbjuder retroaktiv tillämpning av andra IFRS i vissa avseenden. Dessa undantag anges i punkt 14–17 och bilaga B.

Uppskattningar

| 14 | Ett företags uppskattningar enligt IFRS vid tidpunkten för övergång till IFRS ska vara i överensstämmelse med uppskattningar som gjordes för samma tidpunkt enligt tidigare redovisningsprinciper (efter justeringar för att återspegla eventuella skillnader i redovisningsprinciper), om det inte föreligger objektiva omständigheter som visar att dessa uppskattningar var felaktiga. |
| --- | --- |

14

| 15 | Ett företag kan få information efter tidpunkten för övergång till IFRS om uppskattningar som det gjorde enligt tidigare redovisningsprinciper. Enligt punkt 14 ska ett företag behandla sådan information på samma sätt som händelser efter balansdagen som enligt IAS 10 Händelser efter rapportperioden inte ska beaktas. Antag exempelvis att ett företag går över till IFRS den 1 januari 20X4 och att företaget den 15 juli 20X4 får ny information som kräver ändring av en uppskattning som gjorts enligt tidigare redovisningsprinciper per 31 december 20X3. Företaget ska inte återspegla denna nya information i sin rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS (om inte uppskattningarna kräver justeringar för skillnader i redovisningsprinciper eller det finns objektiva omständigheter som visar att dessa uppskattningar var felaktiga). I stället ska företaget återspegla den nya informationen i sitt resultat (eller, i tillämpliga fall, i andra ändringar i övrigt totalresultat) för det år som slutade den 31 december 20X4. |
| --- | --- |

15

Ett företag kan få information efter tidpunkten för övergång till IFRS om uppskattningar som det gjorde enligt tidigare redovisningsprinciper. Enligt punkt 14 ska ett företag behandla sådan information på samma sätt som händelser efter balansdagen som enligt IAS 10 Händelser efter rapportperioden inte ska beaktas. Antag exempelvis att ett företag går över till IFRS den 1 januari 20X4 och att företaget den 15 juli 20X4 får ny information som kräver ändring av en uppskattning som gjorts enligt tidigare redovisningsprinciper per 31 december 20X3. Företaget ska inte återspegla denna nya information i sin rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS (om inte uppskattningarna kräver justeringar för skillnader i redovisningsprinciper eller det finns objektiva omständigheter som visar att dessa uppskattningar var felaktiga). I stället ska företaget återspegla den nya informationen i sitt resultat (eller, i tillämpliga fall, i andra ändringar i övrigt totalresultat) för det år som slutade den 31 december 20X4.

| 16 | Ett företag kan vid tidpunkten för övergång till IFRS behöva göra uppskattningar som inte krävdes enligt tidigare redovisningsprinciper vid den tidpunkten. För att vara i överensstämmelse med IAS 10 ska dessa uppskattningar enligt IFRS återspegla förhållanden som rådde vid tidpunkten för övergång till IFRS. I synnerhet ska uppskattningar av marknadspriser, marknadsräntor eller valutakurser vid tidpunkten för övergång till IFRS återspegla marknadsvillkoren vid den tidpunkten. |
| --- | --- |

16

Ett företag kan vid tidpunkten för övergång till IFRS behöva göra uppskattningar som inte krävdes enligt tidigare redovisningsprinciper vid den tidpunkten. För att vara i överensstämmelse med IAS 10 ska dessa uppskattningar enligt IFRS återspegla förhållanden som rådde vid tidpunkten för övergång till IFRS. I synnerhet ska uppskattningar av marknadspriser, marknadsräntor eller valutakurser vid tidpunkten för övergång till IFRS återspegla marknadsvillkoren vid den tidpunkten.

| 17 | Punkt 14–16 gäller rapporten över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS. De tillämpas även på en jämförelseperiod som redovisas i ett företags första finansiella rapporter enligt IFRS, i vilket fall hänvisningarna till tidpunkten för övergång till IFRS ersätts med hänvisningar till slutet av denna jämförelseperiod. |
| --- | --- |

17

Punkt 14–16 gäller rapporten över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS. De tillämpas även på en jämförelseperiod som redovisas i ett företags första finansiella rapporter enligt IFRS, i vilket fall hänvisningarna till tidpunkten för övergång till IFRS ersätts med hänvisningar till slutet av denna jämförelseperiod.

Undantag från andra standarder

| 18 | Ett företag kan välja att använda ett eller flera undantag i bilagorna C–E. Ett företag ska inte tillämpa dessa undantag analogt på andra poster. |
| --- | --- |

18

Ett företag kan välja att använda ett eller flera undantag i bilagorna C–E. Ett företag ska inte tillämpa dessa undantag analogt på andra poster.

| 19 | Vissa undantag i bilagorna C–E hänvisar till verkligt värde. Vid fastställande av verkliga värden enligt denna standard ska ett företag använda definitionen av verkligt värde i bilaga A och eventuell mer preciserad vägledning i andra IFRS vid fastställande av verkliga värden för tillgången eller skulden i fråga. Dessa verkliga värden ska återspegla förhållanden som rådde vid den tidpunkt när de fastställdes. |
| --- | --- |

19

Vissa undantag i bilagorna C–E hänvisar till verkligt värde. Vid fastställande av verkliga värden enligt denna standard ska ett företag använda definitionen av verkligt värde i bilaga A och eventuell mer preciserad vägledning i andra IFRS vid fastställande av verkliga värden för tillgången eller skulden i fråga. Dessa verkliga värden ska återspegla förhållanden som rådde vid den tidpunkt när de fastställdes.

REDOVISNING OCH UPPLYSNINGAR

| 20 | Denna standard innehåller inte undantag från utformnings- och upplysningskraven i andra IFRS. |
| --- | --- |

20

Denna standard innehåller inte undantag från utformnings- och upplysningskraven i andra IFRS.

Jämförande information

| 21 | För att följa IAS 1 måste ett företags första finansiella rapporter enligt IFRS innefatta minst tre rapporter över finansiell ställning, två rapporter över totalresultat, två separata resultaträkningar (om sådana lämnas), två rapporter över kassaflöden och två rapporter över förändringar i eget kapital samt hänförliga noter, däribland jämförande information. |
| --- | --- |

21

För att följa IAS 1 måste ett företags första finansiella rapporter enligt IFRS innefatta minst tre rapporter över finansiell ställning, två rapporter över totalresultat, två separata resultaträkningar (om sådana lämnas), två rapporter över kassaflöden och två rapporter över förändringar i eget kapital samt hänförliga noter, däribland jämförande information.

Jämförande information och historiska sammanfattningar som inte följer IFRS

| 22 | En del företag upprättar historiska sammanfattningar över utvalda uppgifter för perioder som föregår den första perioden för vilken de redovisar fullständig jämförande information enligt IFRS. Enligt denna standard behöver inte sådana sammanfattningar uppfylla kraven för redovisning och värdering enligt IFRS. Dessutom presenterar en del företag både jämförande information enligt tidigare redovisningsprinciper och den jämförande information som krävs enligt IAS 1. I finansiella rapporter som innehåller historiska sammanfattningar eller jämförande information enligt tidigare redovisningsprinciper ska ett företag






  (a) | tydligt ange att information enligt tidigare redovisningsprinciper inte upprättats enligt IFRS, och |
| --- | --- | --- |

22

En del företag upprättar historiska sammanfattningar över utvalda uppgifter för perioder som föregår den första perioden för vilken de redovisar fullständig jämförande information enligt IFRS. Enligt denna standard behöver inte sådana sammanfattningar uppfylla kraven för redovisning och värdering enligt IFRS. Dessutom presenterar en del företag både jämförande information enligt tidigare redovisningsprinciper och den jämförande information som krävs enligt IAS 1. I finansiella rapporter som innehåller historiska sammanfattningar eller jämförande information enligt tidigare redovisningsprinciper ska ett företag

(a)

tydligt ange att information enligt tidigare redovisningsprinciper inte upprättats enligt IFRS, och

| (b) | lämna upplysningar om karaktären på de huvudsakliga justeringar som skulle behövas för att uppfylla kraven i IFRS. Ett företag behöver inte kvantifiera dessa justeringar. |
| --- | --- |

(b)

lämna upplysningar om karaktären på de huvudsakliga justeringar som skulle behövas för att uppfylla kraven i IFRS. Ett företag behöver inte kvantifiera dessa justeringar.

Förklaring av övergång till IFRS

| 23 | Ett företag ska förklara hur övergången från tidigare redovisningsprinciper till IFRS påverkade dess finansiella ställning, finansiella resultat och kassaflöden. |
| --- | --- |

23

Avstämningar

| 24 | För att vara i överensstämmelse med punkt 23 ska ett företags första finansiella rapporter enligt IFRS innefatta:






  (a) | Avstämningar av eget kapital som redovisats enligt tidigare redovisningsprinciper mot eget kapital enligt IFRS för både






  (i) | tidpunkten för övergång till IFRS, och |
| --- | --- | --- | --- |

24

För att vara i överensstämmelse med punkt 23 ska ett företags första finansiella rapporter enligt IFRS innefatta:

(a)

Avstämningar av eget kapital som redovisats enligt tidigare redovisningsprinciper mot eget kapital enligt IFRS för både

(i)

tidpunkten för övergång till IFRS, och

| (ii) | slutet av den senaste period som redovisades i företagets senaste årsredovisning enligt tidigare redovisningsprinciper. |
| --- | --- |

(ii)

slutet av den senaste period som redovisades i företagets senaste årsredovisning enligt tidigare redovisningsprinciper.

| (b) | En avstämning av summa totalresultat enligt IFRS för den senaste perioden i företagets senaste årsredovisning. Startpunkten för den avstämningen ska vara summa totalresultat enligt tidigare redovisningsprinciper för samma period eller, om ett företag inte redovisade en sådan summa, resultatet enligt tidigare redovisningsprinciper. |
| --- | --- |

(b)

En avstämning av summa totalresultat enligt IFRS för den senaste perioden i företagets senaste årsredovisning. Startpunkten för den avstämningen ska vara summa totalresultat enligt tidigare redovisningsprinciper för samma period eller, om ett företag inte redovisade en sådan summa, resultatet enligt tidigare redovisningsprinciper.

| (c) | I det fall företaget för första gången redovisade eller återförde nedskrivningar när det upprättade sin rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS, de upplysningar som krävts enligt IAS 36 Nedskrivningar om företaget hade redovisat dessa nedskrivningar eller återföringar under den period som börjar med tidpunkten för övergången till IFRS. |
| --- | --- |

(c)

I det fall företaget för första gången redovisade eller återförde nedskrivningar när det upprättade sin rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS, de upplysningar som krävts enligt IAS 36 Nedskrivningar om företaget hade redovisat dessa nedskrivningar eller återföringar under den period som börjar med tidpunkten för övergången till IFRS.

| 25 | De avstämningar som krävs enligt punkterna 24 (a) och (b) ska vara så utförliga att användare kan förstå de väsentliga justeringarna i rapporten över finansiell ställning och rapporten över totalresultat. Om ett företag upprättade en rapport över kassaflöden enligt tidigare redovisningsprinciper ska företaget även förklara väsentliga justeringar i rapporten över kassaflöden. |
| --- | --- |

25

De avstämningar som krävs enligt punkterna 24 (a) och (b) ska vara så utförliga att användare kan förstå de väsentliga justeringarna i rapporten över finansiell ställning och rapporten över totalresultat. Om ett företag upprättade en rapport över kassaflöden enligt tidigare redovisningsprinciper ska företaget även förklara väsentliga justeringar i rapporten över kassaflöden.

| 26 | Om ett företag uppmärksammar felaktigheter som uppkommit enligt tidigare redovisningsprinciper, ska de avstämningar som krävs enligt punkt 24 (a) och (b) särskilja rättelser av dessa felaktigheter från byten av redovisningsprinciper. |
| --- | --- |

26

Om ett företag uppmärksammar felaktigheter som uppkommit enligt tidigare redovisningsprinciper, ska de avstämningar som krävs enligt punkt 24 (a) och (b) särskilja rättelser av dessa felaktigheter från byten av redovisningsprinciper.

| 27 | IAS 8 behandlar inte byten av redovisningsprinciper som uppkommer när ett företag första gången tillämpar IFRS. Därför är inte kraven i IAS 8 avseende upplysningar om byten av redovisningsprinciper tillämpliga på ett företags första finansiella rapporter enligt IFRS. |
| --- | --- |

27

IAS 8 behandlar inte byten av redovisningsprinciper som uppkommer när ett företag första gången tillämpar IFRS. Därför är inte kraven i IAS 8 avseende upplysningar om byten av redovisningsprinciper tillämpliga på ett företags första finansiella rapporter enligt IFRS.

| 28 | Om ett företag inte upprättade finansiella rapporter för tidigare perioder, ska företaget i de första finansiella rapporterna enligt IFRS lämna upplysning om detta. |
| --- | --- |

28

Om ett företag inte upprättade finansiella rapporter för tidigare perioder, ska företaget i de första finansiella rapporterna enligt IFRS lämna upplysning om detta.

Identifiering av finansiella tillgångar eller finansiella skulder

| 29 | Det är tillåtet för ett företag att identifiera en tidigare redovisad finansiell tillgång eller finansiell skuld som att den hör till kategorin finansiell tillgång eller finansiell skuld värderad till verkligt värde via resultatet eller till kategorin finansiell tillgång som kan säljas enligt punkt D19. Företaget ska lämna upplysning om det verkliga värdet för finansiella tillgångar eller finansiella skulder i respektive kategori per datumet för identifieringen samt klassificeringen och det redovisade värdet i de föregående finansiella rapporterna. |
| --- | --- |

29

Det är tillåtet för ett företag att identifiera en tidigare redovisad finansiell tillgång eller finansiell skuld som att den hör till kategorin finansiell tillgång eller finansiell skuld värderad till verkligt värde via resultatet eller till kategorin finansiell tillgång som kan säljas enligt punkt D19. Företaget ska lämna upplysning om det verkliga värdet för finansiella tillgångar eller finansiella skulder i respektive kategori per datumet för identifieringen samt klassificeringen och det redovisade värdet i de föregående finansiella rapporterna.

Användning av verkligt värde som antaget anskaffningsvärde

| 30 | Om ett företag i sin rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS använder verkligt värde som antaget anskaffningsvärde för en materiell anläggningstillgång, en förvaltningsfastighet eller en immateriell tillgång (se punkterna D5 och D7), ska företagets första finansiella rapporter enligt IFRS för varje post i rapporten över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS innehålla upplysning om






  (a) | summan av dessa verkliga värden, och |
| --- | --- | --- |

30

Om ett företag i sin rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS använder verkligt värde som antaget anskaffningsvärde för en materiell anläggningstillgång, en förvaltningsfastighet eller en immateriell tillgång (se punkterna D5 och D7), ska företagets första finansiella rapporter enligt IFRS för varje post i rapporten över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS innehålla upplysning om

(a)

summan av dessa verkliga värden, och

| (b) | summan av justeringarna av de redovisade värden som redovisades enligt tidigare redovisningsprinciper. |
| --- | --- |

(b)

summan av justeringarna av de redovisade värden som redovisades enligt tidigare redovisningsprinciper.

Användning av antaget anskaffningsvärde för innehav i dotterföretag, gemensamt styrda företag och intresseföretag

| 31 | På motsvarande sätt, om ett företag använder ett antaget anskaffningsvärde i rapporten över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS för ett innehav i ett dotterföretag, gemensamt styrt företag eller intresseföretag i sina separata finansiella rapporter (se punkt D15), ska företagets första finansiella rapporter enligt IFRS innehålla upplysningar om






  (a) | det sammanlagda antagna anskaffningsvärdet för vilket antaget anskaffningsvärde är det redovisade värdet enligt tidigare redovisningsprinciper, |
| --- | --- | --- |

31

På motsvarande sätt, om ett företag använder ett antaget anskaffningsvärde i rapporten över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS för ett innehav i ett dotterföretag, gemensamt styrt företag eller intresseföretag i sina separata finansiella rapporter (se punkt D15), ska företagets första finansiella rapporter enligt IFRS innehålla upplysningar om

(a)

det sammanlagda antagna anskaffningsvärdet för vilket antaget anskaffningsvärde är det redovisade värdet enligt tidigare redovisningsprinciper,

| (b) | det sammanlagda antagna anskaffningsvärdet för de innehav för vilket antaget anskaffningsvärde är det verkliga värdet, och |
| --- | --- |

(b)

det sammanlagda antagna anskaffningsvärdet för de innehav för vilket antaget anskaffningsvärde är det verkliga värdet, och

| (c) | summan av justeringarna av de redovisade värden som redovisades enligt tidigare redovisningsprinciper. |
| --- | --- |

(c)

summan av justeringarna av de redovisade värden som redovisades enligt tidigare redovisningsprinciper.

Delårsrapporter

| 32 | Om ett företag som upprättar en delårsrapport enligt IAS 34 för del av den period som omfattas av dess första finansiella rapporter enligt IFRS, ska företaget, för att uppfylla punkt 23, uppfylla följande krav utöver kraven i IAS 34:






  (a) | Varje sådan delårsrapport ska, om företaget upprättade en delårsrapport för motsvarande delårsperiod under det omedelbart föregående räkenskapsåret, innefatta






  (i) | en avstämning av dess eget kapital enligt tidigare redovisningsprinciper i slutet av motsvarande delårsperiod mot eget kapital enligt IFRS vid samma tidpunkt, och |
| --- | --- | --- | --- |

32

Om ett företag som upprättar en delårsrapport enligt IAS 34 för del av den period som omfattas av dess första finansiella rapporter enligt IFRS, ska företaget, för att uppfylla punkt 23, uppfylla följande krav utöver kraven i IAS 34:

(a)

Varje sådan delårsrapport ska, om företaget upprättade en delårsrapport för motsvarande delårsperiod under det omedelbart föregående räkenskapsåret, innefatta

(i)

en avstämning av dess eget kapital enligt tidigare redovisningsprinciper i slutet av motsvarande delårsperiod mot eget kapital enligt IFRS vid samma tidpunkt, och

| (ii) | en avstämning av summa totalresultat enligt IFRS för denna motsvarande delårsperiod (aktuell period och hittills under året). Startpunkten för den avstämningen ska vara summa totalresultat enligt tidigare redovisningsprinciper för den perioden eller, om ett företag inte redovisade en sådan summa, resultatet enligt tidigare redovisningsprinciper. |
| --- | --- |

(ii)

en avstämning av summa totalresultat enligt IFRS för denna motsvarande delårsperiod (aktuell period och hittills under året). Startpunkten för den avstämningen ska vara summa totalresultat enligt tidigare redovisningsprinciper för den perioden eller, om ett företag inte redovisade en sådan summa, resultatet enligt tidigare redovisningsprinciper.

| (b) | Utöver de avstämningar som krävs enligt (a), ska ett företags första delårsrapport enligt IAS 34 för del av den period som omfattas av dess första finansiella rapporter enligt IFRS innefatta de avstämningar som beskrivits i punkt 24 (a) och (b) (kompletterade med de uppgifter som krävs enligt punkterna 25 och 26) eller en hänvisning till ett annat publicerat dokument som innefattar dessa avstämningar. |
| --- | --- |

(b)

Utöver de avstämningar som krävs enligt (a), ska ett företags första delårsrapport enligt IAS 34 för del av den period som omfattas av dess första finansiella rapporter enligt IFRS innefatta de avstämningar som beskrivits i punkt 24 (a) och (b) (kompletterade med de uppgifter som krävs enligt punkterna 25 och 26) eller en hänvisning till ett annat publicerat dokument som innefattar dessa avstämningar.

| 33 | I IAS 34 ställs minimikrav på upplysningar. Kraven bygger på antagandet att användare av delårsrapporten även har tillgång till den senaste årsredovisningen. Enligt IAS 34 krävs dock även att ett företag ska lämna upplysning om ”händelser och transaktioner som är väsentliga för förståelsen av utvecklingen under den aktuella delårsperioden”. Om en förstagångstillämpare i den senaste årsredovisningen enligt tidigare redovisningsprinciper inte lämnade upplysningar som var väsentliga för förståelsen av den aktuella delårsperioden, ska företaget därför i delårsrapporten lämna upplysning om detta eller hänvisa till ett annat publicerat dokument som innefattar denna information. |
| --- | --- |

33

I IAS 34 ställs minimikrav på upplysningar. Kraven bygger på antagandet att användare av delårsrapporten även har tillgång till den senaste årsredovisningen. Enligt IAS 34 krävs dock även att ett företag ska lämna upplysning om ”händelser och transaktioner som är väsentliga för förståelsen av utvecklingen under den aktuella delårsperioden”. Om en förstagångstillämpare i den senaste årsredovisningen enligt tidigare redovisningsprinciper inte lämnade upplysningar som var väsentliga för förståelsen av den aktuella delårsperioden, ska företaget därför i delårsrapporten lämna upplysning om detta eller hänvisa till ett annat publicerat dokument som innefattar denna information.

IKRAFTTRÄDANDE

| 34 | Ett företag ska tillämpa denna standard om dess första finansiella rapporter enligt IFRS avser en period som börjar den 1 juli 2009 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. |
| --- | --- |

34

Ett företag ska tillämpa denna standard om dess första finansiella rapporter enligt IFRS avser en period som börjar den 1 juli 2009 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten.

| 35 | Ett företag ska tillämpa ändringarna i punkt D1 (n) och D23 för räkenskapsår som börjar den 1 juli 2009 eller senare. Om ett företag tillämpar IAS 23 Lånekostnader (enligt omarbetning 2007) för en tidigare period, ska ändringarna tillämpas för denna tidigare period. |
| --- | --- |

35

Ett företag ska tillämpa ändringarna i punkt D1 (n) och D23 för räkenskapsår som börjar den 1 juli 2009 eller senare. Om ett företag tillämpar IAS 23 Lånekostnader (enligt omarbetning 2007) för en tidigare period, ska ändringarna tillämpas för denna tidigare period.

| 36 | IFRS 3 Rörelseförvärv (enligt omarbetning 2008) innebar ändringar av punkt 19, C1 samt C4 (f) och (g). Om ett företag tillämpar IFRS 3 (omarbetad 2008) för en tidigare period ska ändringarna även tillämpas för denna tidigare period. |
| --- | --- |

36

IFRS 3 Rörelseförvärv (enligt omarbetning 2008) innebar ändringar av punkt 19, C1 samt C4 (f) och (g). Om ett företag tillämpar IFRS 3 (omarbetad 2008) för en tidigare period ska ändringarna även tillämpas för denna tidigare period.

| 37 | IAS 27 Koncernredovisning och separata finansiella rapporter (enligt ändringar 2008) innebar ändringar av punkt 13 och B7. Om ett företag tillämpar IAS 27 (omarbetad 2008) för en tidigare period ska ändringarna tillämpas för denna tidigare period. |
| --- | --- |

37

IAS 27 Koncernredovisning och separata finansiella rapporter (enligt ändringar 2008) innebar ändringar av punkt 13 och B7. Om ett företag tillämpar IAS 27 (omarbetad 2008) för en tidigare period ska ändringarna tillämpas för denna tidigare period.

| 38 | Anskaffningsvärde för ett innehav i ett dotterföretag, gemensamt styrt företag eller intresseföretag (ändringar i IFRS 1 och IAS 27), som utfärdades i maj 2008, innebar att punkt 31, D1 (g), D14 och D15 lades till. Ett företag ska tillämpa dessa punkter för räkenskapsår som börjar den 1 juli 2009 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar punkterna för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta. |
| --- | --- |

38

Anskaffningsvärde för ett innehav i ett dotterföretag, gemensamt styrt företag eller intresseföretag (ändringar i IFRS 1 och IAS 27), som utfärdades i maj 2008, innebar att punkt 31, D1 (g), D14 och D15 lades till. Ett företag ska tillämpa dessa punkter för räkenskapsår som börjar den 1 juli 2009 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar punkterna för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta.

| 39 | Punkt B7 ändrades i och med Förbättringar av IFRS som utfärdades i maj 2008. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar för räkenskapsår som börjar den 1 juli 2009 eller senare. Om ett företag tillämpar IAS 27 (enligt ändringar 2008) för en tidigare period, ska ändringarna tillämpas för denna tidigare period. |
| --- | --- |

39

Punkt B7 ändrades i och med Förbättringar av IFRS som utfärdades i maj 2008. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar för räkenskapsår som börjar den 1 juli 2009 eller senare. Om ett företag tillämpar IAS 27 (enligt ändringar 2008) för en tidigare period, ska ändringarna tillämpas för denna tidigare period.

UPPHÄVANDE AV IFRS 1 (UTFÄRDAD 2003)

| 40 | Denna IFRS ersätter IFRS 1 (utfärdad 2003 och ändrad i maj 2008). |
| --- | --- |

40

Denna IFRS ersätter IFRS 1 (utfärdad 2003 och ändrad i maj 2008).

Tillägg A

Definitioner

Denna bilaga är en del av standarden.

| antaget anskaffningsvärde | Ett belopp som används som ersättning för anskaffningsvärde eller avskrivet anskaffningsvärde vid en viss tidpunkt. Efterföljande avskrivning förutsätter att företaget inledningsvis hade redovisat tillgången eller skulden per denna tidpunkt och att anskaffningsvärdet var lika med antaget anskaffningsvärde. |
| --- | --- |
| första finansiella rapporter enligt IFRS | De första finansiella rapporterna i vilka ett företag tillämpar International Financial Reporting Standards (IFRS), med ett uttryckligt uttalande utan förbehåll om att IFRS följs. |
| första rapportperiod enligt IFRS | Den senaste rapportperiod som täcks av ett företags första finansiella rapporter enligt IFRS. |
| förstagångstillämpare | Ett företag som upprättar sina första finansiella rapporter enligt IFRS. |
| International Financial Reporting Standards (IFRS) | Standarder och tolkningar som fastställts av International Accounting Standards Board (IASB). De består av






  a) | International Financial Reporting Standards (IFRS), |

antaget anskaffningsvärde

Ett belopp som används som ersättning för anskaffningsvärde eller avskrivet anskaffningsvärde vid en viss tidpunkt. Efterföljande avskrivning förutsätter att företaget inledningsvis hade redovisat tillgången eller skulden per denna tidpunkt och att anskaffningsvärdet var lika med antaget anskaffningsvärde.

första finansiella rapporter enligt IFRS

De första finansiella rapporterna i vilka ett företag tillämpar International Financial Reporting Standards (IFRS), med ett uttryckligt uttalande utan förbehåll om att IFRS följs.

första rapportperiod enligt IFRS

Den senaste rapportperiod som täcks av ett företags första finansiella rapporter enligt IFRS.

förstagångstillämpare

Ett företag som upprättar sina första finansiella rapporter enligt IFRS.

International Financial Reporting Standards (IFRS)

Standarder och tolkningar som fastställts av International Accounting Standards Board (IASB). De består av

a)

International Financial Reporting Standards (IFRS),

| b) | International Accounting Standards (IAS), och |
| --- | --- |

b)

International Accounting Standards (IAS), och

| c) | tolkningar som tagits fram av International Financial Reporting Interpretations Committee (IFRIC) eller dess föregångare Standing Interpretations Committee (SIC). |
| --- | --- |

c)

tolkningar som tagits fram av International Financial Reporting Interpretations Committee (IFRIC) eller dess föregångare Standing Interpretations Committee (SIC).

rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS

Ett företags rapport över finansiell ställning per tidpunkten för övergången till IFRS.

tidigare redovisningsprinciper

Den redovisningsgrund en förstagångstillämpare använde omedelbart före övergången till IFRS.

tidpunkt för övergång till IFRS

Början på den tidigaste perioden för vilken ett företag upprättar fullständig jämförande information enligt IFRS i sina första finansiella rapporter enligt IFRS.

verkligt värde

Det värde till vilket en tillgång skulle kunna överlåtas eller en skuld regleras mellan kunniga parter som är oberoende av varandra och har ett intresse av att transaktionen genomförs.

Bilaga B

Undantag till retroaktiv tillämpning av andra IFRS

Denna bilaga är en del av standarden.

| B1 | Ett företag ska lämna upplysning om






  (a) | borttagande av finansiella tillgångar och finansiella skulder från rapporten över finansiell ställning (punkt B2 och B3), |
| --- | --- | --- |

B1

Ett företag ska lämna upplysning om

(a)

borttagande av finansiella tillgångar och finansiella skulder från rapporten över finansiell ställning (punkt B2 och B3),

| (b) | säkringsredovisning (punkt B4–B6), och |
| --- | --- |

(b)

säkringsredovisning (punkt B4–B6), och

| (c) | innehav utan bestämmande inflytande (punkt B7). |
| --- | --- |

(c)

innehav utan bestämmande inflytande (punkt B7).

Borttagande av finansiella tillgångar och finansiella skulder från rapporten över finansiell ställning

| B2 | Utöver vad som tillåts enligt punkt B3 ska en förstagångstillämpar tillämpa kraven för borttagande från rapporten över finansiell ställning i IAS 39 Finansiella instrument: Redovisning och värdering framåtriktat för transaktioner som skett den 1 januari 2004 eller senare. Med andra ord, om en förstagångstillämpare tog bort finansiella tillgångar som inte är derivat eller finansiella skulder som inte är derivat från rapporten över finansiell ställning enligt sina tidigare redovisningsprinciper till följd av en transaktion som skedde före den 1 januari 2004, ska förstagångstillämparen inte redovisa dessa tillgångar och skulder enligt IFRS (såvida de inte uppfyller kraven för redovisning till följd av en senare transaktion eller händelse). |
| --- | --- |

B2

Utöver vad som tillåts enligt punkt B3 ska en förstagångstillämpar tillämpa kraven för borttagande från rapporten över finansiell ställning i IAS 39 Finansiella instrument: Redovisning och värdering framåtriktat för transaktioner som skett den 1 januari 2004 eller senare. Med andra ord, om en förstagångstillämpare tog bort finansiella tillgångar som inte är derivat eller finansiella skulder som inte är derivat från rapporten över finansiell ställning enligt sina tidigare redovisningsprinciper till följd av en transaktion som skedde före den 1 januari 2004, ska förstagångstillämparen inte redovisa dessa tillgångar och skulder enligt IFRS (såvida de inte uppfyller kraven för redovisning till följd av en senare transaktion eller händelse).

| B3 | Oaktat punkt B2 får ett företag tillämpa kraven för borttagande från rapporten över finansiell ställning i IAS 39 retroaktivt från ett datum företaget väljer, förutsatt att den information som behövs för att tillämpa IAS 39 på finansiella tillgångar och finansiella skulder som togs bort från rapporten över finansiell ställning till följd av tidigare transaktioner erhölls vid den tidpunkt när dessa transaktioner första gången redovisades. |
| --- | --- |

B3

Oaktat punkt B2 får ett företag tillämpa kraven för borttagande från rapporten över finansiell ställning i IAS 39 retroaktivt från ett datum företaget väljer, förutsatt att den information som behövs för att tillämpa IAS 39 på finansiella tillgångar och finansiella skulder som togs bort från rapporten över finansiell ställning till följd av tidigare transaktioner erhölls vid den tidpunkt när dessa transaktioner första gången redovisades.

Säkringsredovisning

| B4 | Enligt kraven i IAS 39 ska ett företag vid tidpunkten för övergång till IFRS






  (a) | värdera alla derivat till verkligt värde, och |
| --- | --- | --- |

B4

Enligt kraven i IAS 39 ska ett företag vid tidpunkten för övergång till IFRS

(a)

värdera alla derivat till verkligt värde, och

| (b) | eliminera alla uppskjutna förluster och vinster som uppkommer för derivat som redovisades som om de vore tillgångar eller skulder enligt tidigare redovisningsprinciper. |
| --- | --- |

(b)

eliminera alla uppskjutna förluster och vinster som uppkommer för derivat som redovisades som om de vore tillgångar eller skulder enligt tidigare redovisningsprinciper.

| B5 | I sin rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS ska ett företag inte redovisa ett säkringsförhållande som inte uppfyller kraven på säkringsredovisning enligt IAS 39 (exempelvis många säkringsförhållanden där säkringsinstrumentet är ett kontantinstrument eller en utfärdad option; där den säkrade posten är en nettoposition; eller där säkringen täcker ränterisk i ett innehav som hålls till förfall). Om ett företag identifierade en nettoposition som en säkrad post enligt tidigare redovisningsprinciper, kan det dock identifiera en enskild post i den nettopositionen som en säkrad post enligt IFRS, under förutsättning att det inte gör det senare än vid tidpunkten för övergång till IFRS. |
| --- | --- |

B5

I sin rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS ska ett företag inte redovisa ett säkringsförhållande som inte uppfyller kraven på säkringsredovisning enligt IAS 39 (exempelvis många säkringsförhållanden där säkringsinstrumentet är ett kontantinstrument eller en utfärdad option; där den säkrade posten är en nettoposition; eller där säkringen täcker ränterisk i ett innehav som hålls till förfall). Om ett företag identifierade en nettoposition som en säkrad post enligt tidigare redovisningsprinciper, kan det dock identifiera en enskild post i den nettopositionen som en säkrad post enligt IFRS, under förutsättning att det inte gör det senare än vid tidpunkten för övergång till IFRS.

| B6 | Om ett företag, före tidpunkten för övergång till IFRS, hade identifierat en transaktion som en säkring, men säkringen inte uppfyller kraven på säkringsredovisning i IAS 39, ska företaget tillämpa punkterna 91 och 101 i IAS 39 för att upphöra med säkringsredovisning. Transaktioner som ingicks före tidpunkten för övergång till IFRS ska inte retroaktivt identifieras som säkringar. |
| --- | --- |

B6

Om ett företag, före tidpunkten för övergång till IFRS, hade identifierat en transaktion som en säkring, men säkringen inte uppfyller kraven på säkringsredovisning i IAS 39, ska företaget tillämpa punkterna 91 och 101 i IAS 39 för att upphöra med säkringsredovisning. Transaktioner som ingicks före tidpunkten för övergång till IFRS ska inte retroaktivt identifieras som säkringar.

Innehav utan bestämmande inflytande

| B7 | En förstagångstillämpare ska tillämpa följande krav i IAS 27 (enligt ändringar 2008) framåtriktat från tidpunkten för övergång till IFRS:






  (a) | Kraven i punkt 28 att summa totalresultat är hänförligt till ägarna till moderföretaget och till innehaven utan bestämmande inflytande även om detta leder till ett negativt värde för innehaven utan bestämmande inflytande. |
| --- | --- | --- |

B7

En förstagångstillämpare ska tillämpa följande krav i IAS 27 (enligt ändringar 2008) framåtriktat från tidpunkten för övergång till IFRS:

(a)

Kraven i punkt 28 att summa totalresultat är hänförligt till ägarna till moderföretaget och till innehaven utan bestämmande inflytande även om detta leder till ett negativt värde för innehaven utan bestämmande inflytande.

| (b) | Kraven i punkt 30 och 31 för redovisning av förändringar i moderföretagets ägarandelar i ett dotterföretag som inte leder till en förlust av bestämmande inflytande. |
| --- | --- |

(b)

Kraven i punkt 30 och 31 för redovisning av förändringar i moderföretagets ägarandelar i ett dotterföretag som inte leder till en förlust av bestämmande inflytande.

| (c) | Kraven i punkt 34–37 för redovisning av en förlust av bestämmande inflytande över ett dotterföretag och kraven som sammanhänger med dem i punkt 8A i IFRS 5 Anläggningstillgångar som innehas för försäljning och avvecklade verksamheter. |
| --- | --- |

(c)

Kraven i punkt 34–37 för redovisning av en förlust av bestämmande inflytande över ett dotterföretag och kraven som sammanhänger med dem i punkt 8A i IFRS 5 Anläggningstillgångar som innehas för försäljning och avvecklade verksamheter.

Om en förstagångstillämpare väljer att tillämpa IFRS 3 (enligt ändringar 2008) retroaktivt på tidigare rörelseförvärv ska det också tillämpa IAS 27 (enligt ändringar 2008) enligt punkt C1 i denna standard.

Tillägg C

Undantag för rörelseförvärv

Denna bilaga är en del av standarden. Ett företag ska tillämpa följande krav på rörelseförvärv som företaget redovisade före tidpunkten för övergång till IFRS.

| C1 | En förstagångstillämpare kan välja att inte tillämpa IFRS 3 (enligt omarbetning 2008) retroaktivt på tidigare rörelseförvärv (som gjordes före tidpunkten för övergång till IFRS). Om en förstagångstillämpare räknar om ett rörelseförvärv så att det uppfyller kraven i IFRS 3 (enligt omarbetning 2008), ska dock företaget räkna om alla rörelseförvärv efter detta rörelseförvärv och dessutom tillämpa IAS 27 från samma datum. Om en förstagångstillämpare exempelvis väljer att räkna om ett rörelseförvärv som skedde den 30 juni 20X6, ska alla rörelseförvärv som skedde mellan den 30 juni 20X6 och tidpunkten för övergången till IFRS räknas om och dessutom ska IAS 27 (enligt ändringar 2008) tillämpas från och med den 30 juni 20X6. |
| --- | --- |

C1

En förstagångstillämpare kan välja att inte tillämpa IFRS 3 (enligt omarbetning 2008) retroaktivt på tidigare rörelseförvärv (som gjordes före tidpunkten för övergång till IFRS). Om en förstagångstillämpare räknar om ett rörelseförvärv så att det uppfyller kraven i IFRS 3 (enligt omarbetning 2008), ska dock företaget räkna om alla rörelseförvärv efter detta rörelseförvärv och dessutom tillämpa IAS 27 från samma datum. Om en förstagångstillämpare exempelvis väljer att räkna om ett rörelseförvärv som skedde den 30 juni 20X6, ska alla rörelseförvärv som skedde mellan den 30 juni 20X6 och tidpunkten för övergången till IFRS räknas om och dessutom ska IAS 27 (enligt ändringar 2008) tillämpas från och med den 30 juni 20X6.

| C2 | Ett företag behöver inte tillämpa IAS 21 Effekterna av ändrade valutakurser retroaktivt på justeringar till verkligt värde och goodwill som uppkommer vid rörelseförvärv som gjordes före tidpunkten för övergång till IFRS. Om företaget inte tillämpar IAS 21 retroaktivt på sådana justeringar till verkligt värde och goodwill, ska det redovisa dem som tillgångar och skulder i företaget och inte som tillgångar och skulder i det förvärvade företaget. Därför är sådan goodwill och sådana justeringar till verkligt värde antingen redan uttryckta i företagets funktionella valuta eller så är de icke-monetära poster i utländsk valuta, som redovisas till valutakursen som användes enligt de tidigare redovisningsprinciperna. |
| --- | --- |

C2

Ett företag behöver inte tillämpa IAS 21 Effekterna av ändrade valutakurser retroaktivt på justeringar till verkligt värde och goodwill som uppkommer vid rörelseförvärv som gjordes före tidpunkten för övergång till IFRS. Om företaget inte tillämpar IAS 21 retroaktivt på sådana justeringar till verkligt värde och goodwill, ska det redovisa dem som tillgångar och skulder i företaget och inte som tillgångar och skulder i det förvärvade företaget. Därför är sådan goodwill och sådana justeringar till verkligt värde antingen redan uttryckta i företagets funktionella valuta eller så är de icke-monetära poster i utländsk valuta, som redovisas till valutakursen som användes enligt de tidigare redovisningsprinciperna.

| C3 | Ett företag kan tillämpa IAS 21 retroaktivt på justeringar till verkligt värde och goodwill som uppkommer i antingen






  (a) | alla rörelseförvärv som gjordes före tidpunkten för övergång till IFRS, eller |
| --- | --- | --- |

C3

Ett företag kan tillämpa IAS 21 retroaktivt på justeringar till verkligt värde och goodwill som uppkommer i antingen

(a)

alla rörelseförvärv som gjordes före tidpunkten för övergång till IFRS, eller

| (b) | alla rörelseförvärv som företaget väljer att räkna om för att de ska överensstämma med IFRS 3, enligt punkt C1 ovan. |
| --- | --- |

(b)

alla rörelseförvärv som företaget väljer att räkna om för att de ska överensstämma med IFRS 3, enligt punkt C1 ovan.

| C4 | Om en förstagångstillämpare inte tillämpar IFRS 3 retroaktivt på ett tidigare rörelseförvärv, ger detta följande konsekvenser för detta rörelseförvärv:






  (a) | Förstagångstillämparen ska behålla samma klassificering (som ett förvärv av förvärvaren, ett omvänt förvärv av det förvärvade företaget eller ett samgående) som i de finansiella rapporterna enligt tidigare redovisningsprinciper. |
| --- | --- | --- |

C4

Om en förstagångstillämpare inte tillämpar IFRS 3 retroaktivt på ett tidigare rörelseförvärv, ger detta följande konsekvenser för detta rörelseförvärv:

(a)

Förstagångstillämparen ska behålla samma klassificering (som ett förvärv av förvärvaren, ett omvänt förvärv av det förvärvade företaget eller ett samgående) som i de finansiella rapporterna enligt tidigare redovisningsprinciper.

| (b) | Förstagångstillämparen ska vid tidpunkten för övergång till IFRS redovisa samtliga sina tillgångar och skulder som förvärvades eller övertogs vid ett tidigare företagsförvärv eller samgående, förutom






  (i) | vissa finansiella tillgångar och finansiella skulder som tagits bort från rapporten över finansiell ställning enligt tidigare redovisningsprinciper (se punkt B2), och |
| --- | --- | --- |

(b)

Förstagångstillämparen ska vid tidpunkten för övergång till IFRS redovisa samtliga sina tillgångar och skulder som förvärvades eller övertogs vid ett tidigare företagsförvärv eller samgående, förutom

(i)

vissa finansiella tillgångar och finansiella skulder som tagits bort från rapporten över finansiell ställning enligt tidigare redovisningsprinciper (se punkt B2), och

| (ii) | tillgångar, däribland goodwill, och skulder som inte redovisades i förvärvarens konsoliderade rapport över finansiell ställning enligt tidigare redovisningsprinciper och som inte heller skulle uppfylla kraven för redovisning enligt IFRS i det förvärvade företagets separata rapport över finansiell ställning (se (f)–(i) nedan). |
| --- | --- |

(ii)

tillgångar, däribland goodwill, och skulder som inte redovisades i förvärvarens konsoliderade rapport över finansiell ställning enligt tidigare redovisningsprinciper och som inte heller skulle uppfylla kraven för redovisning enligt IFRS i det förvärvade företagets separata rapport över finansiell ställning (se (f)–(i) nedan).

Förstagångstillämparen ska redovisa eventuella uppkomna förändringar genom att justera balanserade vinstmedel (eller, i tillämpliga fall, en annan post under eget kapital), såvida inte förändringen uppkommer till följd av redovisning av en immateriell tillgång som tidigare innefattades i goodwill (se (g) (i) nedan).

| (c) | Förstagångstillämparen ska i sin rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS undanta poster som redovisats enligt tidigare redovisningsprinciper, men som inte uppfyller kraven för redovisning som tillgång eller skuld enligt IFRS. Förstagångstillämparen ska redovisa uppkommen förändring enligt följande:






  (i) | Förstagångstillämparen kan ha klassificerat ett tidigare rörelseförvärv som ett förvärv och redovisat en post som en immateriell tillgång, som inte uppfyller kraven för redovisning som tillgång enligt IAS 38 Immateriella tillgångar. Företaget ska omklassificera den posten (och eventuella uppskjutna skatter och innehav utan bestämmande inflytande som är hänförliga till den) till att utgöra en del av goodwill (om det inte redovisade goodwill som en direkt avdragspost från eget kapital enligt tidigare redovisningsprinciper, se (g) (i) och (i) nedan). |
| --- | --- | --- |

(c)

Förstagångstillämparen ska i sin rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS undanta poster som redovisats enligt tidigare redovisningsprinciper, men som inte uppfyller kraven för redovisning som tillgång eller skuld enligt IFRS. Förstagångstillämparen ska redovisa uppkommen förändring enligt följande:

(i)

Förstagångstillämparen kan ha klassificerat ett tidigare rörelseförvärv som ett förvärv och redovisat en post som en immateriell tillgång, som inte uppfyller kraven för redovisning som tillgång enligt IAS 38 Immateriella tillgångar. Företaget ska omklassificera den posten (och eventuella uppskjutna skatter och innehav utan bestämmande inflytande som är hänförliga till den) till att utgöra en del av goodwill (om det inte redovisade goodwill som en direkt avdragspost från eget kapital enligt tidigare redovisningsprinciper, se (g) (i) och (i) nedan).

| (ii) | Förstagångstillämparen ska redovisa alla andra uppkomna förändringar direkt i balanserade vinstmedel (1). |
| --- | --- |

(ii)

Förstagångstillämparen ska redovisa alla andra uppkomna förändringar direkt i balanserade vinstmedel (1).

| (d) | Enligt IFRS krävs att efterföljande värdering av vissa tillgångar och skulder sker utifrån en grund som inte bygger på anskaffningsvärde, såsom verkligt värde. Förstagångstillämparen ska värdera dessa tillgångar och skulder utifrån den grunden i sin rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS, även om de anskaffades eller övertogs vid ett tidigare rörelseförvärv. Företaget ska redovisa eventuellt uppkommen förändring i det redovisade värdet genom att justera balanserade vinstmedel (eller, i tillämpliga fall, en annan post under eget kapital), och inte under goodwill. |
| --- | --- |

(d)

Enligt IFRS krävs att efterföljande värdering av vissa tillgångar och skulder sker utifrån en grund som inte bygger på anskaffningsvärde, såsom verkligt värde. Förstagångstillämparen ska värdera dessa tillgångar och skulder utifrån den grunden i sin rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS, även om de anskaffades eller övertogs vid ett tidigare rörelseförvärv. Företaget ska redovisa eventuellt uppkommen förändring i det redovisade värdet genom att justera balanserade vinstmedel (eller, i tillämpliga fall, en annan post under eget kapital), och inte under goodwill.

| (e) | Omedelbart efter rörelseförvärvet ska det redovisade värdet enligt tidigare redovisningsprinciper för anskaffade tillgångar och övertagna skulder i det rörelseförvärvet utgöra det antagna anskaffningsvärdet enligt IFRS per denna tidpunkt. Om det enligt IFRS krävs en värdering som bygger på anskaffningsvärde för dessa tillgångar och skulder per en senare tidpunkt, ska detta antagna anskaffningsvärde utgöra grunden för avskrivning efter anskaffningsvärde från och med tidpunkten för rörelseförvärvet. |
| --- | --- |

(e)

Omedelbart efter rörelseförvärvet ska det redovisade värdet enligt tidigare redovisningsprinciper för anskaffade tillgångar och övertagna skulder i det rörelseförvärvet utgöra det antagna anskaffningsvärdet enligt IFRS per denna tidpunkt. Om det enligt IFRS krävs en värdering som bygger på anskaffningsvärde för dessa tillgångar och skulder per en senare tidpunkt, ska detta antagna anskaffningsvärde utgöra grunden för avskrivning efter anskaffningsvärde från och med tidpunkten för rörelseförvärvet.

| (f) | Om en förvärvad tillgång eller övertagen skuld från ett tidigare rörelseförvärv inte redovisades enligt tidigare redovisningsprinciper, har den inte ett antaget anskaffningsvärde om noll i rapporten över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS. I stället ska förvärvaren i koncernens rapport över finansiell ställning redovisa och värdera den utifrån vad som enligt IFRS krävs i det förvärvade företagets rapport över finansiell ställning. Detta kan illustreras med följande: Om förvärvaren enligt sina tidigare redovisningsprinciper inte hade aktiverat finansiella leasingavtal som förvärvats i tidigare rörelseförvärv, ska det aktivera dessa leasingavtal i sina konsoliderade finansiella rapporter, eftersom det enligt IAS 17 Leasingavtal krävs att det förvärvade företaget skulle göra detta i sin rapport över finansiell ställning enligt IFRS. På motsvarande sätt, om förvärvaren inte hade, enligt sina tidigare redovisningsprinciper, redovisat en eventualförpliktelse som fortfarande fanns vid tidpunkten för övergång till IFRS, ska förvärvaren redovisa denna eventualförpliktelse per denna tidpunkt såvida inte IAS 37 Avsättningar, eventualförpliktelser och eventualtillgångar skulle förbjuda redovisningen av den i det förvärvade företagets finansiella rapporter. Omvänt gäller att om en tillgång eller skuld innefattades i goodwill enligt tidigare redovisningsprinciper, men skulle ha redovisats separat enligt IFRS 3, ska tillgången eller skulden redovisas som goodwill, såvida det inte enligt IFRS skulle krävas att den redovisas i det förvärvade företagets finansiella rapporter. |
| --- | --- |

(f)

Om en förvärvad tillgång eller övertagen skuld från ett tidigare rörelseförvärv inte redovisades enligt tidigare redovisningsprinciper, har den inte ett antaget anskaffningsvärde om noll i rapporten över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS. I stället ska förvärvaren i koncernens rapport över finansiell ställning redovisa och värdera den utifrån vad som enligt IFRS krävs i det förvärvade företagets rapport över finansiell ställning. Detta kan illustreras med följande: Om förvärvaren enligt sina tidigare redovisningsprinciper inte hade aktiverat finansiella leasingavtal som förvärvats i tidigare rörelseförvärv, ska det aktivera dessa leasingavtal i sina konsoliderade finansiella rapporter, eftersom det enligt IAS 17 Leasingavtal krävs att det förvärvade företaget skulle göra detta i sin rapport över finansiell ställning enligt IFRS. På motsvarande sätt, om förvärvaren inte hade, enligt sina tidigare redovisningsprinciper, redovisat en eventualförpliktelse som fortfarande fanns vid tidpunkten för övergång till IFRS, ska förvärvaren redovisa denna eventualförpliktelse per denna tidpunkt såvida inte IAS 37 Avsättningar, eventualförpliktelser och eventualtillgångar skulle förbjuda redovisningen av den i det förvärvade företagets finansiella rapporter. Omvänt gäller att om en tillgång eller skuld innefattades i goodwill enligt tidigare redovisningsprinciper, men skulle ha redovisats separat enligt IFRS 3, ska tillgången eller skulden redovisas som goodwill, såvida det inte enligt IFRS skulle krävas att den redovisas i det förvärvade företagets finansiella rapporter.

| (g) | Det redovisade värdet för goodwill i rapporten över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS ska vara goodwillens redovisade värde enligt tidigare redovisningsprinciper vid tidpunkten för övergång till IFRS, efter följande två justeringar:






  (i) | Om det krävs enligt (c) (i) ovan ska förstagångstillämparen öka det redovisade värdet för goodwill när företaget omklassificerar en post som det redovisade som en immateriell tillgång enligt tidigare redovisningsprinciper. På motsvarande sätt gäller att, såvida det krävs enligt (f) ovan, om förstagångstillämparen redovisar en immateriell tillgång som innefattades i redovisad goodwill enligt tidigare redovisningsprinciper, ska förstagångstillämparen minska det redovisade värdet för goodwill enligt detta (och, i tillämpliga fall, justera uppskjuten skatt och innehav utan bestämmande inflytande). |
| --- | --- | --- |

(g)

Det redovisade värdet för goodwill i rapporten över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS ska vara goodwillens redovisade värde enligt tidigare redovisningsprinciper vid tidpunkten för övergång till IFRS, efter följande två justeringar:

(i)

Om det krävs enligt (c) (i) ovan ska förstagångstillämparen öka det redovisade värdet för goodwill när företaget omklassificerar en post som det redovisade som en immateriell tillgång enligt tidigare redovisningsprinciper. På motsvarande sätt gäller att, såvida det krävs enligt (f) ovan, om förstagångstillämparen redovisar en immateriell tillgång som innefattades i redovisad goodwill enligt tidigare redovisningsprinciper, ska förstagångstillämparen minska det redovisade värdet för goodwill enligt detta (och, i tillämpliga fall, justera uppskjuten skatt och innehav utan bestämmande inflytande).

| (ii) | Oavsett om det finns någon indikation på att goodwillen behöver skrivas ned eller ej, ska förstagångstillämparen tillämpa IAS 36 för att pröva om det föreligger ett nedskrivningsbehov vid tidpunkten för övergång till IFRS och för att redovisa eventuell nedskrivning i balanserade vinstmedel (eller i omvärderingsreserven, om detta krävs enligt IAS 36). Prövning av nedskrivningsbehovet ska utgå från förhållandena vid tidpunkten för övergång till IFRS. |
| --- | --- |

(ii)

Oavsett om det finns någon indikation på att goodwillen behöver skrivas ned eller ej, ska förstagångstillämparen tillämpa IAS 36 för att pröva om det föreligger ett nedskrivningsbehov vid tidpunkten för övergång till IFRS och för att redovisa eventuell nedskrivning i balanserade vinstmedel (eller i omvärderingsreserven, om detta krävs enligt IAS 36). Prövning av nedskrivningsbehovet ska utgå från förhållandena vid tidpunkten för övergång till IFRS.

| (h) | Inga andra justeringar ska göras av goodwillens redovisade värde vid tidpunkten för övergång till IFRS. Exempelvis ska en förstagångstillämpare inte räkna om det redovisade värdet av goodwill för att






  (i) | undanta pågående forskning och utveckling som förvärvats i rörelseförvärvet i fråga (om inte den hänförliga immateriella tillgången skulle uppfylla kraven för redovisning enligt IAS 38 i det förvärvade företagets rapport över finansiell ställning), |
| --- | --- | --- |

(h)

Inga andra justeringar ska göras av goodwillens redovisade värde vid tidpunkten för övergång till IFRS. Exempelvis ska en förstagångstillämpare inte räkna om det redovisade värdet av goodwill för att

(i)

undanta pågående forskning och utveckling som förvärvats i rörelseförvärvet i fråga (om inte den hänförliga immateriella tillgången skulle uppfylla kraven för redovisning enligt IAS 38 i det förvärvade företagets rapport över finansiell ställning),

| (ii) | justera tidigare avskrivning av goodwill, |
| --- | --- |

(ii)

justera tidigare avskrivning av goodwill,

| (iii) | återföra justeringar av goodwill som inte skulle tillåtas enligt IFRS 3, men som gjordes enligt tidigare redovisningsprinciper, på grund av justeringar av tillgångar och skulder mellan tidpunkten för rörelseförvärvet och tidpunkten för övergång till IFRS. |
| --- | --- |

(iii)

återföra justeringar av goodwill som inte skulle tillåtas enligt IFRS 3, men som gjordes enligt tidigare redovisningsprinciper, på grund av justeringar av tillgångar och skulder mellan tidpunkten för rörelseförvärvet och tidpunkten för övergång till IFRS.

| (i) | Om förstagångstillämparen redovisade goodwill som en minskning av eget kapital enligt tidigare redovisningsprinciper






  (i) | ska det inte redovisa den goodwillen i sin rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS och inte heller överföra goodwillen till resultatet om det avyttrar dotterföretaget eller om investeringen i dotterföretaget skrivs ned. |
| --- | --- | --- |

(i)

Om förstagångstillämparen redovisade goodwill som en minskning av eget kapital enligt tidigare redovisningsprinciper

(i)

ska det inte redovisa den goodwillen i sin rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS och inte heller överföra goodwillen till resultatet om det avyttrar dotterföretaget eller om investeringen i dotterföretaget skrivs ned.

| (ii) | ska justeringar som är hänförliga till ett efterföljande utfall av en händelse som påverkar köpeskillingen redovisas i balanserade vinstmedel. |
| --- | --- |

(ii)

ska justeringar som är hänförliga till ett efterföljande utfall av en händelse som påverkar köpeskillingen redovisas i balanserade vinstmedel.

| (j) | Enligt förstagångstillämparens tidigare redovisningsprinciper kanske ett dotterföretag som förvärvades i ett tidigare företagsförvärv inte omfattades av företagets koncernredovisning (exempelvis eftersom moderföretaget inte betraktade det som ett dotterföretag enligt tidigare redovisningsprinciper eller inte upprättade någon koncernredovisning). Förstagångstillämparen ska justera det redovisade värdet för dotterföretagets tillgångar och skulder till det värde som skulle krävas enligt IFRS i dotterföretagets rapport över finansiell ställning. Det antagna anskaffningsvärdet för goodwill är lika med skillnaden, vid tidpunkten för övergång till IFRS, mellan






  (i) | moderföretagets andel av dessa justerade redovisade värden, och |
| --- | --- | --- |

(j)

Enligt förstagångstillämparens tidigare redovisningsprinciper kanske ett dotterföretag som förvärvades i ett tidigare företagsförvärv inte omfattades av företagets koncernredovisning (exempelvis eftersom moderföretaget inte betraktade det som ett dotterföretag enligt tidigare redovisningsprinciper eller inte upprättade någon koncernredovisning). Förstagångstillämparen ska justera det redovisade värdet för dotterföretagets tillgångar och skulder till det värde som skulle krävas enligt IFRS i dotterföretagets rapport över finansiell ställning. Det antagna anskaffningsvärdet för goodwill är lika med skillnaden, vid tidpunkten för övergång till IFRS, mellan

(i)

moderföretagets andel av dessa justerade redovisade värden, och

| (ii) | anskaffningsvärdet för moderföretagets innehav i dotterföretaget, i moderföretagets separata finansiella rapporter. |
| --- | --- |

(ii)

anskaffningsvärdet för moderföretagets innehav i dotterföretaget, i moderföretagets separata finansiella rapporter.

| (k) | Värderingen av innehav utan bestämmande inflytande och uppskjuten skatt är en följd av värderingen av andra tillgångar och skulder. Därför påverkar ovanstående justeringar av redovisade tillgångar och skulder innehav utan bestämmande inflytande och uppskjuten skatt. |
| --- | --- |

(k)

Värderingen av innehav utan bestämmande inflytande och uppskjuten skatt är en följd av värderingen av andra tillgångar och skulder. Därför påverkar ovanstående justeringar av redovisade tillgångar och skulder innehav utan bestämmande inflytande och uppskjuten skatt.

| C5 | Undantaget för tidigare rörelseförvärv gäller även för tidigare investeringar i intresseföretag och andelar i joint ventures. Vidare gäller den tidpunkt som valts för punkt C1 för alla sådana förvärv. |
| --- | --- |

C5

Undantaget för tidigare rörelseförvärv gäller även för tidigare investeringar i intresseföretag och andelar i joint ventures. Vidare gäller den tidpunkt som valts för punkt C1 för alla sådana förvärv.

---

(1)  Sådana förändringar innefattar omklassificeringar från eller till immateriella tillgångar om goodwill enligt tidigare redovisningsprinciper inte redovisades som en tillgång. Detta blir fallet om företaget, enligt tidigare redovisningsprinciper, (a) drog av goodwill direkt från eget kapital, eller (b) inte redovisade företagsförvärvet som ett förvärv.

Bilaga D

Undantag från andra IFRS

Denna bilaga är en del av standarden.

| D1 | Ett företag kan välja att använda ett eller flera av följande undantag






  (a) | aktierelaterade ersättningar (punkt D2 och D3), |
| --- | --- | --- |

D1

Ett företag kan välja att använda ett eller flera av följande undantag

(a)

aktierelaterade ersättningar (punkt D2 och D3),

| (b) | försäkringsavtal (punkt D4), |
| --- | --- |

(b)

försäkringsavtal (punkt D4),

| (c) | verkligt värde eller omvärderat värde som antaget anskaffningsvärde (punkt D5–D8), |
| --- | --- |

(c)

verkligt värde eller omvärderat värde som antaget anskaffningsvärde (punkt D5–D8),

| (d) | leasingavtal (punkt D9), |
| --- | --- |

(d)

leasingavtal (punkt D9),

| (e) | ersättningar till anställda (punkt D10 och D11), |
| --- | --- |

(e)

ersättningar till anställda (punkt D10 och D11),

| (f) | ackumulerade omräkningsdifferenser (punkt D12 och D13), |
| --- | --- |

(f)

ackumulerade omräkningsdifferenser (punkt D12 och D13),

| (g) | innehav i dotterföretag, gemensamt styrda företag och intresseföretag (punkt D14 och D15), |
| --- | --- |

(g)

innehav i dotterföretag, gemensamt styrda företag och intresseföretag (punkt D14 och D15),

| (h) | tillgångar och skulder i dotterföretag, intresseföretag och joint ventures (punkt D16 och D17), |
| --- | --- |

(h)

tillgångar och skulder i dotterföretag, intresseföretag och joint ventures (punkt D16 och D17),

| (i) | sammansatta finansiella instrument (punkt D18), |
| --- | --- |

(i)

sammansatta finansiella instrument (punkt D18),

| (j) | identifiering av tidigare redovisade finansiella instrument (punkt D19), |
| --- | --- |

(j)

identifiering av tidigare redovisade finansiella instrument (punkt D19),

| (k) | värdering till verkligt värde av finansiella tillgångar eller finansiella skulder vid det första redovisningstillfället (punkt D20), |
| --- | --- |

(k)

värdering till verkligt värde av finansiella tillgångar eller finansiella skulder vid det första redovisningstillfället (punkt D20),

| (l) | skyldigheter avseende nedläggning som innefattas i anskaffningsvärdet för materiella anläggningstillgångar (punkt D21), |
| --- | --- |

(l)

skyldigheter avseende nedläggning som innefattas i anskaffningsvärdet för materiella anläggningstillgångar (punkt D21),

| (m) | finansiella tillgångar eller immateriella tillgångar som redovisas enligt IFRIC 12 Avtal om ekonomiska eller samhälleliga tjänster (punkt D22), och |
| --- | --- |

(m)

finansiella tillgångar eller immateriella tillgångar som redovisas enligt IFRIC 12 Avtal om ekonomiska eller samhälleliga tjänster (punkt D22), och

| (n) | lånekostnader (punkt D23). |
| --- | --- |

(n)

lånekostnader (punkt D23).

Ett företag ska inte tillämpa dessa undantag analogt på andra poster.

Aktierelaterade ersättningar

| D2 | En förstagångstillämpare uppmuntras att, men måste inte, tillämpa IFRS 2 Aktierelaterade ersättningar på egetkapitalinstrument som tilldelades den 7 november 2002 eller tidigare. En förstagångstillämpare uppmuntras också att, men måste inte, tillämpa IFRS 2 på egetkapitalinstrument som tilldelades efter den 7 november 2002 och som blivit intjänade före den senare av (a) tidpunkten för övergång till IFRS och (b) den 1 januari 2005. Om en förstagångstillämpare väljer att tillämpa IFRS 2 på sådana egetkapitalinstrument, kan förstagångstillämparen emellertid endast göra detta om företaget offentliggjort det verkliga värdet för dessa egetkapitalinstrument, fastställt per värderingstidpunkten och enligt definitioner i IFRS 2. Företaget ska dock även lämna upplysningar, enligt kraven i punkt 44 och 45 i IFRS 2, om alla tilldelningar av egetkapitalinstrument på vilka denna standard inte har tillämpats (såsom egetkapitalinstrument som tilldelats den 7 november 2002 eller tidigare). Om en förstagångstillämpare ändrar villkoren eller bestämmelserna för en tilldelning av egetkapitalinstrument på vilka IFRS 2 inte har tillämpats, behöver inte företaget tillämpa punkt 26–29 i IFRS 2 om ändringen skedde före övergången till IFRS. |
| --- | --- |

D2

En förstagångstillämpare uppmuntras att, men måste inte, tillämpa IFRS 2 Aktierelaterade ersättningar på egetkapitalinstrument som tilldelades den 7 november 2002 eller tidigare. En förstagångstillämpare uppmuntras också att, men måste inte, tillämpa IFRS 2 på egetkapitalinstrument som tilldelades efter den 7 november 2002 och som blivit intjänade före den senare av (a) tidpunkten för övergång till IFRS och (b) den 1 januari 2005. Om en förstagångstillämpare väljer att tillämpa IFRS 2 på sådana egetkapitalinstrument, kan förstagångstillämparen emellertid endast göra detta om företaget offentliggjort det verkliga värdet för dessa egetkapitalinstrument, fastställt per värderingstidpunkten och enligt definitioner i IFRS 2. Företaget ska dock även lämna upplysningar, enligt kraven i punkt 44 och 45 i IFRS 2, om alla tilldelningar av egetkapitalinstrument på vilka denna standard inte har tillämpats (såsom egetkapitalinstrument som tilldelats den 7 november 2002 eller tidigare). Om en förstagångstillämpare ändrar villkoren eller bestämmelserna för en tilldelning av egetkapitalinstrument på vilka IFRS 2 inte har tillämpats, behöver inte företaget tillämpa punkt 26–29 i IFRS 2 om ändringen skedde före övergången till IFRS.

| D3 | En förstagångstillämpare uppmuntras att, men måste inte, tillämpa IFRS 2 på skulder som uppkommer vid transaktioner avseende aktierelaterade ersättningar som reglerades före tidpunkten för övergång till IFRS. En förstagångstillämpare uppmuntras att, men måste inte, tillämpa IFRS 2 på skulder som reglerades före den 1 januari 2005. För skulder på vilka IFRS 2 tillämpas behöver en förstagångstillämpare inte räkna om jämförande information till den del den informationen är hänförlig till en period eller ett datum före den 7 november 2002. |
| --- | --- |

D3

En förstagångstillämpare uppmuntras att, men måste inte, tillämpa IFRS 2 på skulder som uppkommer vid transaktioner avseende aktierelaterade ersättningar som reglerades före tidpunkten för övergång till IFRS. En förstagångstillämpare uppmuntras att, men måste inte, tillämpa IFRS 2 på skulder som reglerades före den 1 januari 2005. För skulder på vilka IFRS 2 tillämpas behöver en förstagångstillämpare inte räkna om jämförande information till den del den informationen är hänförlig till en period eller ett datum före den 7 november 2002.

Försäkringsavtal

| D4 | En förstagångstillämpare kan tillämpa övergångsbestämmelserna i IFRS 4 Försäkringsavtal. IFRS 4 begränsar byten av redovisningsprinciper för försäkringsavtal, inklusive byten som görs av en förstagångstillämpare. |
| --- | --- |

D4

En förstagångstillämpare kan tillämpa övergångsbestämmelserna i IFRS 4 Försäkringsavtal. IFRS 4 begränsar byten av redovisningsprinciper för försäkringsavtal, inklusive byten som görs av en förstagångstillämpare.

Verkligt värde eller omvärderat värde som antaget anskaffningsvärde

| D5 | Ett företag kan välja att värdera en materiell anläggningstillgång till dess verkliga värde vid tidpunkten för övergång till IFRS och använda detta verkliga värde som antaget anskaffningsvärde per denna tidpunkt. |
| --- | --- |

D5

Ett företag kan välja att värdera en materiell anläggningstillgång till dess verkliga värde vid tidpunkten för övergång till IFRS och använda detta verkliga värde som antaget anskaffningsvärde per denna tidpunkt.

| D6 | En förstagångstillämpare kan välja att använda en omvärdering av en materiell anläggningstillgång enligt tidigare redovisningsprinciper per, eller före, tidpunkten för övergång till IFRS, som antaget anskaffningsvärde vid omvärderingstidpunkten, om det omvärderade värdet vid tidpunkten för omvärderingen i stort sett motsvarade






  (a) | verkligt värde, eller |
| --- | --- | --- |

D6

En förstagångstillämpare kan välja att använda en omvärdering av en materiell anläggningstillgång enligt tidigare redovisningsprinciper per, eller före, tidpunkten för övergång till IFRS, som antaget anskaffningsvärde vid omvärderingstidpunkten, om det omvärderade värdet vid tidpunkten för omvärderingen i stort sett motsvarade

(a)

verkligt värde, eller

| (b) | anskaffningsvärde eller avskrivet anskaffningsvärde enligt IFRS, justerat för att exempelvis återspegla förändringar i ett allmänt eller särskilt prisindex. |
| --- | --- |

(b)

anskaffningsvärde eller avskrivet anskaffningsvärde enligt IFRS, justerat för att exempelvis återspegla förändringar i ett allmänt eller särskilt prisindex.

| D7 | Valen i punkterna D5 och D6 kan även användas för






  (a) | förvaltningsfastigheter, om ett företag väljer att använda metoden som bygger på anskaffningsvärde enligt IAS 40 Förvaltningsfastigheter, |
| --- | --- | --- |

D7

Valen i punkterna D5 och D6 kan även användas för

(a)

förvaltningsfastigheter, om ett företag väljer att använda metoden som bygger på anskaffningsvärde enligt IAS 40 Förvaltningsfastigheter,

| (b) | immateriella tillgångar som uppfyller






  (i) | kriterierna för att redovisas som tillgångar enligt IAS 38 (inklusive tillförlitlig värdering av ursprungligt anskaffningsvärde), och |
| --- | --- | --- |

(b)

immateriella tillgångar som uppfyller

(i)

kriterierna för att redovisas som tillgångar enligt IAS 38 (inklusive tillförlitlig värdering av ursprungligt anskaffningsvärde), och

| (ii) | kriterierna i IAS 38 för omvärdering (inklusive förekomst av en aktiv marknad). |
| --- | --- |

(ii)

kriterierna i IAS 38 för omvärdering (inklusive förekomst av en aktiv marknad).

Ett företag ska inte använda dessa val för andra tillgångar eller för skulder.

| D8 | En förstagångstillämpare kan ha fastställt ett antaget anskaffningsvärde enligt tidigare redovisningsprinciper för vissa eller samtliga tillgångar och skulder genom att värdera dem till verkligt värde vid en viss tidpunkt på grund av exempelvis en privatisering eller marknadsintroduktion. Företaget får använda en sådan händelsestyrd beräkning av verkligt värde som antaget anskaffningsvärde för IFRS per denna värderingstidpunkt. |
| --- | --- |

D8

En förstagångstillämpare kan ha fastställt ett antaget anskaffningsvärde enligt tidigare redovisningsprinciper för vissa eller samtliga tillgångar och skulder genom att värdera dem till verkligt värde vid en viss tidpunkt på grund av exempelvis en privatisering eller marknadsintroduktion. Företaget får använda en sådan händelsestyrd beräkning av verkligt värde som antaget anskaffningsvärde för IFRS per denna värderingstidpunkt.

Leasingavtal

| D9 | En förstagångstillämpare kan tillämpa övergångsbestämmelserna i IFRIC 4 Fastställande av huruvida ett avtal innehåller ett leasingavtal. Därför får en förstagångstillämpare fastställa huruvida ett avtal, som är befintligt vid tidpunkten för övergång till IFRS, innehåller ett leasingavtal baserat på de fakta och omständigheter som råder vid denna tidpunkt. |
| --- | --- |

D9

En förstagångstillämpare kan tillämpa övergångsbestämmelserna i IFRIC 4 Fastställande av huruvida ett avtal innehåller ett leasingavtal. Därför får en förstagångstillämpare fastställa huruvida ett avtal, som är befintligt vid tidpunkten för övergång till IFRS, innehåller ett leasingavtal baserat på de fakta och omständigheter som råder vid denna tidpunkt.

Ersättningar till anställda

| D10 | Enligt IAS 19 Ersättningar till anställda kan ett företag välja att använda en ”korridormetod” som innebär att vissa aktuariella vinster och förluster inte redovisas. Retroaktiv tillämpning av denna metod kräver att ett företag delar upp de ackumulerade aktuariella vinsterna och förlusterna, från planens början till tidpunkten för övergång till IFRS, i en redovisad del och en oredovisad del. En förstagångstillämpare kan dock välja att redovisa alla ackumulerade aktuariella vinster och förluster i rapporten över finansiell ställning vid tidpunkten för övergång till IFRS även om företaget använder korridormetoden för aktuariella vinster och förluster som uppkommer senare. Om en förstagångstillämpare använder detta undantag ska det tillämpas på alla planer. |
| --- | --- |

D10

Enligt IAS 19 Ersättningar till anställda kan ett företag välja att använda en ”korridormetod” som innebär att vissa aktuariella vinster och förluster inte redovisas. Retroaktiv tillämpning av denna metod kräver att ett företag delar upp de ackumulerade aktuariella vinsterna och förlusterna, från planens början till tidpunkten för övergång till IFRS, i en redovisad del och en oredovisad del. En förstagångstillämpare kan dock välja att redovisa alla ackumulerade aktuariella vinster och förluster i rapporten över finansiell ställning vid tidpunkten för övergång till IFRS även om företaget använder korridormetoden för aktuariella vinster och förluster som uppkommer senare. Om en förstagångstillämpare använder detta undantag ska det tillämpas på alla planer.

| D11 | Ett företag kan lämna upplysning om de belopp som krävs enligt punkt 120A (p) i IAS 19 eftersom beloppen fastställs för varje redovisningsperiod framåtriktat från tidpunkten för övergång till IFRS. |
| --- | --- |

D11

Ett företag kan lämna upplysning om de belopp som krävs enligt punkt 120A (p) i IAS 19 eftersom beloppen fastställs för varje redovisningsperiod framåtriktat från tidpunkten för övergång till IFRS.

Ackumulerade omräkningsdifferenser

| D12 | IAS 21 kräver att ett företag






  (a) | redovisar vissa omräkningsdifferenser i övrigt totalresultat och ackumulerar dessa i en separat komponent i eget kapital, och |
| --- | --- | --- |

D12

IAS 21 kräver att ett företag

(a)

redovisar vissa omräkningsdifferenser i övrigt totalresultat och ackumulerar dessa i en separat komponent i eget kapital, och

| (b) | vid avyttring av en utlandsverksamhet, omklassificerar den ackumulerade omräkningsdifferensen från den utlandsverksamheten (inklusive, i tillämpliga fall, vinster och förluster från säkringar som är hänförliga till den) till resultatet, som del av vinsten eller förlusten vid avyttringen. |
| --- | --- |

(b)

vid avyttring av en utlandsverksamhet, omklassificerar den ackumulerade omräkningsdifferensen från den utlandsverksamheten (inklusive, i tillämpliga fall, vinster och förluster från säkringar som är hänförliga till den) till resultatet, som del av vinsten eller förlusten vid avyttringen.

| D13 | En förstagångstillämpare behöver inte följa dessa krav för ackumulering av omräkningsdifferenser som förelåg vid tidpunkten för övergång till IFRS. Om en förstagångstillämpare använder detta undantag






  (a) | bedöms de ackumulerade omräkningsdifferenserna för all utlandsverksamhet uppgå till noll vid tidpunkten för övergång till IFRS, och |
| --- | --- | --- |

D13

En förstagångstillämpare behöver inte följa dessa krav för ackumulering av omräkningsdifferenser som förelåg vid tidpunkten för övergång till IFRS. Om en förstagångstillämpare använder detta undantag

(a)

bedöms de ackumulerade omräkningsdifferenserna för all utlandsverksamhet uppgå till noll vid tidpunkten för övergång till IFRS, och

| (b) | ska vinsten eller förlusten vid en efterföljande avyttring av en utlandsverksamhet inte innefatta omräkningsdifferenser som uppkom före tidpunkten för övergång till IFRS och ska innefatta omräkningsdifferenser som uppkommer senare. |
| --- | --- |

(b)

ska vinsten eller förlusten vid en efterföljande avyttring av en utlandsverksamhet inte innefatta omräkningsdifferenser som uppkom före tidpunkten för övergång till IFRS och ska innefatta omräkningsdifferenser som uppkommer senare.

Innehav i dotterföretag, gemensamt styrda företag och intresseföretag

| D14 | När ett företag upprättar separata finansiella rapporter krävs enligt IAS 27 (enligt ändringar 2008) att det ska redovisa sina innehav i dotterföretag, gemensamt styrda företag och intresseföretag antingen






  (a) | till anskaffningsvärde, eller |
| --- | --- | --- |

D14

När ett företag upprättar separata finansiella rapporter krävs enligt IAS 27 (enligt ändringar 2008) att det ska redovisa sina innehav i dotterföretag, gemensamt styrda företag och intresseföretag antingen

(a)

till anskaffningsvärde, eller

| (b) | enligt IAS 39. |
| --- | --- |

(b)

enligt IAS 39.

| D15 | Om en förstagångstillämpare värderar ett sådant innehav till anskaffningsvärde enligt punkt D14 ska det värdera detta innehav till ett av följande belopp i sin rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS:






  (a) | anskaffningsvärde fastställt enligt IAS 27, eller |
| --- | --- | --- |

D15

Om en förstagångstillämpare värderar ett sådant innehav till anskaffningsvärde enligt punkt D14 ska det värdera detta innehav till ett av följande belopp i sin rapport över periodens ingående finansiella ställning enligt IFRS:

(a)

anskaffningsvärde fastställt enligt IAS 27, eller

| (b) | antaget anskaffningsvärde. Antaget anskaffningsvärde för sådant innehav ska vara dess






  (i) | verkliga värde (fastställt enligt IAS 39) per företagets tidpunkt för övergång till IFRS i dess separata finansiella rapporter, eller |
| --- | --- | --- |

(b)

antaget anskaffningsvärde. Antaget anskaffningsvärde för sådant innehav ska vara dess

(i)

verkliga värde (fastställt enligt IAS 39) per företagets tidpunkt för övergång till IFRS i dess separata finansiella rapporter, eller

| (ii) | redovisade värde enligt tidigare redovisningsprinciper per den tidpunkten. |
| --- | --- |

(ii)

redovisade värde enligt tidigare redovisningsprinciper per den tidpunkten.

En förstagångstillämpare kan välja antingen (i) eller (ii) ovan för att värdera sitt innehav i varje dotterföretag, gemensamt styrda företag eller intresseföretag som det väljer att värdera till antaget anskaffningsvärde.

Dotterföretags, intresseföretags och joint ventures tillgångar och skulder

| D16 | Om ett dotterföretag blir förstagångstillämpare efter sitt moderföretag, ska dotterföretaget i sina finansiella rapporter värdera sina tillgångar och skulder till antingen






  (a) | de redovisade värden som skulle ingå i moderföretagets koncernredovisning, baserat på moderföretagets tidpunkt för övergång till IFRS, om inga justeringar gjordes i konsolideringssyfte eller på grund av effekterna av det rörelseförvärv i vilket moderföretaget förvärvade dotterföretaget, eller |
| --- | --- | --- |

D16

Om ett dotterföretag blir förstagångstillämpare efter sitt moderföretag, ska dotterföretaget i sina finansiella rapporter värdera sina tillgångar och skulder till antingen

(a)

de redovisade värden som skulle ingå i moderföretagets koncernredovisning, baserat på moderföretagets tidpunkt för övergång till IFRS, om inga justeringar gjordes i konsolideringssyfte eller på grund av effekterna av det rörelseförvärv i vilket moderföretaget förvärvade dotterföretaget, eller

| (b) | de redovisade värden som krävs i övrigt i denna standard, baserat på dotterföretagets tidpunkt för övergång till IFRS. Dessa redovisade värden kan skilja sig från dem som beskrivs i (a)






  (i) | när undantagen i denna standard leder till värderingar som är beroende av tidpunkten för övergång till IFRS. |
| --- | --- | --- |

(b)

de redovisade värden som krävs i övrigt i denna standard, baserat på dotterföretagets tidpunkt för övergång till IFRS. Dessa redovisade värden kan skilja sig från dem som beskrivs i (a)

(i)

när undantagen i denna standard leder till värderingar som är beroende av tidpunkten för övergång till IFRS.

| (ii) | när de redovisningsprinciper som använts i dotterföretagets finansiella rapporter skiljer sig från dem som använts i koncernredovisningen. Exempelvis kanske dotterföretaget använder metoden som bygger på anskaffningsvärde, enligt IAS 16 Materiella anläggningstillgångar och koncernen omvärderingsmetoden. |
| --- | --- |

(ii)

när de redovisningsprinciper som använts i dotterföretagets finansiella rapporter skiljer sig från dem som använts i koncernredovisningen. Exempelvis kanske dotterföretaget använder metoden som bygger på anskaffningsvärde, enligt IAS 16 Materiella anläggningstillgångar och koncernen omvärderingsmetoden.

Ett intresseföretag eller joint venture som blir förstagångstillämpare efter ett företag som har ett betydande inflytande eller gemensamt bestämmande inflytande över det kan göra ett likartat val.

| D17 | Om ett företag blir förstagångstillämpare efter sitt dotterföretag (eller intresseföretag eller joint venture), ska dock detta företag i koncernredovisningen värdera dotterföretagets (eller intresseföretagets eller joint venture-företagets) tillgångar och skulder till samma redovisade värden som i dotterföretagets (eller intresseföretagets eller joint venture-företagets) finansiella rapporter, efter justeringar i konsolideringssyfte och justeringar av kapitalandelar samt för effekterna av det rörelseförvärv i vilket företaget förvärvade dotterföretaget. Om ett moderföretag blir förstagångstillämpare i sina separata finansiella rapporter före eller efter koncernredovisningen, ska det värdera sina tillgångar och skulder till samma belopp i båda de finansiella rapporterna, med undantag för justeringar i konsolideringssyfte. |
| --- | --- |

D17

Om ett företag blir förstagångstillämpare efter sitt dotterföretag (eller intresseföretag eller joint venture), ska dock detta företag i koncernredovisningen värdera dotterföretagets (eller intresseföretagets eller joint venture-företagets) tillgångar och skulder till samma redovisade värden som i dotterföretagets (eller intresseföretagets eller joint venture-företagets) finansiella rapporter, efter justeringar i konsolideringssyfte och justeringar av kapitalandelar samt för effekterna av det rörelseförvärv i vilket företaget förvärvade dotterföretaget. Om ett moderföretag blir förstagångstillämpare i sina separata finansiella rapporter före eller efter koncernredovisningen, ska det värdera sina tillgångar och skulder till samma belopp i båda de finansiella rapporterna, med undantag för justeringar i konsolideringssyfte.

Sammansatta finansiella instrument

| D18 | Enligt IAS 32 Finansiella instrument: Klassificering måste ett företag dela upp sammansatta finansiella instrument vid avtalets ingående i separata skuld- och egetkapitaldelar. Om skulddelen inte längre är utestående, skulle retroaktiv tillämpning av IAS 32 innebära uppdelning av två delar av eget kapital. Den första delen finns i balanserade vinstmedel och utgör den ackumulerade räntejusteringen för skulddelen. Den andra delen utgör den ursprungliga egetkapitaldelen. Enligt denna standard behöver dock inte en förstagångstillämpare särredovisa dessa två delar om skulddelen inte längre är utestående vid tidpunkten för övergång till IFRS. |
| --- | --- |

D18

Enligt IAS 32 Finansiella instrument: Klassificering måste ett företag dela upp sammansatta finansiella instrument vid avtalets ingående i separata skuld- och egetkapitaldelar. Om skulddelen inte längre är utestående, skulle retroaktiv tillämpning av IAS 32 innebära uppdelning av två delar av eget kapital. Den första delen finns i balanserade vinstmedel och utgör den ackumulerade räntejusteringen för skulddelen. Den andra delen utgör den ursprungliga egetkapitaldelen. Enligt denna standard behöver dock inte en förstagångstillämpare särredovisa dessa två delar om skulddelen inte längre är utestående vid tidpunkten för övergång till IFRS.

Identifiering av tidigare redovisade finansiella instrument

| D19 | IAS 39 tillåter att en finansiell tillgång vid första redovisningstillfället identifieras som en finansiell tillgång som kan säljas eller som ett finansiellt instrument (såvida det uppfyller vissa kriterier) som identifieras som en finansiell tillgång eller finansiell skuld värderad till verkligt värde via resultatet. Trots detta krav tillämpas undantag under dessa förutsättningar,






  (a) | ett företag tillåts att identifiera en tillgång som att den kan säljas per datumet för övergång till IFRS. |
| --- | --- | --- |

D19

IAS 39 tillåter att en finansiell tillgång vid första redovisningstillfället identifieras som en finansiell tillgång som kan säljas eller som ett finansiellt instrument (såvida det uppfyller vissa kriterier) som identifieras som en finansiell tillgång eller finansiell skuld värderad till verkligt värde via resultatet. Trots detta krav tillämpas undantag under dessa förutsättningar,

(a)

ett företag tillåts att identifiera en tillgång som att den kan säljas per datumet för övergång till IFRS.

| (b) | ett företag tillåts att identifiera, per datumet för övergång till IFRS, en finansiell tillgång eller finansiell skuld som värderad till verkligt värde via resultatet förutsatt att tillgången eller skulden uppfyller kraven i punkt 9 (b) (i), 9 (b) (ii) eller 11A i IAS 39 per detta datum. |
| --- | --- |

(b)

ett företag tillåts att identifiera, per datumet för övergång till IFRS, en finansiell tillgång eller finansiell skuld som värderad till verkligt värde via resultatet förutsatt att tillgången eller skulden uppfyller kraven i punkt 9 (b) (i), 9 (b) (ii) eller 11A i IAS 39 per detta datum.

Värdering till verkligt värde av finansiella tillgångar eller finansiella skulder vid det första redovisningstillfället

| D20 | Oaktat kraven i punkterna 7 och 9 kan ett företag tillämpa kraven i den sista meningen i IAS 39, punkt VT76, och VT76A, antingen






  (a) | framåtriktat på transaktioner som ingåtts efter 25 oktober 2002, eller |
| --- | --- | --- |

D20

Oaktat kraven i punkterna 7 och 9 kan ett företag tillämpa kraven i den sista meningen i IAS 39, punkt VT76, och VT76A, antingen

(a)

framåtriktat på transaktioner som ingåtts efter 25 oktober 2002, eller

| (b) | framåtriktat på transaktioner som ingåtts efter den 1 januari 2004. |
| --- | --- |

(b)

framåtriktat på transaktioner som ingåtts efter den 1 januari 2004.

Skyldigheter avseende nedläggning, som innefattas i anskaffningsvärdet för materiella anläggningstillgångar

| D21 | IFRIC 1 Förändringar i befintliga skyldigheter avseende nedmontering, återställande och liknande åtgärder kräver att preciserade förändringar i en skyldighet avseende nedmontering, återställande och liknande åtgärd läggs till eller dras av från anskaffningsvärdet för den tillgång till vilken den är hänförlig, och att det justerade avskrivningsbara beloppet därefter skrivs av framåtriktat över dess återstående nyttjandeperiod. En förstagångstillämpare behöver inte följa dessa krav för förändringar i sådana skyldigheter som uppkom före tidpunkten för övergång till IFRS. Om en förstagångstillämpare använder detta undantag ska förstagångstillämparen






  (a) | värdera skyldigheten per tidpunkten för övergång till IFRS enligt IAS 37, |
| --- | --- | --- |

D21

IFRIC 1 Förändringar i befintliga skyldigheter avseende nedmontering, återställande och liknande åtgärder kräver att preciserade förändringar i en skyldighet avseende nedmontering, återställande och liknande åtgärd läggs till eller dras av från anskaffningsvärdet för den tillgång till vilken den är hänförlig, och att det justerade avskrivningsbara beloppet därefter skrivs av framåtriktat över dess återstående nyttjandeperiod. En förstagångstillämpare behöver inte följa dessa krav för förändringar i sådana skyldigheter som uppkom före tidpunkten för övergång till IFRS. Om en förstagångstillämpare använder detta undantag ska förstagångstillämparen

(a)

värdera skyldigheten per tidpunkten för övergång till IFRS enligt IAS 37,

| (b) | till den del skyldigheten faller inom tillämpningsområdet för IFRIC 1, uppskatta det belopp som skulle ha innefattats i anskaffningsvärdet för den hänförliga tillgången när skyldigheten först uppkom, genom att diskontera skyldigheten till denna tidpunkt med användande av företagets bästa uppskattning av den historiska diskonteringssatsen (diskonteringssatser) justerad (justerade) för risk som skulle ha tillämpats för den skyldigheten under den mellanliggande perioden, och |
| --- | --- |

(b)

till den del skyldigheten faller inom tillämpningsområdet för IFRIC 1, uppskatta det belopp som skulle ha innefattats i anskaffningsvärdet för den hänförliga tillgången när skyldigheten först uppkom, genom att diskontera skyldigheten till denna tidpunkt med användande av företagets bästa uppskattning av den historiska diskonteringssatsen (diskonteringssatser) justerad (justerade) för risk som skulle ha tillämpats för den skyldigheten under den mellanliggande perioden, och

| (c) | beräkna den ackumulerade avskrivningen på detta belopp, per tidpunkten för övergång till IFRS, med utgångspunkt i den aktuella uppskattningen av tillgångens nyttjandeperiod, genom att använda de regler för avskrivning som företaget antagit enligt IFRS. |
| --- | --- |

(c)

beräkna den ackumulerade avskrivningen på detta belopp, per tidpunkten för övergång till IFRS, med utgångspunkt i den aktuella uppskattningen av tillgångens nyttjandeperiod, genom att använda de regler för avskrivning som företaget antagit enligt IFRS.

Finansiella tillgångar eller immateriella tillgångar som redovisas enligt IFRIC 12

| D22 | En förstagångstillämpare kan tillämpa övergångsbestämmelserna i IFRIC 12. |
| --- | --- |

D22

En förstagångstillämpare kan tillämpa övergångsbestämmelserna i IFRIC 12.

Lånekostnader

| D23 | En förstagångstillämpare kan tillämpa övergångsbestämmelserna i punkt 27 och 28 i IAS 23, enligt omarbetning 2007. I dessa punkter ska hänvisningar till ikraftträdandedatum tolkas som den 1 juli 2009 eller datumet för övergång till IFRS, beroende på vilken tidpunkt som inträffar sist. |
| --- | --- |

D23

En förstagångstillämpare kan tillämpa övergångsbestämmelserna i punkt 27 och 28 i IAS 23, enligt omarbetning 2007. I dessa punkter ska hänvisningar till ikraftträdandedatum tolkas som den 1 juli 2009 eller datumet för övergång till IFRS, beroende på vilken tidpunkt som inträffar sist.

Tillägg E

Kortfristiga undantag från IFRS

Denna bilaga är en del av standarden.

[Bilagan är reserverad för kommande möjliga kortfristiga undantag]

---

| 26.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/21

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1137/2009

av den 25 november 2009

om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Insalata di Lusia [SGB])

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 7.4 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 6.2 första stycket och med tillämpning av artikel 17.2 i förordning (EG) nr 510/2006 har Italiens ansökan om registrering av beteckningen ”Insalata di Lusia” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 6.2 första stycket och med tillämpning av artikel 17.2 i förordning (EG) nr 510/2006 har Italiens ansökan om registrering av beteckningen ”Insalata di Lusia” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den beteckning som anges i bilagan till denna förordning ska föras in i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 november 2009.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 89, 18.4.2009, s. 13.

2

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och är avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.6   Frukt, grönsaker och spannmål, obearbetade eller bearbetade

ITALIEN

Insalata di Lusia (SGB)

---

| 26.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/23

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1138/2009

av den 25 november 2009

om godkännande av större ändringar av produktspecifikationen för en beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Bitto [SUB])

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 7.4 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 9.1 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 har kommissionen granskat Italiens ansökan om godkännande av ändringar av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Bitto”. Denna är registrerad enligt kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 (2) ändrad genom förordning (EG) nr 1263/96 (3). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 9.1 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 har kommissionen granskat Italiens ansökan om godkännande av ändringar av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Bitto”. Denna är registrerad enligt kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 (2) ändrad genom förordning (EG) nr 1263/96 (3).

| (2) | Eftersom de berörda ändringarna inte är mindre i den mening som avses i artikel 9 i förordning (EG) nr 510/2006, har kommissionen i Europeiska unionens officiella tidning
   (4) offentliggjort ansökan om ändringar, i enlighet med artikel 6.2 första stycket i samma förordning. Då inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen, bör ändringarna godkännas. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom de berörda ändringarna inte är mindre i den mening som avses i artikel 9 i förordning (EG) nr 510/2006, har kommissionen i Europeiska unionens officiella tidning
   (4) offentliggjort ansökan om ändringar, i enlighet med artikel 6.2 första stycket i samma förordning. Då inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen, bör ändringarna godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed godkänns de ändringar av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande den beteckning som anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 november 2009.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EGT L 148, 21.6.1996, s. 1.

2

(3)  EGT L 163, 2.7.1996, s. 19.

3

(4)  EUT C 87, 16.4.2009, s. 20.

4

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och är avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.3   Ost

ITALIEN

Bitto (SUB)

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 26.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/25

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 13 maj 2009

om det statliga stöd C 20/07 (f.d. NN 31/07) som Spanien har genomfört till förmån för Pickman

[delgivet med nr K(2009) 3541]

(Endast den spanska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2009/849/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1,

efter att i enlighet med nämnda artikel ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse registrerad den 5 april 2006 påstod en klagande att de spanska myndigheterna beviljat statligt stöd till Pickman — La Cartuja de Sevilla SA (nedan kallat Pickman eller företaget). Med anledning av detta klagomål begärde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) upplysningar från de spanska myndigheterna genom skrivelser av den 12 april 2006 och den 12 februari 2007, som de spanska myndigheterna besvarade genom skrivelser registrerade den 7 juni 2006, den 30 augusti 2006 och den 18 april 2007. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse registrerad den 5 april 2006 påstod en klagande att de spanska myndigheterna beviljat statligt stöd till Pickman — La Cartuja de Sevilla SA (nedan kallat Pickman eller företaget). Med anledning av detta klagomål begärde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) upplysningar från de spanska myndigheterna genom skrivelser av den 12 april 2006 och den 12 februari 2007, som de spanska myndigheterna besvarade genom skrivelser registrerade den 7 juni 2006, den 30 augusti 2006 och den 18 april 2007.

| (2) | Den 27 juni 2007 underrättade kommissionen de spanska myndigheterna om att den beslutat att inleda förfarandet, och genom skrivelser av den 15 september 2007 och den 26 november 2007 tog kommissionen emot Spaniens synpunkter. |
| --- | --- |

(2)

Den 27 juni 2007 underrättade kommissionen de spanska myndigheterna om att den beslutat att inleda förfarandet, och genom skrivelser av den 15 september 2007 och den 26 november 2007 tog kommissionen emot Spaniens synpunkter.

| (3) | Den 10 oktober 2007 offentliggjordes kommissionens beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget (nedan kallat beslutet om inledande av förfarandet) i Europeiska unionens officiella tidning, i vilket berörda parter uppmanades att inkomma med sina synpunkter. Med anledning av detta tog kommissionen emot synpunkter från stödmottagaren, genom skrivelser registrerade den 26 november 2007 och den 7 april 2008. Den 12 februari 2008 och den 11 april 2008 översändes dessa synpunkter till de spanska myndigheterna, som svarade den 2 april 2008. Inga synpunkter från tredje part togs emot. |
| --- | --- |

(3)

Den 10 oktober 2007 offentliggjordes kommissionens beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget (nedan kallat beslutet om inledande av förfarandet) i Europeiska unionens officiella tidning, i vilket berörda parter uppmanades att inkomma med sina synpunkter. Med anledning av detta tog kommissionen emot synpunkter från stödmottagaren, genom skrivelser registrerade den 26 november 2007 och den 7 april 2008. Den 12 februari 2008 och den 11 april 2008 översändes dessa synpunkter till de spanska myndigheterna, som svarade den 2 april 2008. Inga synpunkter från tredje part togs emot.

2.   STÖDMOTTAGAREN

| (4) | Pickman är en porslinstillverkare etablerad i Sevilla sedan 1841. Företaget har traditionellt inriktat sig på produktion av högkvalitativa hantverksprodukter och saluföring av dessa direkt till hotell, restauranger och cateringföretag eller genom detaljhandeln. Det har nyligen diversifierat sin verksamhet till marknaden för företagspresenter och artiklar till hotell- och restaurangbranschen. Pickman har för närvarande ca 140 anställda och under 2005 hade företaget en omsättning på 4,28 miljoner euro. Det ska därför betraktas som ett medelstort företag (2). |
| --- | --- |

(4)

Pickman är en porslinstillverkare etablerad i Sevilla sedan 1841. Företaget har traditionellt inriktat sig på produktion av högkvalitativa hantverksprodukter och saluföring av dessa direkt till hotell, restauranger och cateringföretag eller genom detaljhandeln. Det har nyligen diversifierat sin verksamhet till marknaden för företagspresenter och artiklar till hotell- och restaurangbranschen. Pickman har för närvarande ca 140 anställda och under 2005 hade företaget en omsättning på 4,28 miljoner euro. Det ska därför betraktas som ett medelstort företag (2).

| (5) | Pickman är verksamt på keramikmarknaden. Företaget har en total försäljning som omsätter ungefär 26 miljarder euro, vilket uppskattas till en tredjedel av den sammantagna produktionen, och sysselsätter 222 000 personer. Det marknadssegment som definieras som ”bords- och prydnadsporslin” har vissa specifika egenskaper: det är mycket arbetskraftsintensivt, tätt knutet till slutkonsumenten och kraven på konkurrenskraft när det gäller design och kvalitet är mycket höga. Marknaden är öppen för handel inom gemenskapen, där Storbritannien och Tyskland är de länder som producerar och konsumerar mest, medan Spaniens andel uppgår till mindre än 5 %, och det finns konkurrens mellan tillverkarna. På nationell nivå finns 11 företag som är aktiva i Spanien, med ungefär 3 000 anställda och en sammanlagd årlig försäljningsvolym på 60 miljoner produkter med ett sammanlagt årligt värde på 84 miljoner euro (3). |
| --- | --- |

(5)

Pickman är verksamt på keramikmarknaden. Företaget har en total försäljning som omsätter ungefär 26 miljarder euro, vilket uppskattas till en tredjedel av den sammantagna produktionen, och sysselsätter 222 000 personer. Det marknadssegment som definieras som ”bords- och prydnadsporslin” har vissa specifika egenskaper: det är mycket arbetskraftsintensivt, tätt knutet till slutkonsumenten och kraven på konkurrenskraft när det gäller design och kvalitet är mycket höga. Marknaden är öppen för handel inom gemenskapen, där Storbritannien och Tyskland är de länder som producerar och konsumerar mest, medan Spaniens andel uppgår till mindre än 5 %, och det finns konkurrens mellan tillverkarna. På nationell nivå finns 11 företag som är aktiva i Spanien, med ungefär 3 000 anställda och en sammanlagd årlig försäljningsvolym på 60 miljoner produkter med ett sammanlagt årligt värde på 84 miljoner euro (3).

3.   ÅTGÄRDER

| (6) | Följande åtgärder omfattas av beslutet om inledande av förfarandet (4):






  — | Åtgärd 2: En befrielse avseende Pickmans skuld till socialförsäkringskassan på 3,29 miljoner euro genom ett särskilt avtal som ingicks den 11 april 2000 och som skilde sig från det allmänna borgenärsavtalet. |
| --- | --- | --- |

(6)

Följande åtgärder omfattas av beslutet om inledande av förfarandet (4):

—

Åtgärd 2: En befrielse avseende Pickmans skuld till socialförsäkringskassan på 3,29 miljoner euro genom ett särskilt avtal som ingicks den 11 april 2000 och som skilde sig från det allmänna borgenärsavtalet.

| — | Åtgärderna 3–6: En rad vinstandelslån på totalt 1,87 miljoner euro samt bidrag på totalt 2,59 miljoner euro avsett för materiella och immateriella investeringar enligt en omstruktureringsplan som lämnats av Pickman till Junta de Andalucía (Andalusiens regionala regering), som godkände denna plan den 2 mars 2004 enligt redogörelsen i punkterna 50, 51 och 52 i beslutet om inledande av förfarandet. |
| --- | --- |

—

Åtgärderna 3–6: En rad vinstandelslån på totalt 1,87 miljoner euro samt bidrag på totalt 2,59 miljoner euro avsett för materiella och immateriella investeringar enligt en omstruktureringsplan som lämnats av Pickman till Junta de Andalucía (Andalusiens regionala regering), som godkände denna plan den 2 mars 2004 enligt redogörelsen i punkterna 50, 51 och 52 i beslutet om inledande av förfarandet.

| — | Åtgärd 7: En garanti beviljad av Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía (Andalusiens byrå för innovation och utveckling) (nedan kallad Idea) som täcker 1,3 miljoner euro, det vill säga 80 %, av ett lån på 1,65 miljoner euro som Pickman förhandlat fram med en bank och som parterna ingick den 28 december 2005. Garantin har inte drivits in. |
| --- | --- |

—

Åtgärd 7: En garanti beviljad av Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía (Andalusiens byrå för innovation och utveckling) (nedan kallad Idea) som täcker 1,3 miljoner euro, det vill säga 80 %, av ett lån på 1,65 miljoner euro som Pickman förhandlat fram med en bank och som parterna ingick den 28 december 2005. Garantin har inte drivits in.

4.   SKÄLEN TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

| (7) | I beslutet om inledande av förfarandet var kommissionens preliminära slutsats att åtgärderna 2–7 eventuellt utgjorde statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(7)

I beslutet om inledande av förfarandet var kommissionens preliminära slutsats att åtgärderna 2–7 eventuellt utgjorde statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (8) | Det främsta syftet med åtgärderna verkade vara att hjälpa ett företag i svårigheter. Kommissionen ansåg därför att gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (5) (nedan kallade 2004 års riktlinjer) var tillämpliga, eftersom åtgärd 7 – om den visar sig utgöra statligt stöd – vidtogs efter dessa riktlinjers ikraftträdande. |
| --- | --- |

(8)

Det främsta syftet med åtgärderna verkade vara att hjälpa ett företag i svårigheter. Kommissionen ansåg därför att gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (5) (nedan kallade 2004 års riktlinjer) var tillämpliga, eftersom åtgärd 7 – om den visar sig utgöra statligt stöd – vidtogs efter dessa riktlinjers ikraftträdande.

| (9) | I sin preliminära bedömning ansåg kommissionen särskilt följande:






  — | Åtgärderna kan med hänsyn till sin form och varaktighet inte betraktas som undsättningsstöd. |
| --- | --- | --- |

(9)

I sin preliminära bedömning ansåg kommissionen särskilt följande:

—

Åtgärderna kan med hänsyn till sin form och varaktighet inte betraktas som undsättningsstöd.

| — | Pickman skulle ha kunnat vara berättigat till omstruktureringsstöd, men utan en omstruktureringsplan vore det omöjligt att bedöma om åtgärden skulle återställa företagets lönsamhet på lång sikt. |
| --- | --- |

—

Pickman skulle ha kunnat vara berättigat till omstruktureringsstöd, men utan en omstruktureringsplan vore det omöjligt att bedöma om åtgärden skulle återställa företagets lönsamhet på lång sikt.

| (10) | På grundval av de tillgängliga uppgifterna beslutade kommissionen att inleda det formella undersökningsförfarandet för att skingra sina tvivel rörande huruvida åtgärderna ska betraktas som statligt stöd och om de är förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(10)

På grundval av de tillgängliga uppgifterna beslutade kommissionen att inleda det formella undersökningsförfarandet för att skingra sina tvivel rörande huruvida åtgärderna ska betraktas som statligt stöd och om de är förenliga med den gemensamma marknaden.

5.   SYNPUNKTER FRÅN SPANIEN

| (11) | Efter att ha underrättats om beslutet om inledande av förfarandet skickade de spanska myndigheterna följande synpunkter om de enskilda åtgärderna i fråga. |
| --- | --- |

(11)

Efter att ha underrättats om beslutet om inledande av förfarandet skickade de spanska myndigheterna följande synpunkter om de enskilda åtgärderna i fråga.

| (12) | När det gäller åtgärd 2 påpekar de spanska myndigheterna att socialförsäkringskassan i egenskap av fordringsägare med förmånsrätt hade företräde framför ordinarie fordringsägare, vilket innebär att socialförsäkringskassan rankades omedelbart efter fordringsägare med garantier och skulder till företagets personal. Fördelen med denna förmånsställning är följaktligen inte en absolut prioritet, men den gör det möjligt för fordringsägaren att avstå från att underteckna det allmänna borgenärsavtalet och i stället välja ett särskilt avtal för att uppnå villkor som, på grundval av tillämplig nationell lagstiftning, måste vara fördelaktigare än de som följer av det allmänna borgenärsavtalet. De spanska myndigheterna ger dessutom en detaljerad beskrivning av de två alternativ som är de enda möjliga, det vill säga beslagtagandet av specifika materiella och immateriella tillgångar. Detta har dock ingen prioritet framför andra tidigare registrerade inteckningar eller utbetalningar till personalen, och skulle därför med största sannolikhet leda till en lägre återbetalning av Pickmans skulder. |
| --- | --- |

(12)

När det gäller åtgärd 2 påpekar de spanska myndigheterna att socialförsäkringskassan i egenskap av fordringsägare med förmånsrätt hade företräde framför ordinarie fordringsägare, vilket innebär att socialförsäkringskassan rankades omedelbart efter fordringsägare med garantier och skulder till företagets personal. Fördelen med denna förmånsställning är följaktligen inte en absolut prioritet, men den gör det möjligt för fordringsägaren att avstå från att underteckna det allmänna borgenärsavtalet och i stället välja ett särskilt avtal för att uppnå villkor som, på grundval av tillämplig nationell lagstiftning, måste vara fördelaktigare än de som följer av det allmänna borgenärsavtalet. De spanska myndigheterna ger dessutom en detaljerad beskrivning av de två alternativ som är de enda möjliga, det vill säga beslagtagandet av specifika materiella och immateriella tillgångar. Detta har dock ingen prioritet framför andra tidigare registrerade inteckningar eller utbetalningar till personalen, och skulle därför med största sannolikhet leda till en lägre återbetalning av Pickmans skulder.

| (13) | De spanska myndigheterna korrigerar det påstående som görs i punkt 16 i beslutet om inledande av förfarandet och preciserar att det enligt det allmänna borgenärsavtalet fanns två alternativ snarare än bara två kumulativa möjligheter: att återvinna antingen 5 % av fordringarna inom 75 dagar eller 20 % inom 17 år utan ränta. |
| --- | --- |

(13)

De spanska myndigheterna korrigerar det påstående som görs i punkt 16 i beslutet om inledande av förfarandet och preciserar att det enligt det allmänna borgenärsavtalet fanns två alternativ snarare än bara två kumulativa möjligheter: att återvinna antingen 5 % av fordringarna inom 75 dagar eller 20 % inom 17 år utan ränta.

| (14) | Socialförsäkringskassan valde dock att använda sig av sin förmånsrätt och avstå från att underteckna de allmänna borgenärsavtalen, för att i stället välja ett särskilt avtal som enligt kassan gav bättre utsikter till återvinning än det allmänna borgenärsavtalet. Pickman, som hade en skuld på 4 miljoner euro till socialförsäkringskassan, gick i enlighet med detta med på att betala 18 % av det beloppet inom åtta år, jämte en årlig ränta på 3,25 %. Det särskilda avtalet inbegrep dessutom en garanti om att det automatiskt skulle hävas om någon annan fordringsägare fick en mer fördelaktig behandling. Efter betalningen av arbetsgivaravgifter på 595 676,89 euro betalade Pickman in ett belopp på 2 012 786,39 euro den 27 maj 2004. |
| --- | --- |

(14)

Socialförsäkringskassan valde dock att använda sig av sin förmånsrätt och avstå från att underteckna de allmänna borgenärsavtalen, för att i stället välja ett särskilt avtal som enligt kassan gav bättre utsikter till återvinning än det allmänna borgenärsavtalet. Pickman, som hade en skuld på 4 miljoner euro till socialförsäkringskassan, gick i enlighet med detta med på att betala 18 % av det beloppet inom åtta år, jämte en årlig ränta på 3,25 %. Det särskilda avtalet inbegrep dessutom en garanti om att det automatiskt skulle hävas om någon annan fordringsägare fick en mer fördelaktig behandling. Efter betalningen av arbetsgivaravgifter på 595 676,89 euro betalade Pickman in ett belopp på 2 012 786,39 euro den 27 maj 2004.

| (15) | Slutligen vidhåller de spanska myndigheterna att ”den allmänna ränta” som åberopas i punkt 18 i beslutet om inledande av förfarandet ingår i en allmän fras som används i alla avtal som ingås i förfaranden för skuldindrivning. Socialförsäkringskassan försökte faktiskt återvinna högsta möjliga belopp från gäldenären, vilket innebär att den agerade i linje med principen om en investerare som verkar i en marknadsekonomi. Den förnekar dessutom att den hade någon annan avsikt än den att uppnå största möjliga återvinning. |
| --- | --- |

(15)

Slutligen vidhåller de spanska myndigheterna att ”den allmänna ränta” som åberopas i punkt 18 i beslutet om inledande av förfarandet ingår i en allmän fras som används i alla avtal som ingås i förfaranden för skuldindrivning. Socialförsäkringskassan försökte faktiskt återvinna högsta möjliga belopp från gäldenären, vilket innebär att den agerade i linje med principen om en investerare som verkar i en marknadsekonomi. Den förnekar dessutom att den hade någon annan avsikt än den att uppnå största möjliga återvinning.

| (16) | De spanska myndigheterna hävdar att åtgärden, mot bakgrund av kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (6) (nedan kallat tillkännagivandet om garantier), inte utgör statligt stöd. Pickman kan inte betraktas som ett företag i svårigheter och det var den ställning som krävdes för att få ett lån utan statlig intervention, eftersom företagets situation förbättrades påtagligt under 2005. Företaget gick med vinst 2006 och åtnjöt bankernas förtroende, vilket ledde till att det fick ett lån enligt normala marknadsvillkor, det vill säga till Euriborräntan som vid den tidpunkten var 2,78 punkter plus 1,25 punkter. |
| --- | --- |

(16)

De spanska myndigheterna hävdar att åtgärden, mot bakgrund av kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (6) (nedan kallat tillkännagivandet om garantier), inte utgör statligt stöd. Pickman kan inte betraktas som ett företag i svårigheter och det var den ställning som krävdes för att få ett lån utan statlig intervention, eftersom företagets situation förbättrades påtagligt under 2005. Företaget gick med vinst 2006 och åtnjöt bankernas förtroende, vilket ledde till att det fick ett lån enligt normala marknadsvillkor, det vill säga till Euriborräntan som vid den tidpunkten var 2,78 punkter plus 1,25 punkter.

| (17) | De spanska myndigheterna hävdar dessutom att inget statligt stöd var inbegripet. Garantin avsåg nämligen enbart en specifik finansiell transaktion, det vill säga en täckning på 80 % (1,3 miljoner euro) av det totala beloppet på ett lån med en begränsad löptid på 10 år. De spanska myndigheterna påpekar dessutom att Pickman betalade marknadspriset för garantin, eftersom företaget betalade en årlig avgift på 1,5 % och dessutom gjort en inteckning till förmån för Idea som i sig utgjorde 13 % av den fasta egendomens värde på 10 950 000 euro. |
| --- | --- |

(17)

De spanska myndigheterna hävdar dessutom att inget statligt stöd var inbegripet. Garantin avsåg nämligen enbart en specifik finansiell transaktion, det vill säga en täckning på 80 % (1,3 miljoner euro) av det totala beloppet på ett lån med en begränsad löptid på 10 år. De spanska myndigheterna påpekar dessutom att Pickman betalade marknadspriset för garantin, eftersom företaget betalade en årlig avgift på 1,5 % och dessutom gjort en inteckning till förmån för Idea som i sig utgjorde 13 % av den fasta egendomens värde på 10 950 000 euro.

| (18) | De spanska myndigheterna förnekar inte att åtgärderna 3–6 utgör statligt stöd, men hävdar att de inte anmälde dem eftersom de ansåg att åtgärderna ingick i en stödordning för investeringar, skapande av sysselsättning samt små och medelstora företag i Andalusien. Stödordningen omfattade även möjligheter att bevilja undsättnings- och omstruktureringsstöd till små och medelstora företag i svårigheter och hade redan godkänts av kommissionen (7) (nedan kallad den godkända stödordningen). |
| --- | --- |

(18)

De spanska myndigheterna förnekar inte att åtgärderna 3–6 utgör statligt stöd, men hävdar att de inte anmälde dem eftersom de ansåg att åtgärderna ingick i en stödordning för investeringar, skapande av sysselsättning samt små och medelstora företag i Andalusien. Stödordningen omfattade även möjligheter att bevilja undsättnings- och omstruktureringsstöd till små och medelstora företag i svårigheter och hade redan godkänts av kommissionen (7) (nedan kallad den godkända stödordningen).

| (19) | I detta avseende vidhåller de spanska myndigheterna att alla villkor i den godkända stödordningen var uppfyllda. De medger att bestämmelserna där det högsta godkända beloppet per stödmottagare fastställs till 4 miljoner euro inte iakttogs fullt ut, eftersom åtgärderna 3–6 uppgick till totalt 4,46 miljoner euro. De anser dock att underlåtenheten att underrätta kommissionen om det lilla överskottet på 0,46 miljoner euro, eller till och med det totala stödbeloppet, utgör en administrativ oegentlighet som inte påverkar åtgärdens faktiska överensstämmelse med den godkända stödordningen, ett faktum som kommissionen rimligen även bör erkänna. |
| --- | --- |

(19)

I detta avseende vidhåller de spanska myndigheterna att alla villkor i den godkända stödordningen var uppfyllda. De medger att bestämmelserna där det högsta godkända beloppet per stödmottagare fastställs till 4 miljoner euro inte iakttogs fullt ut, eftersom åtgärderna 3–6 uppgick till totalt 4,46 miljoner euro. De anser dock att underlåtenheten att underrätta kommissionen om det lilla överskottet på 0,46 miljoner euro, eller till och med det totala stödbeloppet, utgör en administrativ oegentlighet som inte påverkar åtgärdens faktiska överensstämmelse med den godkända stödordningen, ett faktum som kommissionen rimligen även bör erkänna.

| (20) | De spanska myndigheterna hävdar i stället att åtgärderna 3–6 ska bedömas mot bakgrund av de gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter som antogs 1999 (8) (nedan kallade riktlinjerna från 1999). Detta var de enda riktlinjerna som gällde vid den tidpunkt då stödet beviljades, som en engångstransaktion enligt en omstruktureringsplan som skickades till de spanska myndigheterna inom ramen för den godkända stödordningen. De spanska myndigheterna anser, till skillnad från kommissionens preliminära bedömning i beslutet om inledande av förfarandet, att åtgärd 7 inte ska betraktas som statligt stöd (se skälen 15 och 16 ovan) eftersom inget omstruktureringsstöd beviljades efter offentliggörandet av riktlinjerna från 2004. |
| --- | --- |

(20)

De spanska myndigheterna hävdar i stället att åtgärderna 3–6 ska bedömas mot bakgrund av de gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter som antogs 1999 (8) (nedan kallade riktlinjerna från 1999). Detta var de enda riktlinjerna som gällde vid den tidpunkt då stödet beviljades, som en engångstransaktion enligt en omstruktureringsplan som skickades till de spanska myndigheterna inom ramen för den godkända stödordningen. De spanska myndigheterna anser, till skillnad från kommissionens preliminära bedömning i beslutet om inledande av förfarandet, att åtgärd 7 inte ska betraktas som statligt stöd (se skälen 15 och 16 ovan) eftersom inget omstruktureringsstöd beviljades efter offentliggörandet av riktlinjerna från 2004.

| (21) | De spanska myndigheterna påpekar dessutom att stödet enligt riktlinjerna från såväl 1999 som 2004 skulle betraktas som förenligt omstruktureringsstöd. Under 2003 hade Pickman 128 anställda och en omsättning på 2,35 miljoner euro, vilket innebär att det hörde till kategorin små och medelstora företag som är en typ av företag för vilka kommissionen inte behöver godkänna någon omstruktureringsplan. Omstruktureringsplanen uppfyller dessutom i varje fall kommissionens krav, eftersom den har en varaktighet på 6 år, är begränsad till vad som är absolut nödvändigt för att återställa Pickmans lönsamhet i enlighet med den bifogade marknadsundersökningen, och innebär att Pickman ska ge ett väsentligt bidrag för att säkerställa företagets lönsamhet. I detta avseende hänvisar de spanska myndigheterna till ett beslut där kommissionen godkänner ett icke anmält omstruktureringsstöd till ett annat litet eller medelstort spanskt företag som är verksamt i samma sektor som Pickman, Porcelanas del Principado
   (9), på grundval av den faktiska överensstämmelsen med villkoren enligt riktlinjerna från 1999 och den begränsade snedvridande effekten av stödet. |
| --- | --- |

(21)

De spanska myndigheterna påpekar dessutom att stödet enligt riktlinjerna från såväl 1999 som 2004 skulle betraktas som förenligt omstruktureringsstöd. Under 2003 hade Pickman 128 anställda och en omsättning på 2,35 miljoner euro, vilket innebär att det hörde till kategorin små och medelstora företag som är en typ av företag för vilka kommissionen inte behöver godkänna någon omstruktureringsplan. Omstruktureringsplanen uppfyller dessutom i varje fall kommissionens krav, eftersom den har en varaktighet på 6 år, är begränsad till vad som är absolut nödvändigt för att återställa Pickmans lönsamhet i enlighet med den bifogade marknadsundersökningen, och innebär att Pickman ska ge ett väsentligt bidrag för att säkerställa företagets lönsamhet. I detta avseende hänvisar de spanska myndigheterna till ett beslut där kommissionen godkänner ett icke anmält omstruktureringsstöd till ett annat litet eller medelstort spanskt företag som är verksamt i samma sektor som Pickman, Porcelanas del Principado
   (9), på grundval av den faktiska överensstämmelsen med villkoren enligt riktlinjerna från 1999 och den begränsade snedvridande effekten av stödet.

| (22) | Slutligen pekar de spanska myndigheterna på Pickmans betydelse för den lokala industrin i Andalusien och Spanien, och väger företagets långa historiska och kulturella tradition mot den begränsade snedvridning av konkurrensen som följer av ett stöd som beviljas till ett litet eller medelstort företag med en mycket begränsad marknadsandel. |
| --- | --- |

(22)

Slutligen pekar de spanska myndigheterna på Pickmans betydelse för den lokala industrin i Andalusien och Spanien, och väger företagets långa historiska och kulturella tradition mot den begränsade snedvridning av konkurrensen som följer av ett stöd som beviljas till ett litet eller medelstort företag med en mycket begränsad marknadsandel.

6.   SYNPUNKTER FRÅN TREDJE PART

| (23) | Kommissionen mottog med anledning av offentliggörandet av beslutet om inledande av förfarandet i Europeiska unionens officiella tidning bara synpunkter från stödmottagaren Pickman, om de olika åtgärderna i fråga. Dessa synpunkter redovisas i punkterna 24–32. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen mottog med anledning av offentliggörandet av beslutet om inledande av förfarandet i Europeiska unionens officiella tidning bara synpunkter från stödmottagaren Pickman, om de olika åtgärderna i fråga. Dessa synpunkter redovisas i punkterna 24–32.

| (24) | Pickman bestrider kommissionens inledande analys, enligt vilken åtgärd 2 utgör statligt stöd, och stödjer de spanska myndigheternas argument om att det särskilda avtal som ingicks med socialförsäkringskassan var förmånligt och garanterade högsta och snabbast möjliga återvinningsgrad, vilket stämmer överens med principen om en privat fordringsägare i en marknadsekonomi. Stödmottagaren påpekar dessutom att alla Pickmans utestående skulder till socialförsäkringskassan sedan dess har återvunnits och att påföljande avgifter har betalats regelbundet. |
| --- | --- |

(24)

Pickman bestrider kommissionens inledande analys, enligt vilken åtgärd 2 utgör statligt stöd, och stödjer de spanska myndigheternas argument om att det särskilda avtal som ingicks med socialförsäkringskassan var förmånligt och garanterade högsta och snabbast möjliga återvinningsgrad, vilket stämmer överens med principen om en privat fordringsägare i en marknadsekonomi. Stödmottagaren påpekar dessutom att alla Pickmans utestående skulder till socialförsäkringskassan sedan dess har återvunnits och att påföljande avgifter har betalats regelbundet.

| (25) | Pickman hävdar att åtgärd 7 inte kan betraktas som statligt stöd eftersom den uppfyller alla fyra villkor i tillkännagivandet om garantier. |
| --- | --- |

(25)

Pickman hävdar att åtgärd 7 inte kan betraktas som statligt stöd eftersom den uppfyller alla fyra villkor i tillkännagivandet om garantier.

| (26) | Pickman var i december 2005 på väg att ta sig ur krisen och företagets förluster hade sjunkit från över 2 miljoner euro under 2004 till ungefär 0,15 miljoner euro under 2005. Företaget kunde dessutom få ett lån till normala marknadsvillkor och fick faktiskt ett lån på 3,3 miljoner euro från Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla när det fortfarande var i svårigheter. Hela det lånet säkrades genom en inteckning. Den offentliga garantin för lånet på 1,6 miljoner euro täckte inte mer än 80 % av lånet och hade en varaktighet på bara tio år. Slutligen betalade företaget marknadspris för lånet. Pickman betalade en årspremie på 1,5 % och säkrade hela garantibeloppet med en inteckning i en del av företagets fasta egendom till förmån för Idea. |
| --- | --- |

(26)

Pickman var i december 2005 på väg att ta sig ur krisen och företagets förluster hade sjunkit från över 2 miljoner euro under 2004 till ungefär 0,15 miljoner euro under 2005. Företaget kunde dessutom få ett lån till normala marknadsvillkor och fick faktiskt ett lån på 3,3 miljoner euro från Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla när det fortfarande var i svårigheter. Hela det lånet säkrades genom en inteckning. Den offentliga garantin för lånet på 1,6 miljoner euro täckte inte mer än 80 % av lånet och hade en varaktighet på bara tio år. Slutligen betalade företaget marknadspris för lånet. Pickman betalade en årspremie på 1,5 % och säkrade hela garantibeloppet med en inteckning i en del av företagets fasta egendom till förmån för Idea.

| (27) | Som svar på en begäran från kommissionen om en uppskattning av värdet på Pickmans fasta egendom under senare år, skickade Pickman två oberoende värderingar daterade den 31 maj 2005 (10 962 598,56 euro) och den 4 oktober 2007 (12 512 066,27 euro). Den 20 maj 2004 var den fasta egendomen inte intecknad, medan denna den 8 maj 2007 var belastad med två inteckningar. Den första inteckningen var till förmån för Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla och den andra till förmån för Idea, till beloppen 3 300 000 euro jämte ränta och omkostnader respektive 1 300 000 euro jämte 104 000 euro i omkostnader. Pickman hävdar att det sammanlagda beloppet på dessa två inteckningar fortfarande var mycket lägre än det uppskattade värdet på den fasta egendomen, och att den mycket begränsade risken för Idea därför var mer än nog täckt på grundval av det marknadspris som normalt skulle betalas. Pickman anser följaktligen att de fyra villkoren är uppfyllda och att inget statligt stöd föreligger. |
| --- | --- |

(27)

Som svar på en begäran från kommissionen om en uppskattning av värdet på Pickmans fasta egendom under senare år, skickade Pickman två oberoende värderingar daterade den 31 maj 2005 (10 962 598,56 euro) och den 4 oktober 2007 (12 512 066,27 euro). Den 20 maj 2004 var den fasta egendomen inte intecknad, medan denna den 8 maj 2007 var belastad med två inteckningar. Den första inteckningen var till förmån för Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla och den andra till förmån för Idea, till beloppen 3 300 000 euro jämte ränta och omkostnader respektive 1 300 000 euro jämte 104 000 euro i omkostnader. Pickman hävdar att det sammanlagda beloppet på dessa två inteckningar fortfarande var mycket lägre än det uppskattade värdet på den fasta egendomen, och att den mycket begränsade risken för Idea därför var mer än nog täckt på grundval av det marknadspris som normalt skulle betalas. Pickman anser följaktligen att de fyra villkoren är uppfyllda och att inget statligt stöd föreligger.

| (28) | Pickman hänvisar inte till kommissionens inledande bedömning enligt vilken åtgärderna utgör statligt stöd. Företaget hävdar dock att åtgärderna är förenliga med artikel 87.3 c i EG-fördraget och omfattas av den godkända stödordningen, enligt vilken beviljande av undsättnings- och omstruktureringsstöd till små och medelstora företag i svårigheter är möjligt. |
| --- | --- |

(28)

Pickman hänvisar inte till kommissionens inledande bedömning enligt vilken åtgärderna utgör statligt stöd. Företaget hävdar dock att åtgärderna är förenliga med artikel 87.3 c i EG-fördraget och omfattas av den godkända stödordningen, enligt vilken beviljande av undsättnings- och omstruktureringsstöd till små och medelstora företag i svårigheter är möjligt.

| (29) | Pickman påpekar att åtgärderna uppfyller kravet i den godkända stödordningen och att de bara överstiger taket på 4 miljoner euro med 0,46 miljoner euro, vilket är betydligt mindre än den tröskel på 10 miljoner euro för ordningar för stöd till små och medelstora företag som fastställs i punkt 68 i riktlinjerna från 1999. |
| --- | --- |

(29)

Pickman påpekar att åtgärderna uppfyller kravet i den godkända stödordningen och att de bara överstiger taket på 4 miljoner euro med 0,46 miljoner euro, vilket är betydligt mindre än den tröskel på 10 miljoner euro för ordningar för stöd till små och medelstora företag som fastställs i punkt 68 i riktlinjerna från 1999.

| (30) | Liksom i riktlinjerna från 1999 fastställs i den godkända stödordningen att stödet ska vara begränsat till vad som är absolut nödvändigt och att stödmottagaren i väsentlig utsträckning ska bidra till planen för att återställa företagets lönsamhet på lång sikt. Den innehåller dock inga bestämmelser om uppvägande åtgärder. Den enda skyldigheten som åligger stödmottagaren är att företaget inte får öka sin produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(30)

Liksom i riktlinjerna från 1999 fastställs i den godkända stödordningen att stödet ska vara begränsat till vad som är absolut nödvändigt och att stödmottagaren i väsentlig utsträckning ska bidra till planen för att återställa företagets lönsamhet på lång sikt. Den innehåller dock inga bestämmelser om uppvägande åtgärder. Den enda skyldigheten som åligger stödmottagaren är att företaget inte får öka sin produktionskapacitet.

| (31) | Pickman hävdar att den omstruktureringsplan där åtgärderna 3–6 godkänns, som utarbetades av det oberoende konsultföretaget Auditoria y Consulta SA i oktober 2003 och godkändes av de spanska myndigheterna i mars 2004, överensstämmer helt med kraven avseende principen om ”en enda gång”, nödvändighet, egen insats, förbudet mot ökad produktionskapacitet samt utsikterna till långfristig lönsamhet enligt olika scenarier. |
| --- | --- |

(31)

Pickman hävdar att den omstruktureringsplan där åtgärderna 3–6 godkänns, som utarbetades av det oberoende konsultföretaget Auditoria y Consulta SA i oktober 2003 och godkändes av de spanska myndigheterna i mars 2004, överensstämmer helt med kraven avseende principen om ”en enda gång”, nödvändighet, egen insats, förbudet mot ökad produktionskapacitet samt utsikterna till långfristig lönsamhet enligt olika scenarier.

| (32) | Slutligen påpekar Pickman att åtgärderna inte har lett till någon otillbörlig snedvridning av konkurrensen och att de har beviljats till förmån för ett medelstort företag som är beläget i en region som omfattas av det undantag som avses i artikel 87.3 a. Företaget har en mycket begränsad marknadsandel vad gäller den övergripande handelsvolymen och det har uppfyllt tidsplanen i den godkända omstruktureringsplanen i sin helhet samt vederbörligen förbättrad sin finansiella ställning sedan 2006, med resultatet att inga kompensationsåtgärder har behövt genomföras. |
| --- | --- |

(32)

Slutligen påpekar Pickman att åtgärderna inte har lett till någon otillbörlig snedvridning av konkurrensen och att de har beviljats till förmån för ett medelstort företag som är beläget i en region som omfattas av det undantag som avses i artikel 87.3 a. Företaget har en mycket begränsad marknadsandel vad gäller den övergripande handelsvolymen och det har uppfyllt tidsplanen i den godkända omstruktureringsplanen i sin helhet samt vederbörligen förbättrad sin finansiella ställning sedan 2006, med resultatet att inga kompensationsåtgärder har behövt genomföras.

| (33) | Vad beträffar Pickmans synpunkter ställer sig de spanska myndigheterna helt bakom de argument som framförs liksom slutsatsen att åtgärderna 2 och 7 inte ska betraktas som statligt stöd, medan åtgärderna 3–6 utgör befintligt stöd som i varje fall är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(33)

Vad beträffar Pickmans synpunkter ställer sig de spanska myndigheterna helt bakom de argument som framförs liksom slutsatsen att åtgärderna 2 och 7 inte ska betraktas som statligt stöd, medan åtgärderna 3–6 utgör befintligt stöd som i varje fall är förenligt med den gemensamma marknaden.

7.   BEDÖMNING

| (34) | Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(34)

Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (35) | Kommissionen kommer inledningsvis att utvärdera åtgärd 7 efter en bedömning av åtgärd 2, i enlighet med ordningsföljden hos de synpunkter som lämnats av de spanska myndigheterna och stödmottagaren. Klassificeringen av åtgärd 7 har konsekvenser för de regler som ska tillämpas på de återstående åtgärderna 3–6, i enlighet med vad som förutses i beslutet om inledande av förfarandet och fastställs i detta beslut. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen kommer inledningsvis att utvärdera åtgärd 7 efter en bedömning av åtgärd 2, i enlighet med ordningsföljden hos de synpunkter som lämnats av de spanska myndigheterna och stödmottagaren. Klassificeringen av åtgärd 7 har konsekvenser för de regler som ska tillämpas på de återstående åtgärderna 3–6, i enlighet med vad som förutses i beslutet om inledande av förfarandet och fastställs i detta beslut.

| (36) | Vad beträffar åtgärd 2 gäller de tvivel som anförs av kommissionen i beslutet om inledande av förfarandet huruvida socialförsäkringskassan agerat som en privat fordringsägare i sina förhandlingar rörande Pickmans skuld. |
| --- | --- |

(36)

Vad beträffar åtgärd 2 gäller de tvivel som anförs av kommissionen i beslutet om inledande av förfarandet huruvida socialförsäkringskassan agerat som en privat fordringsägare i sina förhandlingar rörande Pickmans skuld.

| (37) | För det första åtnjuter enligt spansk lagstiftning fordringar avseende socialförsäkringsavgifter förmånsrätt, eftersom fordringsägaren har möjligheten att ingå ett särskilt avtal i stället för att delta i de förfaranden som är tillgängliga för fordringsägare utan förmånsrätt (10). |
| --- | --- |

(37)

För det första åtnjuter enligt spansk lagstiftning fordringar avseende socialförsäkringsavgifter förmånsrätt, eftersom fordringsägaren har möjligheten att ingå ett särskilt avtal i stället för att delta i de förfaranden som är tillgängliga för fordringsägare utan förmånsrätt (10).

| (38) | I detta avseende visar de uppgifter som lämnats av de spanska myndigheterna, vilka bekräftas av kopiorna av de två avtalen, att det särskilda avtal som socialförsäkringskassan ingick med Pickman var förmånligare än det avtal som företaget ingick med allmänna fordringsägare. Enligt det sistnämnda avtalet får allmänna fordringsägare bara välja mellan att återvinna 5 % av sina fordringar inom 75 dagar eller 20 % av dem inom 17 år utan ränta. Enligt det särskilda avtalet kan staten däremot återvinna 18 % av sin fordran inom 8 år till en årlig ränta på 3,25 %, och den skulden återvanns vederbörligen i sin helhet i linje med den överenskomna tidsplanen. |
| --- | --- |

(38)

I detta avseende visar de uppgifter som lämnats av de spanska myndigheterna, vilka bekräftas av kopiorna av de två avtalen, att det särskilda avtal som socialförsäkringskassan ingick med Pickman var förmånligare än det avtal som företaget ingick med allmänna fordringsägare. Enligt det sistnämnda avtalet får allmänna fordringsägare bara välja mellan att återvinna 5 % av sina fordringar inom 75 dagar eller 20 % av dem inom 17 år utan ränta. Enligt det särskilda avtalet kan staten däremot återvinna 18 % av sin fordran inom 8 år till en årlig ränta på 3,25 %, och den skulden återvanns vederbörligen i sin helhet i linje med den överenskomna tidsplanen.

| (39) | Kommissionen erkänner dessutom att det enda alternativ som i händelse av Pickmans (hypotetiska) avveckling skulle ha varit tillgängligt för socialförsäkringskassan, hade varit att försöka återvinna fordringen genom att beslagta vissa specifika materiella och immateriella tillgångar. De spanska myndigheterna har dock tillräckligt visat att detta inte hade varit ett genomförbart alternativ. Ett beslag av materiella tillgångar hade inget egentligt värde med hänsyn till förmånsstatusen hos en inteckning som tidigare gjorts till förmån för det offentliga organet RUMASA. Det är dessutom rimligt att instämma med de spanska myndigheternas åsikt att varje form av beslag av de immateriella tillgångarna skulle ha varit osäker. Detta har sin grund i det enligt spansk lagstiftning nödvändiga beroendet av potentiella köpare, för vilka dessa tillgångar skulle vara av mycket begränsat eller inget värde när de väl skilts från företagets namn. Det verkar följaktligen som om en avveckling skulle ha varit mindre gynnsam än det scenario som faktiskt beaktades av de spanska myndigheterna, vilkas förmånsställning var uttryckligen fastställd i det särskilda avtalet. I klausul 10 i detta avtal fastställs särskilt att avtalet blir ogiltigt om mer fördelaktiga villkor senare avtalas med en annan fordringsägare. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen erkänner dessutom att det enda alternativ som i händelse av Pickmans (hypotetiska) avveckling skulle ha varit tillgängligt för socialförsäkringskassan, hade varit att försöka återvinna fordringen genom att beslagta vissa specifika materiella och immateriella tillgångar. De spanska myndigheterna har dock tillräckligt visat att detta inte hade varit ett genomförbart alternativ. Ett beslag av materiella tillgångar hade inget egentligt värde med hänsyn till förmånsstatusen hos en inteckning som tidigare gjorts till förmån för det offentliga organet RUMASA. Det är dessutom rimligt att instämma med de spanska myndigheternas åsikt att varje form av beslag av de immateriella tillgångarna skulle ha varit osäker. Detta har sin grund i det enligt spansk lagstiftning nödvändiga beroendet av potentiella köpare, för vilka dessa tillgångar skulle vara av mycket begränsat eller inget värde när de väl skilts från företagets namn. Det verkar följaktligen som om en avveckling skulle ha varit mindre gynnsam än det scenario som faktiskt beaktades av de spanska myndigheterna, vilkas förmånsställning var uttryckligen fastställd i det särskilda avtalet. I klausul 10 i detta avtal fastställs särskilt att avtalet blir ogiltigt om mer fördelaktiga villkor senare avtalas med en annan fordringsägare.

| (40) | Kommissionen är mot bakgrund av ovanstående övertygad om att det är tillräckligt bevisat att socialförsäkringskassan agerade i enlighet med principen om en fordringsägare i en marknadsekonomi som, i enlighet med domstolens dom i Tubacex-målet (11), strävar efter det alternativ som i praktiken kommer att garantera en återvinning av högsta möjliga belopp till bästa möjliga villkor. Kommissionens slutsats är därför att den åtgärd som består i en befrielse avseende Pickmans socialförsäkringsskulder inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen är mot bakgrund av ovanstående övertygad om att det är tillräckligt bevisat att socialförsäkringskassan agerade i enlighet med principen om en fordringsägare i en marknadsekonomi som, i enlighet med domstolens dom i Tubacex-målet (11), strävar efter det alternativ som i praktiken kommer att garantera en återvinning av högsta möjliga belopp till bästa möjliga villkor. Kommissionens slutsats är därför att den åtgärd som består i en befrielse avseende Pickmans socialförsäkringsskulder inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (41) | Vad beträffar åtgärd 7 ger kommissionen i beslutet om inledande av förfarandet uttryck för sina tvivel om huruvida Pickman skulle ha kunnat få ett lån på 1,6 miljoner euro från banken Caja Provincial San Fernando de Sevilla y Jerez utan en garanti från Idea som täcker 1,3 miljoner euro. |
| --- | --- |

(41)

Vad beträffar åtgärd 7 ger kommissionen i beslutet om inledande av förfarandet uttryck för sina tvivel om huruvida Pickman skulle ha kunnat få ett lån på 1,6 miljoner euro från banken Caja Provincial San Fernando de Sevilla y Jerez utan en garanti från Idea som täcker 1,3 miljoner euro.

| (42) | Kommissionen har bedömt åtgärden mot bakgrund av tillkännagivandet om garantier. En enskild garanti kan i enlighet med vad som fastställs i avsnitt 4 i tillkännagivandet inte utgöra statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget om i) låntagaren inte är i finansiella svårigheter, ii) låntagaren i princip skulle kunna få ett lån till marknadsvillkor utan något statligt ingripande, iii) garantin är knuten till en bestämd finansiell transaktion, avser ett fastställt högsta belopp, inte täcker mer än 80 % av lånet och har en begränsad varaktighet, och iv) ett marknadspris har betalats för garantin som avspeglar olika faktorer, som t.ex. garantins varaktighet och de säkerheter som ställs. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen har bedömt åtgärden mot bakgrund av tillkännagivandet om garantier. En enskild garanti kan i enlighet med vad som fastställs i avsnitt 4 i tillkännagivandet inte utgöra statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget om i) låntagaren inte är i finansiella svårigheter, ii) låntagaren i princip skulle kunna få ett lån till marknadsvillkor utan något statligt ingripande, iii) garantin är knuten till en bestämd finansiell transaktion, avser ett fastställt högsta belopp, inte täcker mer än 80 % av lånet och har en begränsad varaktighet, och iv) ett marknadspris har betalats för garantin som avspeglar olika faktorer, som t.ex. garantins varaktighet och de säkerheter som ställs.

| (43) | På grundval av tillkännagivandet om garantier och kommissionens praxis har villkor iii) uppfyllts, eftersom garantin, som inte har drivits in, är knuten till ett bestämt lån, är begränsat till en varaktighet på 10 år och bara täcker 80 % av det lånet, det vill säga ett fastställt högsta belopp på 1,3 miljoner euro. |
| --- | --- |

(43)

På grundval av tillkännagivandet om garantier och kommissionens praxis har villkor iii) uppfyllts, eftersom garantin, som inte har drivits in, är knuten till ett bestämt lån, är begränsat till en varaktighet på 10 år och bara täcker 80 % av det lånet, det vill säga ett fastställt högsta belopp på 1,3 miljoner euro.

| (44) | Vad beträffar villkor i) anser kommissionen att omstruktureringsperioden inte hade nått sitt slut vid den tidpunkt då lånet och garantin ingicks den 28 december 2005. Det är dock sant att Pickmans finansiella ställning hade förbättrats väsentligt i december 2005 och att omstruktureringsplanen hade nått konsolideringsskedet, med en vinst på 0,7 miljoner euro registrerad 2006. Det kan av dessa skäl inte uteslutas att Pickman inte längre var ett företag i svårigheter när garantin beviljades. Eftersom omstruktureringsperioden inte hade nått sitt slut kan det dock inte uteslutas att Pickman inte var i svårigheter. Kommissionen kan följaktligen inte utesluta att garantin inte värderades enligt marknadsmässiga villkor. |
| --- | --- |

(44)

Vad beträffar villkor i) anser kommissionen att omstruktureringsperioden inte hade nått sitt slut vid den tidpunkt då lånet och garantin ingicks den 28 december 2005. Det är dock sant att Pickmans finansiella ställning hade förbättrats väsentligt i december 2005 och att omstruktureringsplanen hade nått konsolideringsskedet, med en vinst på 0,7 miljoner euro registrerad 2006. Det kan av dessa skäl inte uteslutas att Pickman inte längre var ett företag i svårigheter när garantin beviljades. Eftersom omstruktureringsperioden inte hade nått sitt slut kan det dock inte uteslutas att Pickman inte var i svårigheter. Kommissionen kan följaktligen inte utesluta att garantin inte värderades enligt marknadsmässiga villkor.

| (45) | Vad beträffar villkor ii) ska det påpekas att 2004, då företaget helt säkert kunde betraktas som ett företag i svårigheter, fick Pickman ett lån på 3,3 miljoner euro från Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla därför att det kunde säkra det i sin helhet genom att inteckna delar av företagets tillgångar. |
| --- | --- |

(45)

Vad beträffar villkor ii) ska det påpekas att 2004, då företaget helt säkert kunde betraktas som ett företag i svårigheter, fick Pickman ett lån på 3,3 miljoner euro från Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla därför att det kunde säkra det i sin helhet genom att inteckna delar av företagets tillgångar.

| (46) | Ännu svårare är det att konstatera att Pickman inte skulle ha kunna få ett lån utan statligt ingripande i slutet av 2005. Den första delen av omstruktureringsprocessen hade, till skillnad från situationen då företagets misslyckades med att få ett lån utan statligt ingripande 2004, slutförts och planen hade konsoliderats på grundval av en sundare finansiell ställning. Dessutom garanterade Pickman sitt lån 2004 direkt hos banken i stället för hos Idea. Det faktum att Caja Provincial San Fernando de Sevilla y Jerez gick med på att ge Pickman ett lån enligt marknadsvillkor och tog på sig en risk motsvarande 20 % av det lånet utan några ytterligare garantier eller säkerheter för den delen av lånet bekräftar dessutom det resultatet. |
| --- | --- |

(46)

Ännu svårare är det att konstatera att Pickman inte skulle ha kunna få ett lån utan statligt ingripande i slutet av 2005. Den första delen av omstruktureringsprocessen hade, till skillnad från situationen då företagets misslyckades med att få ett lån utan statligt ingripande 2004, slutförts och planen hade konsoliderats på grundval av en sundare finansiell ställning. Dessutom garanterade Pickman sitt lån 2004 direkt hos banken i stället för hos Idea. Det faktum att Caja Provincial San Fernando de Sevilla y Jerez gick med på att ge Pickman ett lån enligt marknadsvillkor och tog på sig en risk motsvarande 20 % av det lånet utan några ytterligare garantier eller säkerheter för den delen av lånet bekräftar dessutom det resultatet.

| (47) | Kommissionen kan inte utesluta att Pickman den 28 december 2005 fortfarande kunde betraktas som ett företag i svårigheter, men anser mot bakgrund av ovanstående icke desto mindre att Pickman i princip kunde ha fått ett lån enligt marknadsmässiga villkor utan statligt ingripande. Stödbeloppet motsvarar i enlighet med detta inte det totala lånebeloppet, utan snarare den potentiella ekonomiska fördelen som följer av den statliga garantin. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen kan inte utesluta att Pickman den 28 december 2005 fortfarande kunde betraktas som ett företag i svårigheter, men anser mot bakgrund av ovanstående icke desto mindre att Pickman i princip kunde ha fått ett lån enligt marknadsmässiga villkor utan statligt ingripande. Stödbeloppet motsvarar i enlighet med detta inte det totala lånebeloppet, utan snarare den potentiella ekonomiska fördelen som följer av den statliga garantin.

| (48) | Slutligen erkänner kommissionen vad beträffar villkor iv) att lånet hade beviljats för 10 år till marknadspris, det vill säga till Euribors ränta som vid den tidpunkten var 2,783 punkter plus 1,25 % och jämförbar med räntan på den spanska marknaden för lån till sunda företag. Vad beträffar det pris som betalades för garantin kan det, i enlighet med vad som påpekas ovan, inte uteslutas att Pickman var i svårigheter. Därför bör det fastställas om premien motsvarade de marknadsmässiga premierna. I detta fall kan det med hänsyn till företagets situation inte uteslutas att premien inbegrep ett inslag av stöd. Det ska dock även påpekas att stödinslaget, mot bakgrund av kommissionens praxis vid den tidpunkten, verkar vara relativt begränsad. För det första godtar kommissionen en garantipremie på 1,5 % som fri från statligt stöd i enlighet med sin praxis, enligt vilken en premie på 0,5 % godtas när det gäller garantiordningar för sunda företag utan borgen (12). I detta fall är premien tre gånger högre. För det andra var garantin i detta fall säkrad genom en inteckning till förmån för staten, vilken värderades till 10 962 598,56 euro den 31 maj 2005 och 12 512 066,27 euro den 4 oktober 2007. |
| --- | --- |

(48)

Slutligen erkänner kommissionen vad beträffar villkor iv) att lånet hade beviljats för 10 år till marknadspris, det vill säga till Euribors ränta som vid den tidpunkten var 2,783 punkter plus 1,25 % och jämförbar med räntan på den spanska marknaden för lån till sunda företag. Vad beträffar det pris som betalades för garantin kan det, i enlighet med vad som påpekas ovan, inte uteslutas att Pickman var i svårigheter. Därför bör det fastställas om premien motsvarade de marknadsmässiga premierna. I detta fall kan det med hänsyn till företagets situation inte uteslutas att premien inbegrep ett inslag av stöd. Det ska dock även påpekas att stödinslaget, mot bakgrund av kommissionens praxis vid den tidpunkten, verkar vara relativt begränsad. För det första godtar kommissionen en garantipremie på 1,5 % som fri från statligt stöd i enlighet med sin praxis, enligt vilken en premie på 0,5 % godtas när det gäller garantiordningar för sunda företag utan borgen (12). I detta fall är premien tre gånger högre. För det andra var garantin i detta fall säkrad genom en inteckning till förmån för staten, vilken värderades till 10 962 598,56 euro den 31 maj 2005 och 12 512 066,27 euro den 4 oktober 2007.

| (49) | Mot bakgrund av ovanstående är det kommissionens slutsats att Pickman skulle ha kunnat få ett lån utan statligt ingripande på grundval av styrkan i den höga kvaliteten på säkerheten och företagets förbättrade finansiella ställning. Stödet ska därför inte beräknas på grundval av det totala lånebeloppet. Stödet består i mellanskillnaden mellan den utbetalade premien och den premie som ett företag i en liknande situation skulle ha fått betala, med hänsyn till den fullständiga finansiella garanti som erhölls. Med hänsyn till det ringa värdet på lånet på 1,6 miljoner euro, den höga kvaliteten på garantin och det faktum att en premie på 1,5 % togs ut, anser kommissionen att stödinslaget uppgår till högst 100 000 euro. Detta innebär att tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse är tillämpligt (13). |
| --- | --- |

(49)

Mot bakgrund av ovanstående är det kommissionens slutsats att Pickman skulle ha kunnat få ett lån utan statligt ingripande på grundval av styrkan i den höga kvaliteten på säkerheten och företagets förbättrade finansiella ställning. Stödet ska därför inte beräknas på grundval av det totala lånebeloppet. Stödet består i mellanskillnaden mellan den utbetalade premien och den premie som ett företag i en liknande situation skulle ha fått betala, med hänsyn till den fullständiga finansiella garanti som erhölls. Med hänsyn till det ringa värdet på lånet på 1,6 miljoner euro, den höga kvaliteten på garantin och det faktum att en premie på 1,5 % togs ut, anser kommissionen att stödinslaget uppgår till högst 100 000 euro. Detta innebär att tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse är tillämpligt (13).

| (50) | Vad beträffar åtgärderna 3–6 ger kommissionen i beslutet om inledande av förfarandet uttryck för tvivel om huruvida det kunde anses att dessa inte utgör stöd på grundval av principen om en investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(50)

Vad beträffar åtgärderna 3–6 ger kommissionen i beslutet om inledande av förfarandet uttryck för tvivel om huruvida det kunde anses att dessa inte utgör stöd på grundval av principen om en investerare i en marknadsekonomi.

| (51) | Dessa tvivel bekräftas i detta beslut: bidragen var icke ersättningsbara och vinstandelslånen måste betalas tillbaka årligen genom en överföring av 10 % av den räntefria vinsten. Det är därför tydligt att Andalusiens regionala regering inte agerade som en investerare i en marknadsekonomi skulle ha gjort, eftersom den inte förväntade sig någon vinst på investeringen. Dessutom godkändes dessa åtgärder, som beviljades inom ramen för en omstruktureringsplan för perioden 2004–2009, av Andalusiens regionala regering och kan därför tillskrivas staten eller en offentlig myndighet. Åtgärderna gav en enskild stödmottagare, Pickman, en selektiv fördel i form av förmånliga lån och direkta bidrag som inte är allmänt tillgängliga för andra företag. Pickman är verksamt i marknadssegmentet för porslin och keramik. Eftersom företagets produkter är föremål för handel inom gemenskapen hotar åtgärderna i fråga att snedvrida konkurrensen mellan medlemsstaterna. Spanien ifrågasätter inte klassificeringen av dessa åtgärder som statligt stöd. |
| --- | --- |

(51)

Dessa tvivel bekräftas i detta beslut: bidragen var icke ersättningsbara och vinstandelslånen måste betalas tillbaka årligen genom en överföring av 10 % av den räntefria vinsten. Det är därför tydligt att Andalusiens regionala regering inte agerade som en investerare i en marknadsekonomi skulle ha gjort, eftersom den inte förväntade sig någon vinst på investeringen. Dessutom godkändes dessa åtgärder, som beviljades inom ramen för en omstruktureringsplan för perioden 2004–2009, av Andalusiens regionala regering och kan därför tillskrivas staten eller en offentlig myndighet. Åtgärderna gav en enskild stödmottagare, Pickman, en selektiv fördel i form av förmånliga lån och direkta bidrag som inte är allmänt tillgängliga för andra företag. Pickman är verksamt i marknadssegmentet för porslin och keramik. Eftersom företagets produkter är föremål för handel inom gemenskapen hotar åtgärderna i fråga att snedvrida konkurrensen mellan medlemsstaterna. Spanien ifrågasätter inte klassificeringen av dessa åtgärder som statligt stöd.

| (52) | Åtgärderna 3–6 utgör följaktligen statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget och deras eventuella förenlighet måste bedömas i enlighet därmed. Det faktum att stödet redan har beviljats, i strid med medlemsstaternas skyldighet att förhandsanmäla stöd i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget, innebär att det utgör olagligt stöd. |
| --- | --- |

(52)

Åtgärderna 3–6 utgör följaktligen statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget och deras eventuella förenlighet måste bedömas i enlighet därmed. Det faktum att stödet redan har beviljats, i strid med medlemsstaternas skyldighet att förhandsanmäla stöd i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget, innebär att det utgör olagligt stöd.

| (53) | I artikel 87.2–87.3 i EG-fördraget fastställs undantag från den allmänna oförenlighet som beskrivs i artikel 87.1. Enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget kan stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, anses vara förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(53)

I artikel 87.2–87.3 i EG-fördraget fastställs undantag från den allmänna oförenlighet som beskrivs i artikel 87.1. Enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget kan stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, anses vara förenligt med den gemensamma marknaden.

| (54) | Eftersom åtgärd 7 inte utgör statligt stöd (se skälen 41–50 ovan) anser kommissionen, till skillnad från sin preliminära bedömning i beslutet om inledande av förfarandet, att förenligheten av åtgärderna 3–6 inte ska bedömas på grundval av riktlinjerna från 2004. |
| --- | --- |

(54)

Eftersom åtgärd 7 inte utgör statligt stöd (se skälen 41–50 ovan) anser kommissionen, till skillnad från sin preliminära bedömning i beslutet om inledande av förfarandet, att förenligheten av åtgärderna 3–6 inte ska bedömas på grundval av riktlinjerna från 2004.

| (55) | I punkt 104 i riktlinjerna från 2004 fastställs tydligt att ”kommissionen kommer att granska förenligheten med den gemensamma marknaden av alla undsättnings- eller omstruktureringsstöd som beviljas utan kommissionens godkännande och därmed i strid med artikel 88.3 i fördraget på grundval av dessa riktlinjer om stödet, eller en del av det, beviljades efter det att riktlinjerna offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning”. |
| --- | --- |

(55)

I punkt 104 i riktlinjerna från 2004 fastställs tydligt att ”kommissionen kommer att granska förenligheten med den gemensamma marknaden av alla undsättnings- eller omstruktureringsstöd som beviljas utan kommissionens godkännande och därmed i strid med artikel 88.3 i fördraget på grundval av dessa riktlinjer om stödet, eller en del av det, beviljades efter det att riktlinjerna offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning”.

| (56) | I detta sammanhang erkänner kommissionen att åtgärderna 3–6, en engångsåtgärd enligt en omstruktureringsplan, beviljades samma dag som planen godkändes av de spanska myndigheterna, det vill säga den 2 mars 2004, och att ingen del av stödet beviljades efter offentliggörandet av riktlinjerna från 2004. Riktlinjerna från 1999 är därför tillämpliga. |
| --- | --- |

(56)

I detta sammanhang erkänner kommissionen att åtgärderna 3–6, en engångsåtgärd enligt en omstruktureringsplan, beviljades samma dag som planen godkändes av de spanska myndigheterna, det vill säga den 2 mars 2004, och att ingen del av stödet beviljades efter offentliggörandet av riktlinjerna från 2004. Riktlinjerna från 1999 är därför tillämpliga.

| (57) | I avsnitt 3.2.2 i riktlinjerna från 1999 fastställs villkoren för beviljande av omstruktureringsstöd som omfattas av de särskilda bestämmelserna i punkt 55, där det i fråga om små och medelstora företag fastställs att villkoren i fråga är mindre strikta och särskilt att uppvägande åtgärder vanligen inte krävs. Kommissionen har bland annat utfört denna specifika bedömning i ett ärende som även det gällde ett litet eller medelstort företag verksamt inom sektorn för keramik och porslin, det vill säga företaget Porcelanas del Principado (14). |
| --- | --- |

(57)

I avsnitt 3.2.2 i riktlinjerna från 1999 fastställs villkoren för beviljande av omstruktureringsstöd som omfattas av de särskilda bestämmelserna i punkt 55, där det i fråga om små och medelstora företag fastställs att villkoren i fråga är mindre strikta och särskilt att uppvägande åtgärder vanligen inte krävs. Kommissionen har bland annat utfört denna specifika bedömning i ett ärende som även det gällde ett litet eller medelstort företag verksamt inom sektorn för keramik och porslin, det vill säga företaget Porcelanas del Principado (14).

| (58) | För det första ska företaget betraktas som ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna. Som de spanska myndigheterna erkänner var Pickman fram till 2004 i en sådan situation, vilket framgår av det faktum att företaget hade negativa egna medel och växande förluster. En inteckning i en del av dess tillgångar som tagits ut till förmån för företaget RUMASA hade dock utmätts, med resultatet att företaget nästan säkert skulle ha gått i konkurs på kort sikt. |
| --- | --- |

(58)

För det första ska företaget betraktas som ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna. Som de spanska myndigheterna erkänner var Pickman fram till 2004 i en sådan situation, vilket framgår av det faktum att företaget hade negativa egna medel och växande förluster. En inteckning i en del av dess tillgångar som tagits ut till förmån för företaget RUMASA hade dock utmätts, med resultatet att företaget nästan säkert skulle ha gått i konkurs på kort sikt.

| (59) | För det andra är stödets beviljande beroende av genomförandet av en omstruktureringsplan, som ska ha en så kort varaktighet som möjligt och återställa företagets långfristiga lönsamhet inom rimlig tid och på grundval av realistiska antaganden om de framtida villkoren för verksamheten. Vad beträffar små och medelstora företag tolkades bestämmelserna i punkt 55 i enlighet med kommissionens praxis som att kommissionen inte själv behöver godkänna en sådan plan när det gäller stödordningar för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(59)

För det andra är stödets beviljande beroende av genomförandet av en omstruktureringsplan, som ska ha en så kort varaktighet som möjligt och återställa företagets långfristiga lönsamhet inom rimlig tid och på grundval av realistiska antaganden om de framtida villkoren för verksamheten. Vad beträffar små och medelstora företag tolkades bestämmelserna i punkt 55 i enlighet med kommissionens praxis som att kommissionen inte själv behöver godkänna en sådan plan när det gäller stödordningar för små och medelstora företag.

| (60) | Som de spanska myndigheterna noterade skickade Pickman en omstruktureringsplan till de nationella myndigheterna. Omstruktureringsplanen var utarbetad av oberoende experter från företaget Auditoría y Consulta SA, som






  — | beskriver omständigheterna som ledde till företagets svårigheter: ett osäkert och otillräckligt ägar- och ledarskap, en avsaknad av motivation orsakad av en överdimensionerad och felaktigt balanserad användning av personalen, en hög felfrekvens och höga enhetskostnader jämfört med konkurrenterna, överskottslager, dåligt kapacitetsutnyttjande, avsaknad av strategi eller försäljningspolicy på medellång eller lång sikt, |
| --- | --- | --- |

(60)

Som de spanska myndigheterna noterade skickade Pickman en omstruktureringsplan till de nationella myndigheterna. Omstruktureringsplanen var utarbetad av oberoende experter från företaget Auditoría y Consulta SA, som

—

beskriver omständigheterna som ledde till företagets svårigheter: ett osäkert och otillräckligt ägar- och ledarskap, en avsaknad av motivation orsakad av en överdimensionerad och felaktigt balanserad användning av personalen, en hög felfrekvens och höga enhetskostnader jämfört med konkurrenterna, överskottslager, dåligt kapacitetsutnyttjande, avsaknad av strategi eller försäljningspolicy på medellång eller lång sikt,

| — | analyserar Pickmans ekonomiska och finansiella situation på grundval av uppgifterna för åren 2000–2003: negativa egna tillgångar, beslag av vissa tillgångar, höga skuldkvoter och allvarliga likviditetsproblem, minskande lönsamhet och försäljningsvärde, samman med därav följande relativa ökning när det gäller effekten av personalkostnaderna, |
| --- | --- |

—

analyserar Pickmans ekonomiska och finansiella situation på grundval av uppgifterna för åren 2000–2003: negativa egna tillgångar, beslag av vissa tillgångar, höga skuldkvoter och allvarliga likviditetsproblem, minskande lönsamhet och försäljningsvärde, samman med därav följande relativa ökning när det gäller effekten av personalkostnaderna,

| — | identifierar Pickmans konkurrensställning på den relevanta marknaden, med mycket låga marknadsandelar jämfört med konkurrenterna, och understryker företagets svagheter såväl som dess styrkor, framför allt dess enastående rykte för hög kvalitet samt det historiska och kulturella värde som sätts på spanska traditioner. |
| --- | --- |

—

identifierar Pickmans konkurrensställning på den relevanta marknaden, med mycket låga marknadsandelar jämfört med konkurrenterna, och understryker företagets svagheter såväl som dess styrkor, framför allt dess enastående rykte för hög kvalitet samt det historiska och kulturella värde som sätts på spanska traditioner.

| (61) | Omstruktureringsplanen var dessutom uppdelad i två olika steg. Det första steget omfattade merparten av interventionsåtgärderna för 2004, medan det andra steget utgjordes av en gradvis konsolidering av Pickmans övergripande ställning under åren 2005–2009 (se tabell 2 nedan). Interventionsåtgärderna syftade till att korrigera företagets strukturella svagheter och garantera dess långfristiga lönsamhet. Åtgärderna avsåg upprättandet av en ny ledningsstruktur, planeringen av ett flödesschema som är anpassat till tillverkningsprocessen, nedskärningen och omplaceringen av arbetskraften, förhandlingen av ett nytt kollektivavtal, omorganisationen av anläggningens verksamhet med syfte på optimering, väsentlig modernisering av teknik och IT, investeringar i en kommersiell avdelning med avseende på personal och marknadsföringskampanjer, upprättandet av nya distributionskanaler, en ombalansering mellan egna tillgångar och auktoriserat kapital, justering av skuldkvoten och förvärvet av en miniminivå av likviditet. |
| --- | --- |

(61)

Omstruktureringsplanen var dessutom uppdelad i två olika steg. Det första steget omfattade merparten av interventionsåtgärderna för 2004, medan det andra steget utgjordes av en gradvis konsolidering av Pickmans övergripande ställning under åren 2005–2009 (se tabell 2 nedan). Interventionsåtgärderna syftade till att korrigera företagets strukturella svagheter och garantera dess långfristiga lönsamhet. Åtgärderna avsåg upprättandet av en ny ledningsstruktur, planeringen av ett flödesschema som är anpassat till tillverkningsprocessen, nedskärningen och omplaceringen av arbetskraften, förhandlingen av ett nytt kollektivavtal, omorganisationen av anläggningens verksamhet med syfte på optimering, väsentlig modernisering av teknik och IT, investeringar i en kommersiell avdelning med avseende på personal och marknadsföringskampanjer, upprättandet av nya distributionskanaler, en ombalansering mellan egna tillgångar och auktoriserat kapital, justering av skuldkvoten och förvärvet av en miniminivå av likviditet.

| (62) | I omstruktureringsplanen omfattar ovannämnda interventionsåtgärder olika scenarier, som avspeglar bästa, sämsta och mellanliggande scenarier, medan mellanliggande antaganden om en produktivitet på 75 % och försäljningsnivåer som avspeglar de som företaget registrerade under 2002 framstår som realistiska finansiella prognoser. Nyckelsiffrorna i dessa prognoser anges i tabell 1 nedan och har hittills faktiskt uppnåtts.

  Tabell 1












  (miljoner euro) |
| --- | --- |
| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Försäljningsvolym | 2,7 | 4,4 | 6,5 | 7,5 | 9,3 | 10,6 |
| Egna medel | –7,1 | –7,9 | –7,2 | –5,8 | –2,9 | 0,9 |
| Driftskostnader | –5,5 | –5,4 | –5,5 | –5,2 | –5,3 | –5,6 |
| Personalkostnader | –3,2 | –3,2 | –3,2 | –3,1 | –3,2 | –3,3 |
| Finansiella tillgångar | 0,4 | 0,01 | 0,1 | 0,07 | 0,1 | 0,2 |
| Rörelseresultat | –1,9 | –0,2 | 1,4 | 2,0 | 3,5 | 4,6 |

(62)

I omstruktureringsplanen omfattar ovannämnda interventionsåtgärder olika scenarier, som avspeglar bästa, sämsta och mellanliggande scenarier, medan mellanliggande antaganden om en produktivitet på 75 % och försäljningsnivåer som avspeglar de som företaget registrerade under 2002 framstår som realistiska finansiella prognoser. Nyckelsiffrorna i dessa prognoser anges i tabell 1 nedan och har hittills faktiskt uppnåtts.

Tabell 1

(miljoner euro)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Försäljningsvolym

2,7

4,4

6,5

7,5

9,3

10,6

Egna medel

–7,1

–7,9

–7,2

–5,8

–2,9

0,9

Driftskostnader

–5,5

–5,4

–5,5

–5,2

–5,3

–5,6

Personalkostnader

–3,2

–3,2

–3,2

–3,1

–3,2

–3,3

Finansiella tillgångar

0,4

0,01

0,1

0,07

0,1

0,2

Rörelseresultat

–1,9

–0,2

1,4

2,0

3,5

4,6

| (63) | För det tredje måste all otillbörlig snedvridning av konkurrensen undvikas. ”Stöd till små och medelstora företag påverkar i allmänhet inte handeln i lika stor utsträckning som stöd till stora företag”, vilket innebär att ” [d]et kommer i allmänhet inte att krävas några uppvägande åtgärder i samband med beviljandet av stöd” (punkt 55 i riktlinjerna från 1999). Det ska i detta avseende noteras att Pickman är ett medelstort företag med 137 anställda, en försäljningsvolym på 2 miljoner euro under 2003 och en begränsad marknadsandel på gemenskapsnivå. Det ska dessutom påpekas att kommissionen när det gällde Porcelanas del Principado, ett medelstort företag verksamt inom samma sektor, inte fastställde några kompensationsåtgärder. Enligt samma praxis kräver den begränsade snedvridning av konkurrensen som stödet till Pickman kan leda till inte att några kompensationsåtgärder vidtas. |
| --- | --- |

(63)

För det tredje måste all otillbörlig snedvridning av konkurrensen undvikas. ”Stöd till små och medelstora företag påverkar i allmänhet inte handeln i lika stor utsträckning som stöd till stora företag”, vilket innebär att ” [d]et kommer i allmänhet inte att krävas några uppvägande åtgärder i samband med beviljandet av stöd” (punkt 55 i riktlinjerna från 1999). Det ska i detta avseende noteras att Pickman är ett medelstort företag med 137 anställda, en försäljningsvolym på 2 miljoner euro under 2003 och en begränsad marknadsandel på gemenskapsnivå. Det ska dessutom påpekas att kommissionen när det gällde Porcelanas del Principado, ett medelstort företag verksamt inom samma sektor, inte fastställde några kompensationsåtgärder. Enligt samma praxis kräver den begränsade snedvridning av konkurrensen som stödet till Pickman kan leda till inte att några kompensationsåtgärder vidtas.

| (64) | I Pickmans fall verkar det dessutom som om i) omstruktureringsplanen inte förväntas leda till någon ökad produktionskapacitet, ii) företagets arbetskraft kommer att omorganiseras, med nedskärningar vid vissa anläggningar och investeringar på områdena för handel och IT, iii) Pickman är litet, vilket innebär att det kan utnyttja stöd, iv) företagets potentiella marknadsnärvaro jämfört med konkurrenterna är mycket begränsad och var till och med mer begränsad 2003 (se den marknadsundersökning som åberopas ovan), och v) enligt Spaniens regionalstödskarta för perioden 2000–2006 (15) var Andalusien en NUTS II-region och på grundval av dess BNP uttryckt i köpkraftsstandard på mindre än 60 % jämfört med gemenskapsgenomsnittet berättigat till stöd enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(64)

I Pickmans fall verkar det dessutom som om i) omstruktureringsplanen inte förväntas leda till någon ökad produktionskapacitet, ii) företagets arbetskraft kommer att omorganiseras, med nedskärningar vid vissa anläggningar och investeringar på områdena för handel och IT, iii) Pickman är litet, vilket innebär att det kan utnyttja stöd, iv) företagets potentiella marknadsnärvaro jämfört med konkurrenterna är mycket begränsad och var till och med mer begränsad 2003 (se den marknadsundersökning som åberopas ovan), och v) enligt Spaniens regionalstödskarta för perioden 2000–2006 (15) var Andalusien en NUTS II-region och på grundval av dess BNP uttryckt i köpkraftsstandard på mindre än 60 % jämfört med gemenskapsgenomsnittet berättigat till stöd enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget.

| (65) | Mot bakgrund av ovanstående, särskilt Pickmans åtagande att inte öka sin produktionskapacitet, det faktum att stödmottagaren omfattas av definitionen av ett litet eller medelstort företag och har en begränsad konkurrensställning samt är beläget i en stödregion, anser kommissionen i linje med dess standardpraxis att det tredje villkoret är uppfyllt. Den snedvridning av konkurrensen som åtgärderna leder till är nämligen begränsad och den har utan tvivel inte en sådan omfattning att den strider mot gemenskapens intressen. |
| --- | --- |

(65)

Mot bakgrund av ovanstående, särskilt Pickmans åtagande att inte öka sin produktionskapacitet, det faktum att stödmottagaren omfattas av definitionen av ett litet eller medelstort företag och har en begränsad konkurrensställning samt är beläget i en stödregion, anser kommissionen i linje med dess standardpraxis att det tredje villkoret är uppfyllt. Den snedvridning av konkurrensen som åtgärderna leder till är nämligen begränsad och den har utan tvivel inte en sådan omfattning att den strider mot gemenskapens intressen.

| (66) | För det fjärde måste stödets omfattning och intensitet begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att en omstrukturering ska kunna genomföras på ett sätt som överensstämmer med företagets befintliga finansiella medel. Stödmottagaren förväntas ge ett väsentligt bidrag till omstruktureringsplanen ur egna medel, eftersom detta anses utgöra ett tecken på att marknaderna tror att en återgång till lönsamhet kan uppnås. |
| --- | --- |

(66)

För det fjärde måste stödets omfattning och intensitet begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att en omstrukturering ska kunna genomföras på ett sätt som överensstämmer med företagets befintliga finansiella medel. Stödmottagaren förväntas ge ett väsentligt bidrag till omstruktureringsplanen ur egna medel, eftersom detta anses utgöra ett tecken på att marknaderna tror att en återgång till lönsamhet kan uppnås.

| (67) | Vidare uppgick det stödbelopp som av de spanska myndigheterna beviljades Pickman till 4,46 miljoner euro. En väsentlig del av stödet måste användas för att betala kortfristiga fordringsägare (Inversiones Jara SA och Faïencerie de Bouskoura), medan bidragen användes för att betala arbetskraftskostnader och framför allt investeringar som skulle göras under den tidsperiod som anges i tabell 2.

  Tabell 2












  (miljoner euro) |
| --- | --- |
| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Materiella och immateriella investeringar (16) | 1,3 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 |

(67)

Vidare uppgick det stödbelopp som av de spanska myndigheterna beviljades Pickman till 4,46 miljoner euro. En väsentlig del av stödet måste användas för att betala kortfristiga fordringsägare (Inversiones Jara SA och Faïencerie de Bouskoura), medan bidragen användes för att betala arbetskraftskostnader och framför allt investeringar som skulle göras under den tidsperiod som anges i tabell 2.

Tabell 2

(miljoner euro)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Materiella och immateriella investeringar (16)

1,3

0,06

0,06

0,06

0,06

0,06

| (68) | Pickman bidrog dessutom själv till sin lönsamhet genom en insats på 6,24 miljoner euro, bestående av privata lån som på marknadsmässiga villkor tagits av den nya ägaren utan någon form av offentligt stöd. Det beloppet utgör 58,3 % av den totala finansieringen, vilket innebär att Pickman gav ett ”väsentligt bidrag” helt i linje med bestämmelserna i riktlinjerna från 1999. Företagets finansiella tillgångar enligt tabell 1 visar dessutom tydligt att planen inte förväntades leda till ett överskott av likvida medel. Kommissionen anser i enlighet med detta att stödet är begränsat till vad som var absolut nödvändigt för att återställa företagets lönsamhet. |
| --- | --- |

(68)

Pickman bidrog dessutom själv till sin lönsamhet genom en insats på 6,24 miljoner euro, bestående av privata lån som på marknadsmässiga villkor tagits av den nya ägaren utan någon form av offentligt stöd. Det beloppet utgör 58,3 % av den totala finansieringen, vilket innebär att Pickman gav ett ”väsentligt bidrag” helt i linje med bestämmelserna i riktlinjerna från 1999. Företagets finansiella tillgångar enligt tabell 1 visar dessutom tydligt att planen inte förväntades leda till ett överskott av likvida medel. Kommissionen anser i enlighet med detta att stödet är begränsat till vad som var absolut nödvändigt för att återställa företagets lönsamhet.

| (69) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionens följaktligen att åtgärderna 3–6 enligt Pickmans omstruktureringsplan uppfyller de villkor för små och medelstora företag som anges i riktlinjerna från 1999 och att de ska betraktas som förenliga med den gemensamma marknaden i den mening som avses i artikel 87.3 c i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(69)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionens följaktligen att åtgärderna 3–6 enligt Pickmans omstruktureringsplan uppfyller de villkor för små och medelstora företag som anges i riktlinjerna från 1999 och att de ska betraktas som förenliga med den gemensamma marknaden i den mening som avses i artikel 87.3 c i EG-fördraget.

8.   SLUTSATSER

| (70) | Mot bakgrund av ovanstående gör kommissionen följande slutsatser:






  a) | Åtgärd 2 utgör inte statligt stöd, eftersom socialförsäkringskassan agerade i enlighet med den omsorg som förväntas av en hypotetisk fordringsägare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- | --- |

(70)

Mot bakgrund av ovanstående gör kommissionen följande slutsatser:

a)

Åtgärd 2 utgör inte statligt stöd, eftersom socialförsäkringskassan agerade i enlighet med den omsorg som förväntas av en hypotetisk fordringsägare i en marknadsekonomi.

| b) | Åtgärderna 3–6 utgör statligt stöd som är förenligt med den gemensamma marknaden, i enlighet 1999 års riktlinjer. |
| --- | --- |

b)

Åtgärderna 3–6 utgör statligt stöd som är förenligt med den gemensamma marknaden, i enlighet 1999 års riktlinjer.

| c) | Åtgärd 7 har ett inslag av statligt stöd, men det låg under det tillämpliga tröskelvärdet vid den tidpunkt då det beviljades. |
| --- | --- |

c)

Åtgärd 7 har ett inslag av statligt stöd, men det låg under det tillämpliga tröskelvärdet vid den tidpunkt då det beviljades.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Spanien har genomfört genom åtgärd 2 och som inbegriper en befrielse från socialförsäkringsskulder enligt ett särskilt avtal som skiljer sig från det allmänna borgenärsavtalet, utgör inte ett stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget, eftersom det är förenligt med principen om en privat fordringsägare i en marknadsekonomi.

Det statliga stöd som Spanien har genomfört genom åtgärderna 3, 4, 5 och 6, avseende vinstandelslån och bidrag som beviljats av Andalusiens regionala regering inom ramen för en omstruktureringsplan som endast lagts fram på nationell nivå, utgör olagligt statligt stöd som på grundval av artikel 87.3 c i EG-fördraget är förenligt med den gemensamma marknaden.

Det statliga stöd som Spanien har genomfört genom åtgärd 7 och som omfattar en garanti från Andalusiens regionala regering på 1,3 miljoner euro för ett lån på 1,6 miljoner euro utgör ett stöd av mindre betydelse som inte omfattas av artikel 87.1 i EG-fördraget.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Spanien.

Utfärdat i Bryssel den 13 maj 2009.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 239, 11.10.2007, s. 12.

1

(2)  I den mening som avses i kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

2

(3)  Uppgifter från europeiska keramikindustrins webbplats www.cerameunie.eu och från Eurostats webbplats http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=1073,46587259&_dad=portal&_schema=PORTAL&p_product_code=KS-BW-07–001

3

(4)  Av tydlighetsskäl används i detta beslut samma numrering som användes i beslutet om inledande av förfarandet.

4

(5)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

5

(6)  EGT C 71, 11.3.2000, s. 14.

6

(7)  N 507/2000, Regional stödordning för investeringar och skapande av sysselsättning i samband med dessa investeringar samt för små och medelstora företag.

7

(8)  EGT C 288, 9.10.1999, s. 2.

8

(9)  Kommissionens beslut 2004/32/EG (EUT L 11, 16.1.2004, s. 1).

9

(10)  Se kungligt lagstiftningsdekret nr 1/1994 av den 20 juni 1994 om godkännande av den ändrade texten i Ley General de la Seguridad Social (lag om allmän socialförsäkring), med hänvisning till artikel 1924.1 i Código Civil (civillagen) och artikel 913.1 D i Código de Comercio (handelslagen).

10

Ley General de la Seguridad Social

Código Civil

Código de Comercio

(11)  Domstolens dom av den 29 april 1999 i mål C-342/96 Spanien mot kommissionen (Tubacex), REG 1999, s. I-2459.

11

(12)  Se till exempel ärende nr N 512/07 (EUT C 12, 17.1.2009, s. 1).

12

(13)  Kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (EGT L 10, 13.1.2001, s. 30).

13

(14)  Se kommissionens beslut 2004/32/EG (EUT L 11, 16.1.2004, s. 1).

14

(15)  Se kommissionens beslut i ärende nr 773/1999, Regionalstödskartan för åren 2000–2006 (EGT C 184, 1.7.2000, s. 22).

15

(16)  Investeringar i form av kostnader för IT-utrustning och mjukvara (45 %), tillverkning (1,5 %), teknisk utrustning (12 %) och andra installationer (3 %).

16

---