# Euroopa Liidu L 322/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.322.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 322 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide9. detsember 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.322.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 322

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide9. detsember 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1197/2009, 30. november 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2115/2005, millega kehtestatakse süvalesta varude taastamise kava Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni raames | 1 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/139/EÜ, 25. november 2009, kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite kohustusliku märgistuse kohta (
  1
  ) | 3 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1197/2009, 30. november 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2115/2005, millega kehtestatakse süvalesta varude taastamise kava Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni raames

1

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/139/EÜ, 25. november 2009, kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite kohustusliku märgistuse kohta (
  1
  )

1

3

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2009/904/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 26. november 2009, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse seisukohta seoses San Marino Vabariigiga sõlmitud rahanduskokkuleppe muutmise läbirääkimistega | 12 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2009/904/EÜ

*

Nõukogu otsus, 26. november 2009, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse seisukohta seoses San Marino Vabariigiga sõlmitud rahanduskokkuleppe muutmise läbirääkimistega

12

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu raamotsus 2009/905/JSK, 30. november 2009, laboritoiminguid tegevate kohtuekspertiisi teenuse pakkujate akrediteerimise kohta | 14 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu raamotsus 2009/905/JSK, 30. november 2009, laboritoiminguid tegevate kohtuekspertiisi teenuse pakkujate akrediteerimise kohta

14

| | | V   Alates 1. detsembrist 2009 Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud õigusaktid |
| --- | --- | --- |
| | | ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE ON KOHUSTUSLIK |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1198/2009, 8. detsember 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 17 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1199/2009, 8. detsember 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1159/2009, millega määratakse kindlaks teraviljasektori impordimaksud alates 1. detsembrist 2009 | 19 |
| | | 2009/906/ÜVJP |
| | * | Nõukogu otsus 2009/906/ÜVJP, 8. detsember 2009, Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) kohta Bosnias ja Hertsegoviinas | 22 |
| | | 2009/907/ÜVJP |
| | * | Nõukogu otsus 2009/907/ÜVJP, 8. detsember 2009, millega muudetakse ühismeedet 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks | 27 |
| | | ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE EI OLE KOHUSTUSLIK |
| | | 2009/908/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 1. detsember 2009, millega kehtestatakse rakendusmeetmed Euroopa Ülemkogu otsusele nõukogu eesistumise teostamise kohta | 28 |
| | | 2009/909/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 1. detsember 2009, millega sätestatakse Euroopa Ülemkogu eesistuja teenistustingimused | 35 |
| | | 2009/910/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 1. detsember 2009, millega sätestatakse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja teenistustingimused | 36 |
| | | 2009/911/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 1. detsember 2009, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär | 37 |
| | | 2009/912/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 1. detsember 2009, millega sätestatakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri teenistustingimused | 38 |
| | | 2009/913/EL |
| | * | Liikmesriikide valitsuste esindajate ühisel kokkuleppel tehtud otsus, 7. detsember 2009, energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööameti asukoha kohta | 39 |

V   Alates 1. detsembrist 2009 Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud õigusaktid

ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE ON KOHUSTUSLIK

Komisjoni määrus (EL) nr 1198/2009, 8. detsember 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

17

Komisjoni määrus (EL) nr 1199/2009, 8. detsember 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1159/2009, millega määratakse kindlaks teraviljasektori impordimaksud alates 1. detsembrist 2009

19

2009/906/ÜVJP

*

Nõukogu otsus 2009/906/ÜVJP, 8. detsember 2009, Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) kohta Bosnias ja Hertsegoviinas

22

2009/907/ÜVJP

*

Nõukogu otsus 2009/907/ÜVJP, 8. detsember 2009, millega muudetakse ühismeedet 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks

27

ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE EI OLE KOHUSTUSLIK

2009/908/EL

*

Nõukogu otsus, 1. detsember 2009, millega kehtestatakse rakendusmeetmed Euroopa Ülemkogu otsusele nõukogu eesistumise teostamise kohta

28

2009/909/EL

*

Nõukogu otsus, 1. detsember 2009, millega sätestatakse Euroopa Ülemkogu eesistuja teenistustingimused

35

2009/910/EL

*

Nõukogu otsus, 1. detsember 2009, millega sätestatakse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja teenistustingimused

36

2009/911/EL

*

Nõukogu otsus, 1. detsember 2009, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär

37

2009/912/EL

*

Nõukogu otsus, 1. detsember 2009, millega sätestatakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri teenistustingimused

38

2009/913/EL

*

Liikmesriikide valitsuste esindajate ühisel kokkuleppel tehtud otsus, 7. detsember 2009, energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööameti asukoha kohta

39

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 5. juuni 2009. aasta otsuse 2009/442/EÜ (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses järelevalve ja aruannete esitamisega) parandused (ELT L 148, 11.6.2009) | 40 |
| | * | Komisjoni 24. septembri 2009. aasta otsuse 2009/721/EÜ (mille kohaselt ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja) parandus (ELT L 257, 30.9.2009) | 40 |

Parandused

*

Komisjoni 5. juuni 2009. aasta otsuse 2009/442/EÜ (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses järelevalve ja aruannete esitamisega) parandused (ELT L 148, 11.6.2009)

ELT L 148, 11.6.2009

40

*

Komisjoni 24. septembri 2009. aasta otsuse 2009/721/EÜ (mille kohaselt ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja) parandus (ELT L 257, 30.9.2009)

ELT L 257, 30.9.2009

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 9.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1197/2009,

30. november 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2115/2005, millega kehtestatakse süvalesta varude taastamise kava Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni raames

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2115/2005, millega kehtestatakse süvalesta varude taastamise kava Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni raames, (1) rakendatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni (edaspidi „NAFO”) vastu võetud süvalesta varude taastamise kava. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2115/2005, millega kehtestatakse süvalesta varude taastamise kava Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni raames, (1) rakendatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni (edaspidi „NAFO”) vastu võetud süvalesta varude taastamise kava.

| (2) | 2007. aasta septembris toimunud 29. aastakoosolekul võttis NAFO kõnealuses kavas vastu mitmeid muudatusi. Need muudatused hõlmavad püügiaruannetega seotud meetmete tõhustamist ja täiendavate kontrollimeetmete rakendamist, et tõhustada NAFO reguleerimispiirkonda sisenevate ja sealt lahkuvate kalalaevade merel toimuvaid kontrolle. |
| --- | --- |

(2)

2007. aasta septembris toimunud 29. aastakoosolekul võttis NAFO kõnealuses kavas vastu mitmeid muudatusi. Need muudatused hõlmavad püügiaruannetega seotud meetmete tõhustamist ja täiendavate kontrollimeetmete rakendamist, et tõhustada NAFO reguleerimispiirkonda sisenevate ja sealt lahkuvate kalalaevade merel toimuvaid kontrolle.

| (3) | Seepärast on vaja määrust (EÜ) nr 2115/2005 muuta, et rakendada varude taastamise kavas tehtud muudatusi, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja määrust (EÜ) nr 2115/2005 muuta, et rakendada varude taastamise kavas tehtud muudatusi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 2115/2005 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse artikkel 5a:
  „Artikkel 5a
  NAFO reguleerimispiirkonda sisenemine
  1.   Artikli 5 lõikes 1 osutatud kalalaevad võivad siseneda NAFO reguleerimispiirkonda süvalesta püügiks ainult järgmistel juhtudel:






  a) | laeva pardal on alla 50 tonni ükskõik mis liiki saaki; |
| --- | --- | --- |

1)

Lisatakse artikkel 5a:

„Artikkel 5a

NAFO reguleerimispiirkonda sisenemine

1.   Artikli 5 lõikes 1 osutatud kalalaevad võivad siseneda NAFO reguleerimispiirkonda süvalesta püügiks ainult järgmistel juhtudel:

a)

laeva pardal on alla 50 tonni ükskõik mis liiki saaki;

| b) | laevad järgivad lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud korda. |
| --- | --- |

b)

laevad järgivad lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud korda.

2.   Kui kalalaeva pardal on 50 tonni või rohkem väljastpoolt NAFO reguleerimispiirkonda püütud saaki, edastatakse NAFO sekretariaadile e-posti või faksiga hiljemalt 72 tundi enne NAFO reguleerimispiirkonda sisenemist järgmised andmed:

| a) | pardal hoitava saagi kogus; |
| --- | --- |

a)

pardal hoitava saagi kogus;

| b) | laeva kapteni määratud hinnanguline püügi alustamise koht (laius/pikkus); |
| --- | --- |

b)

laeva kapteni määratud hinnanguline püügi alustamise koht (laius/pikkus);

| c) | püügi alustamise kohta saabumise eeldatav aeg. |
| --- | --- |

c)

püügi alustamise kohta saabumise eeldatav aeg.

3.   Kui inspekteerimislaev annab pärast lõikes 2 osutatud teate saamist märku kontrollimise kavatsusest, edastab ta kalalaevale selle kontrollpunkti koordinaadid, kus kontroll läbi viiakse. Kontrollpunkt ei tohi asuda kaugemal kui 60 meremiili kapteni määratud hinnangulisest püügi alustamise kohast.

4.   Lõikes 2 osutatud kalalaev võib alustada püügitegevust järgmistel juhtudel:

| a) | laev saab NAFO sekretariaadilt vastava teate; |
| --- | --- |

a)

laev saab NAFO sekretariaadilt vastava teate;

| b) | pärast lõike 3 kohaselt läbi viidud kontrolli saadetakse inspekteerimislaevalt teade, et kalalaev võib püüki jätkata; |
| --- | --- |

b)

pärast lõike 3 kohaselt läbi viidud kontrolli saadetakse inspekteerimislaevalt teade, et kalalaev võib püüki jätkata;

| c) | inspekteerimislaev ei ole kontrolli alustanud kolme tunni jooksul alates kalalaeva saabumisest lõike 3 kohaselt määratud kontrollpunkti; |
| --- | --- |

c)

inspekteerimislaev ei ole kontrolli alustanud kolme tunni jooksul alates kalalaeva saabumisest lõike 3 kohaselt määratud kontrollpunkti;

| d) | kalalaev ei ole NAFO reguleerimispiirkonda sisenemise ajaks saanud NAFO sekretariaadilt ega inspekteerimislaevalt mingit teadet selle kohta, et inspekteerimislaev kavatseb läbi viia lõike 3 kohase kontrolli.” |
| --- | --- |

d)

kalalaev ei ole NAFO reguleerimispiirkonda sisenemise ajaks saanud NAFO sekretariaadilt ega inspekteerimislaevalt mingit teadet selle kohta, et inspekteerimislaev kavatseb läbi viia lõike 3 kohase kontrolli.”

| 2) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | iga viie päeva tagant aruanne süvalesta koguse kohta, sealhulgas aruanne nullpüügi kohta. Aruanne edastatakse esimest korda hiljemalt kümnenda päeva lõpus pärast laeva sisenemist NAFO alapiirkonda 2 ja rajoonidesse 3K, 3L, 3M, 3N, 3O;” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

iga viie päeva tagant aruanne süvalesta koguse kohta, sealhulgas aruanne nullpüügi kohta. Aruanne edastatakse esimest korda hiljemalt kümnenda päeva lõpus pärast laeva sisenemist NAFO alapiirkonda 2 ja rajoonidesse 3K, 3L, 3M, 3N, 3O;”

| b) | lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmistega:
  „2.   Liikmesriigid edastavad lõikes 1 sätestatud aruanded pärast nende kättesaamist komisjonile. Komisjon edastab lõike 1 punktis b sätestatud aruande viivitamata NAFO sekretariaadile.
  3.   Kui leitakse, et lõike 2 kohaselt teatatud süvalesta saak on ammendanud 75 % liikmesriigi kvoodist, peavad kaptenid edastama lõike 1 punktis b osutatud aruandeid iga kolme päeva tagant.” |
| --- | --- |

b)

lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmistega:

„2.   Liikmesriigid edastavad lõikes 1 sätestatud aruanded pärast nende kättesaamist komisjonile. Komisjon edastab lõike 1 punktis b sätestatud aruande viivitamata NAFO sekretariaadile.

3.   Kui leitakse, et lõike 2 kohaselt teatatud süvalesta saak on ammendanud 75 % liikmesriigi kvoodist, peavad kaptenid edastama lõike 1 punktis b osutatud aruandeid iga kolme päeva tagant.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. november 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

B. ASK

---

(1)  ELT L 340, 23.12.2005, lk 3.

1

---

DIREKTIIVID

| 9.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/3

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/139/EÜ,

25. november 2009,

kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite kohustusliku märgistuse kohta

(kodifitseeritud versioon)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/34/EMÜ (kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite kohustusliku märgistuse kohta) (3) on mitmel korral oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/34/EMÜ (kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite kohustusliku märgistuse kohta) (3) on mitmel korral oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

| (2) | Direktiiv 93/34/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. märtsi 2002. aasta direktiiviga 2002/24/EÜ (kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta) (5) asendatud nõukogu 30. juuni 1992. aasta direktiivis 92/61/EMÜ sätestatud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega sätestatakse kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite disaini ja ehituse tehnilised näitajad kohustusliku märgistuse osas. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivile 2002/24/EÜ, millega sätestatakse EÜ tüübikinnituse menetlus, mida tuleb kohaldada igat tüüpi sõidukitele. Sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2002/24/EÜ sätteid, mis kehtivad sõiduki süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiv 93/34/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. märtsi 2002. aasta direktiiviga 2002/24/EÜ (kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta) (5) asendatud nõukogu 30. juuni 1992. aasta direktiivis 92/61/EMÜ sätestatud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega sätestatakse kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite disaini ja ehituse tehnilised näitajad kohustusliku märgistuse osas. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivile 2002/24/EÜ, millega sätestatakse EÜ tüübikinnituse menetlus, mida tuleb kohaldada igat tüüpi sõidukitele. Sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2002/24/EÜ sätteid, mis kehtivad sõiduki süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul.

| (3) | Kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite kohustusliku märgistuse osas ei tohiks käesolev direktiiv takistada teatavaid liikmesriike säilitamast konkreetseid kohustuslikke ja mittediskrimineerivaid sätteid liikluseeskirja kohaldamiseks, kui need erinõuded on seotud sõidukite kasutamisega ega eelda sõidukite ehituse muutmist, mis võiks luua takistusi seoses asjaomase sõidukitüübi ühenduse tüübikinnitusega. |
| --- | --- |

(3)

Kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite kohustusliku märgistuse osas ei tohiks käesolev direktiiv takistada teatavaid liikmesriike säilitamast konkreetseid kohustuslikke ja mittediskrimineerivaid sätteid liikluseeskirja kohaldamiseks, kui need erinõuded on seotud sõidukite kasutamisega ega eelda sõidukite ehituse muutmist, mis võiks luua takistusi seoses asjaomase sõidukitüübi ühenduse tüübikinnitusega.

| (4) | Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi direktiivi 2002/24/EÜ artiklis 1 osutatud sõidukitüüpide kohustusliku märgistuse suhtes.

Artikkel 2

Kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite osadele EÜ tüübikinnituse andmise menetlus on kohustusliku märgistuse osas ning kõnealuste sõidukite vaba liikumist reguleerivad tingimused on sätestatud direktiivi 2002/24/EÜ II ja III peatükis.

Artikkel 3

Kõik vajalikud muudatused I lisa nõuete kohandamiseks tehnika arenguga võetakse vastu direktiivi 2002/24/EÜ artikli 18 lõikes 2 nimetatud korras.

Artikkel 4

1.   Liikmesriigid ei keeldu käesolevas direktiivis sätestatud tingimustele vastavate kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite osas kohustusliku märgistusega seotud põhjustel EÜ tüübikinnituse andmisest ega keela sellise sõiduki registreerimist, müüki ega kasutuselevõttu.

2.   Liikmesriigid keelduvad kohustusliku märgistusega seotud põhjustel EÜ tüübikinnituse andmisest kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki mis tahes uuele tüübile, mis ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud tingimustele.

3.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekstid.

Artikkel 5

Direktiiv 93/34/EMÜ, mida on muudetud II lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks. See ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juunist 2010.

Artikkel 7

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 25. november 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

Å. TORSTENSSON

---

(1)  ELT C 77, 31.3.2009, lk 41.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 10. novembri 2009. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 188, 29.7.1993, lk 38.

3

(4)  Vt II lisa A osa.

4

(5)  EÜT L 124, 9.5.2002, lk 1.

5

---

I LISA

KAHE- VÕI KOLMERATTALISTE MOOTORSÕIDUKITE KOHUSTUSLIKU MÄRGISTUSEGA SEOTUD NÕUDED

1.   ÜLDOSA

| 1.1. | Kõik sõidukid peavad saama allpool kirjeldatud andmesildi ja märgistuse. Kõnealuse andmesildi ja märgistuse peab kinnitama tootja või tootja volitatud esindaja. |
| --- | --- |

1.1.

Kõik sõidukid peavad saama allpool kirjeldatud andmesildi ja märgistuse. Kõnealuse andmesildi ja märgistuse peab kinnitama tootja või tootja volitatud esindaja.

2.   TOOTJASILT

| 2.1. | Tootjasilt, mille näidis on esitatud 1. liites, peab olema tugevasti kinnitatud kergesti juurdepääsetavale kohale osa pinnal, mida kasutamise käigus tavaliselt ei vahetata; sellel peab olema selgesti loetavalt ja kustumiskindlalt esitatud teave järgmises järjekorras:






  2.1.1. | tootja nimi; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Tootjasilt, mille näidis on esitatud 1. liites, peab olema tugevasti kinnitatud kergesti juurdepääsetavale kohale osa pinnal, mida kasutamise käigus tavaliselt ei vahetata; sellel peab olema selgesti loetavalt ja kustumiskindlalt esitatud teave järgmises järjekorras:

2.1.1.

tootja nimi;

| 2.1.2. | tüübikinnitusmärk, nagu on kirjeldatud direktiivi 2002/24/EÜ artiklis 8; |
| --- | --- |

2.1.2.

tüübikinnitusmärk, nagu on kirjeldatud direktiivi 2002/24/EÜ artiklis 8;

| 2.1.3. | tehasetähis (VIN-kood); |
| --- | --- |

2.1.3.

tehasetähis (VIN-kood);

| 2.1.4. | statsionaarne müratase: ... dB(A) ... rev/min. |
| --- | --- |

2.1.4.

statsionaarne müratase: ... dB(A) ... rev/min.

| 2.2. | Punktis 2.1.2 ette nähtud tüübikinnitusmärki, punktis 2.1.4 ette nähtud statsionaarse mürataseme väärtusi ja pöörete arvu minutis ei esitata EÜ tüübikinnituse kohustuslikus märgistuses. Need andmed peavad siiski olema kinnitatud kõigile sõidukitele, mis on valmistatud vastavalt kinnitatud tüübile. |
| --- | --- |

2.2.

Punktis 2.1.2 ette nähtud tüübikinnitusmärki, punktis 2.1.4 ette nähtud statsionaarse mürataseme väärtusi ja pöörete arvu minutis ei esitata EÜ tüübikinnituse kohustuslikus märgistuses. Need andmed peavad siiski olema kinnitatud kõigile sõidukitele, mis on valmistatud vastavalt kinnitatud tüübile.

| 2.3. | Tootjad võivad esitada lisateavet kohustusliku märgistuse all või kõrval, väljaspool selgesti märgitud ristkülikut, mille sisse on kantud ainult punktides 2.1.1–2.1.4 ette nähtud teave (vaata 1. liide). |
| --- | --- |

2.3.

Tootjad võivad esitada lisateavet kohustusliku märgistuse all või kõrval, väljaspool selgesti märgitud ristkülikut, mille sisse on kantud ainult punktides 2.1.1–2.1.4 ette nähtud teave (vaata 1. liide).

3.   TOOTJATEHASE TÄHIS

Tootjatehase tähis on igale sõidukile tootja poolt antud struktureeritud tähemärkide kombinatsioon. Eesmärgiks on võimaldada, et kõik sõidukid oleksid tootja poolt üheti identifitseeritavad 30 aasta jooksul, ilma et selleks oleks vaja mis tahes muud teavet. Identifitseerimisel tuleb täita järgmisi nõudeid:

| 3.1. | tootjatehase tähis peab olema kantud tootjasildile. See peab olema numbriraudadega löödud või perforeeritud šassii või raami kergesti juurdepääsetavale kohale sõiduki paremal poolel nii, et see ei kustuks ega kahjustuks;






  3.1.1. | tootjatehase tähis peab koosnema kolmest osast järgmiselt:






  3.1.1.1. | esimene osa koosneb sõiduki tootjale antud koodist, mis võimaldab tootja identifitseerida. Kood koosneb kolmest tähemärgist (tähed või numbrid), mille määravad tootja registrijärgse asukohariigi pädevad asutused kokkuleppel Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) volitusel tegutseva rahvusvahelise asutusega. Esimene tähemärk tähistab geograafilist piirkonda, teine geograafilises piirkonnas asuvat riiki ning kolmas tähemärk konkreetset tootjat. Kui tootja valmistab alla 500 sõiduki aastas, siis on kolmas tähemärk alati „9”. Kõnealuse tootja identifitseerimiseks määrab eespool nimetatud pädev asutus kindlaks ka kolmanda osa kolmanda, neljanda ja viienda tähemärgi; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

tootjatehase tähis peab olema kantud tootjasildile. See peab olema numbriraudadega löödud või perforeeritud šassii või raami kergesti juurdepääsetavale kohale sõiduki paremal poolel nii, et see ei kustuks ega kahjustuks;

3.1.1.

tootjatehase tähis peab koosnema kolmest osast järgmiselt:

3.1.1.1.

esimene osa koosneb sõiduki tootjale antud koodist, mis võimaldab tootja identifitseerida. Kood koosneb kolmest tähemärgist (tähed või numbrid), mille määravad tootja registrijärgse asukohariigi pädevad asutused kokkuleppel Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) volitusel tegutseva rahvusvahelise asutusega. Esimene tähemärk tähistab geograafilist piirkonda, teine geograafilises piirkonnas asuvat riiki ning kolmas tähemärk konkreetset tootjat. Kui tootja valmistab alla 500 sõiduki aastas, siis on kolmas tähemärk alati „9”. Kõnealuse tootja identifitseerimiseks määrab eespool nimetatud pädev asutus kindlaks ka kolmanda osa kolmanda, neljanda ja viienda tähemärgi;

| 3.1.1.2. | teine osa koosneb kuuest tähemärgist (tähed ja numbrid), mis tähistavad sõiduki üldisi omadusi (tüüp, variant ja mopeedide puhul versioon); igale omadusele võib vastata mitu tähemärki. Kui tootja ei kasuta ühte või mitut kõnealustest tähemärkidest, siis tuleb kasutamata kohad täita tootja valitud tähtede või numbritega; |
| --- | --- |

3.1.1.2.

teine osa koosneb kuuest tähemärgist (tähed ja numbrid), mis tähistavad sõiduki üldisi omadusi (tüüp, variant ja mopeedide puhul versioon); igale omadusele võib vastata mitu tähemärki. Kui tootja ei kasuta ühte või mitut kõnealustest tähemärkidest, siis tuleb kasutamata kohad täita tootja valitud tähtede või numbritega;

| 3.1.1.3. | kolmas, kaheksast tähemärgist koosnev osa, mille neli viimast kohta on numbrid, peab koos kahe ülejäänud osaga võimaldama konkreetse sõiduki täpselt identifitseerida. Igale kasutamata kohale tuleb kaheksa tähemärgi saamiseks märkida 0; |
| --- | --- |

3.1.1.3.

kolmas, kaheksast tähemärgist koosnev osa, mille neli viimast kohta on numbrid, peab koos kahe ülejäänud osaga võimaldama konkreetse sõiduki täpselt identifitseerida. Igale kasutamata kohale tuleb kaheksa tähemärgi saamiseks märkida 0;

| 3.1.2. | valmistajatehase tähis peab alati kui võimalik olema paigutatud ühele reale. Iga rea alguses ja lõpus peab olema märk, mis ei ole ei araabia number ega ladina suurtäht ning mida ei saa nendega segi ajada.
  Erandina võib see tehnilistel põhjustel paikneda ka kahel real. Kuid sellisel juhul ei tohi üheski kolmest osast olla tühikuid ning iga rea alguses ja lõpus peab olema märk, mis ei ole ei araabia number ega ladina suurtäht ning mida ei saa nendega segi ajada.
  Kõnealuse märgi võib asetada ka kolme ühel real paikneva osa vahele (punkt 3.1.1).
  Tähemärkide vahel ei tohi olla tühikuid. |
| --- | --- |

3.1.2.

valmistajatehase tähis peab alati kui võimalik olema paigutatud ühele reale. Iga rea alguses ja lõpus peab olema märk, mis ei ole ei araabia number ega ladina suurtäht ning mida ei saa nendega segi ajada.

Erandina võib see tehnilistel põhjustel paikneda ka kahel real. Kuid sellisel juhul ei tohi üheski kolmest osast olla tühikuid ning iga rea alguses ja lõpus peab olema märk, mis ei ole ei araabia number ega ladina suurtäht ning mida ei saa nendega segi ajada.

Kõnealuse märgi võib asetada ka kolme ühel real paikneva osa vahele (punkt 3.1.1).

Tähemärkide vahel ei tohi olla tühikuid.

4.   TÄHEMÄRGID

| 4.1. | Kõigil punktides 2 ja 3 ette nähtud märgistamistel tuleb kasutada ladina tähti ja araabia numbreid. Punktides 2.1.1, 2.1.3 ja 3 esitatud andmete puhul tuleb kasutada ladina suurtähti. |
| --- | --- |

4.1.

Kõigil punktides 2 ja 3 ette nähtud märgistamistel tuleb kasutada ladina tähti ja araabia numbreid. Punktides 2.1.1, 2.1.3 ja 3 esitatud andmete puhul tuleb kasutada ladina suurtähti.

| 4.2. | Tootjatehase tähises:






  4.2.1. | on keelatud kasutada tähti I, O ja Q, mõttekriipse, tärne ja muid erimärke; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Tootjatehase tähises:

4.2.1.

on keelatud kasutada tähti I, O ja Q, mõttekriipse, tärne ja muid erimärke;

| 4.2.2. | tähtede ja numbrite minimaalne kõrgus peab olema järgmine:






  4.2.2.1. | 4 mm otse šassiile, raamile või muudele samalaadsetele struktuuriosadele kantud tähemärkide puhul; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

tähtede ja numbrite minimaalne kõrgus peab olema järgmine:

4.2.2.1.

4 mm otse šassiile, raamile või muudele samalaadsetele struktuuriosadele kantud tähemärkide puhul;

| 4.2.2.2. | 3 mm tootjasildile kantud tähemärkide puhul. |
| --- | --- |

4.2.2.2.

3 mm tootjasildile kantud tähemärkide puhul.

1. liide

Tootjasildi näidis

Allpool esitatud näidis ei mõjuta ühelgi viisil andmete tegelikku esitamist tootjasiltidel ega sildi, selle arvude või tähtede mõõtmeid. See on esitatud üksnes näitena.

Punktis 2.3 nimetatud lisateavet võib esitada järgmisse ristkülikusse märgitud kohustusliku teabe all või kõrval.

STELLA FABBRICA MOTOCICLI

e3 5364

3 G S K L M 3 A C 8 B 1 2 0 0 0 0

80 dB(A) — 3 750 rev/min

Seletus.

Tootjasildi näidiselt selgub, et asjaomase sõiduki on valmistanud „Stella Fabbrica Motocicli” ning see on tüübikinnituse saanud Itaalias (e3), numbri all 5364.

Tootjatehase tähis (3GSKLM3AC8B120000) sisaldab järgmist teavet:

| — | esimene osa (3GS):
  —   3: geograafiline piirkond (Euroopa);
  —   G: riik geograafilises piirkonnas (Saksamaa);
  —   S: tootja (Stella Fabbrica Motocicli); |
| --- | --- |

—

esimene osa (3GS):

—   3: geograafiline piirkond (Euroopa);

—   G: riik geograafilises piirkonnas (Saksamaa);

—   S: tootja (Stella Fabbrica Motocicli);

| — | teine osa (KLM3AC):
  —   KL: sõidukitüüp;
  —   M3: variant (sõiduki kere);
  —   AC: versioon (sõiduki mootor); |
| --- | --- |

—

teine osa (KLM3AC):

—   KL: sõidukitüüp;

—   M3: variant (sõiduki kere);

—   AC: versioon (sõiduki mootor);

| — | kolmas osa (8B120000):








  — | : | 8B12 | : | sõiduki identifitseerimine ja tootjatähise kahe ülejäänud osa kombinatsioon; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | 0000 | : | kasutamata kohad, millele on tähemärkide üldarvu saamiseks märgitud 0. |

—

kolmas osa (8B120000):

—

:

8B12

:

sõiduki identifitseerimine ja tootjatähise kahe ülejäänud osa kombinatsioon;

—

:

0000

:

kasutamata kohad, millele on tähemärkide üldarvu saamiseks märgitud 0.

Statsionaarne müratase on 80 dB(A) pöörete arvu juures 3 750 rev/min.

2. liide

Teatis kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki tüübi kohustusliku märgistuse kohta

(lisatakse osa EÜ tüübikinnituse taotlusele, kui see esitatakse sõiduki EÜ tüübikinnituse taotlusest eraldi)

Järjekorranumber (määrab taotleja): ...

Osa EÜ tüübikinnituse taotlus kahe- või kolmerattalise mootorsõidukitüübi kohustusliku märgistuse kohta peab sisaldama teavet, mis on sätestatud direktiivi 2002/24/EÜ II lisa I osa punkti A järgmistes punktides:

| — | 0.1; |
| --- | --- |

—

0.1;

| — | 0.2; |
| --- | --- |

—

0.2;

| — | 0.4–0.6; |
| --- | --- |

—

0.4–0.6;

| — | 9.3.1–9.3.3. |
| --- | --- |

—

9.3.1–9.3.3.

3. liide

Ametiasutuse nimi

Kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki tüübi kohustusliku märgistuse osa EÜ tüübikinnitustõend

NÄIDIS

tehnilise teenistuse ... protokoll nr ... kuupäev ...

Osa EÜ tüübikinnitus nr: ... Laiendus nr: ...

| 1. | Sõiduki kaubanimi või kaubamärk: ... |
| --- | --- |

1.

Sõiduki kaubanimi või kaubamärk: ...

| 2. | Sõidukitüüp: ... |
| --- | --- |

2.

Sõidukitüüp: ...

| 3. | Tootja nimi ja aadress: ...
  ... |
| --- | --- |

3.

Tootja nimi ja aadress: ...

...

| 4. | Tootja esindaja (kui on) nimi ja aadress: ...
  ... |
| --- | --- |

4.

Tootja esindaja (kui on) nimi ja aadress: ...

...

| 5. | Kuupäev, mil sõiduk katsetamiseks esitati: ... |
| --- | --- |

5.

Kuupäev, mil sõiduk katsetamiseks esitati: ...

| 6. | Osa EÜ tüübikinnitus antud / andmisest keeldutud: (1) |
| --- | --- |

6.

Osa EÜ tüübikinnitus antud / andmisest keeldutud: (1)

| 7. | Koht: ... |
| --- | --- |

7.

Koht: ...

| 8. | Kuupäev: ... |
| --- | --- |

8.

Kuupäev: ...

| 9. | Allkiri: ... |
| --- | --- |

9.

Allkiri: ...

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

---

II LISA

A   OSA

Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

(osutatud artiklis 5)

| Nõukogu direktiiv 93/34/EMÜ
  (EÜT L 188, 29.7.1993, lk 38) | |
| --- | --- |
| Komisjoni direktiiv 1999/25/EÜ
  (EÜT L 104, 21.4.1999, lk 19) | |
| Komisjoni direktiiv 2006/27/EÜ
  (ELT L 66, 8.3.2006, lk 7) | Ainult artikkel 2 ja II lisa |

Nõukogu direktiiv 93/34/EMÜ

(EÜT L 188, 29.7.1993, lk 38)

Komisjoni direktiiv 1999/25/EÜ

(EÜT L 104, 21.4.1999, lk 19)

Komisjoni direktiiv 2006/27/EÜ

(ELT L 66, 8.3.2006, lk 7)

Ainult artikkel 2 ja II lisa

B   OSA

Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevad

(osutatud artiklis 5)

| Direktiiv | Ülevõtmise tähtpäev | Kohaldamise tähtpäev |
| --- | --- | --- |
| 93/34/EMÜ | 14. detsember 1994 | 14. juuni 1995 |
| 1999/25/EÜ | 31. detsember 1999 | 1. jaanuar 2000 (1) |
| 2006/27/EÜ | 31. detsember 2006 (2) | — |

Direktiiv

Ülevõtmise tähtpäev

Kohaldamise tähtpäev

93/34/EMÜ

14. detsember 1994

14. juuni 1995

1999/25/EÜ

31. detsember 1999

1. jaanuar 2000 (1)

2006/27/EÜ

31. detsember 2006 (2)

—

---

(1)  Kooskõlas direktiivi 1999/25/EÜ artikliga 2:

„1.   Alates 1. jaanuarist 2000 ei tohi liikmesriigid kohustusliku märgistusega seotud põhjustel

| — | keelduda EÜ tüübikinnituse andmisest kahe- või kolmerattalise sõiduki tüübile, |
| --- | --- |

—

keelduda EÜ tüübikinnituse andmisest kahe- või kolmerattalise sõiduki tüübile,

| — | keelata kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist, |
| --- | --- |

—

keelata kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist,

kui kohustuslik märgistus vastab nõukogu direktiivi 93/34/EMÜ (muudetud käesoleva direktiiviga) nõuetele.

2.   Alates 1. juulist 2000 ei anna liikmesriigid EÜ tüübikinnitust ühelegi kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki tüübile kohustusliku märgistusega seotud põhjustel, kui käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 93/34/EMÜ nõuded ei ole täidetud.”

(2)  Kooskõlas direktiivi 2006/27/EÜ artikliga 5:

2

„1.   Alates 1. jaanuarist 2007 ei tohi liikmesriigid käesoleva direktiiviga muudetud direktiivide [...], 93/34/EMÜ, [...] nõuetele vastavate kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite puhul asjaomase direktiivi sisuga seonduvatel põhjustel keelduda EÜ tüübikinnituse andmisest või keelata sellise mootorsõiduki registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist.

2.   Alates 1. juulist 2007 keelduvad liikmesriigid asjaomase direktiivi sisuga seonduvatel põhjustel EÜ tüübikinnituse andmisest mis tahes uut tüüpi kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukitele, mis ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivide [...], 93/34/EMÜ, [...] nõuetele.”

---

III LISA

VASTAVUSTABEL

| Direktiiv 93/34/EMÜ | Direktiiv 2006/27/EÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- | --- |
| Artiklid 1, 2 ja 3 | | Artiklid 1, 2 ja 3 |
| Artikli 4 lõige 1 | | — |
| — | Artikli 5 lõige 1 | Artikli 4 lõige 1 |
| — | Artikli 5 lõige 2 | Artikli 4 lõige 2 |
| Artikli 4 lõige 2 | | Artikli 4 lõige 3 |
| — | | Artikkel 5 |
| — | | Artikkel 6 |
| Artikkel 5 | | Artikkel 7 |
| Lisa | | I lisa |
| — | | II lisa |
| — | | III lisa |

Direktiiv 93/34/EMÜ

Direktiiv 2006/27/EÜ

Käesolev direktiiv

Artiklid 1, 2 ja 3

Artiklid 1, 2 ja 3

Artikli 4 lõige 1

—

—

Artikli 5 lõige 1

Artikli 4 lõige 1

—

Artikli 5 lõige 2

Artikli 4 lõige 2

Artikli 4 lõige 2

Artikli 4 lõige 3

—

Artikkel 5

—

Artikkel 6

Artikkel 5

Artikkel 7

Lisa

I lisa

—

II lisa

—

III lisa

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 9.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/12

---

NÕUKOGU OTSUS,

26. november 2009,

milles käsitletakse Euroopa Ühenduse seisukohta seoses San Marino Vabariigiga sõlmitud rahanduskokkuleppe muutmise läbirääkimistega

(2009/904/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 111 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud Euroopa Keskpangaga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates euro kasutuselevõtu kuupäevast kuuluvad rahandus- ja vahetuskursiküsimused ühenduse pädevusse. |
| --- | --- |

(1)

Alates euro kasutuselevõtu kuupäevast kuuluvad rahandus- ja vahetuskursiküsimused ühenduse pädevusse.

| (2) | Nõukogu peab kindlaks määrama raha- või valuutarežiimi küsimusi käsitlevate kokkulepete läbirääkimise ja sõlmimise korra. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu peab kindlaks määrama raha- või valuutarežiimi küsimusi käsitlevate kokkulepete läbirääkimise ja sõlmimise korra.

| (3) | Itaalia Vabariik sõlmis ühenduse nimel 29. novembril 2000. aastal rahanduskokkuleppe San Marino Vabariigiga. |
| --- | --- |

(3)

Itaalia Vabariik sõlmis ühenduse nimel 29. novembril 2000. aastal rahanduskokkuleppe San Marino Vabariigiga.

| (4) | Nõukogu kutsus oma 10. veebruari 2009. aasta järeldustes komisjoni üles kehtivate rahanduskokkulepete toimimist läbi vaatama ja kaaluma müntide emiteerimise ülemmäärade võimalikku suurendamist. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu kutsus oma 10. veebruari 2009. aasta järeldustes komisjoni üles kehtivate rahanduskokkulepete toimimist läbi vaatama ja kaaluma müntide emiteerimise ülemmäärade võimalikku suurendamist.

| (5) | Komisjon leidis teatises „Aruanne Monaco, San Marino ja Vatikaniga sõlmitud rahanduskokkulepete toimimise kohta”, et kehtivat rahanduskokkulepet San Marino Vabariigiga tuleb muuta, et tagada suurem järjekindlus rahanduskokkuleppe sõlminud riikide ja ühenduse vahelistes suhetes. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon leidis teatises „Aruanne Monaco, San Marino ja Vatikaniga sõlmitud rahanduskokkulepete toimimise kohta”, et kehtivat rahanduskokkulepet San Marino Vabariigiga tuleb muuta, et tagada suurem järjekindlus rahanduskokkuleppe sõlminud riikide ja ühenduse vahelistes suhetes.

| (6) | San Marino Vabariigiga sõlmitud rahanduskokkuleppe muutmise läbirääkimisi tuleks seepärast pidada võimalikult kiiresti, et uus kord jõustuks 1. jaanuaril 2010, samal ajal euromüntide kasutuselevõtu viiside uute eeskirjadega, mille komisjon kehtestas 19. detsembri 2008. aasta soovituses euro käibemüntide rahvuslikke külgi ja selliste müntide emiteerimist käsitlevate ühiste suuniste kohta (1), mille nõukogu kiitis heaks 10. veebruari 2009. aasta järeldustes, |
| --- | --- |

(6)

San Marino Vabariigiga sõlmitud rahanduskokkuleppe muutmise läbirääkimisi tuleks seepärast pidada võimalikult kiiresti, et uus kord jõustuks 1. jaanuaril 2010, samal ajal euromüntide kasutuselevõtu viiside uute eeskirjadega, mille komisjon kehtestas 19. detsembri 2008. aasta soovituses euro käibemüntide rahvuslikke külgi ja selliste müntide emiteerimist käsitlevate ühiste suuniste kohta (1), mille nõukogu kiitis heaks 10. veebruari 2009. aasta järeldustes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Itaalia Vabariik teatab San Marino Vabariigile võimalikult kiiresti, et Itaalia Vabariigi poolt Euroopa Ühenduse nimel tema ja San Marino Vabariigi vahel sõlmitud rahanduskokkulepet (edaspidi „kokkulepe”) on vaja muuta, ning teeb talle ettepaneku pidada läbirääkimisi kõnealuse kokkuleppe asjakohaste sätete muutmiseks.

Artikkel 2

Ühendus taotleb San Marino Vabariigiga sõlmitud rahanduskokkuleppe muutmise läbirääkimistel järgmisi muudatusi.

| a) | Kokkulepe sõlmitakse ühenduse ja San Marino Vabariigi vahel. Kokkuleppe tekst on kehtiva kokkuleppe ja selle muudatuste kodifitseeritud tekst. |
| --- | --- |

a)

Kokkulepe sõlmitakse ühenduse ja San Marino Vabariigi vahel. Kokkuleppe tekst on kehtiva kokkuleppe ja selle muudatuste kodifitseeritud tekst.

| b) | San Marino Vabariik kohustub sätete otsese ülevõtmise või võrdväärsete meetmetega vastu võtma kõik asjakohased meetmed:






  — | kõigi pangandus- ja finantsalaste asjakohaste ühenduse õigusaktide kohaldamiseks, eelkõige asjaomaste asutuste tegevust ja järelevalvet käsitlevad õigusaktid; |
| --- | --- | --- |

b)

San Marino Vabariik kohustub sätete otsese ülevõtmise või võrdväärsete meetmetega vastu võtma kõik asjakohased meetmed:

—

kõigi pangandus- ja finantsalaste asjakohaste ühenduse õigusaktide kohaldamiseks, eelkõige asjaomaste asutuste tegevust ja järelevalvet käsitlevad õigusaktid;

| — | kõigi selliste ühenduse asjakohaste õigusaktide kohaldamiseks, milles käsitletakse rahapesu ja pettuse vältimist ning sularahaliste ja muude kui sularahaliste maksevahendite võltsimise vältimist, aga ka medaleid ja märke ning statistikaaruandluse nõudeid. |
| --- | --- |

—

kõigi selliste ühenduse asjakohaste õigusaktide kohaldamiseks, milles käsitletakse rahapesu ja pettuse vältimist ning sularahaliste ja muude kui sularahaliste maksevahendite võltsimise vältimist, aga ka medaleid ja märke ning statistikaaruandluse nõudeid.

San Marino Vabariik tagab, et tema territooriumil rakendatakse kõiki pangandus- ja finantsalaseid ühenduse õigusakte hiljemalt 1. jaanuariks 2015. Käesoleva kokkuleppe lisas on esitatud selliste meetmete vastuvõtmise tähtajad.

| c) | San Marino Vabariigis emiteeritavate euromüntide ülemmäära kindlaksmääramise meetod vaadatakse läbi. Uue ülemmäära arvutamiseks kasutatakse kindlaksmääratud osa, millega rahuldatakse kollektsionääride nõudlus, et vältida liigseid numismaatilisi hangeldusi San Marino müntidega, koos muutuva osaga, mille arvutamiseks korrutatakse Itaalia Vabariigis n-1 aastal inimese kohta keskmiselt emiteeritud müntide arv San Marino Vabariigi elanike arvuga. |
| --- | --- |

c)

San Marino Vabariigis emiteeritavate euromüntide ülemmäära kindlaksmääramise meetod vaadatakse läbi. Uue ülemmäära arvutamiseks kasutatakse kindlaksmääratud osa, millega rahuldatakse kollektsionääride nõudlus, et vältida liigseid numismaatilisi hangeldusi San Marino müntidega, koos muutuva osaga, mille arvutamiseks korrutatakse Itaalia Vabariigis n-1 aastal inimese kohta keskmiselt emiteeritud müntide arv San Marino Vabariigi elanike arvuga.

| d) | Kokkuleppe rakendamisel tehtud edusammude jälgimiseks luuakse ühiskomitee. Sellesse kuuluvad San Marino Vabariigi, Itaalia Vabariigi, komisjoni ja Euroopa Keskpanga esindajad. Ühiskomitee võib kindlaksmääratud osa igal aastal läbi vaadata, et võtta arvesse inflatsiooni ja muutusi kollektsionääride nõudluses. Ta võtab otsused vastu ühehäälselt. Ühiskomitee võtab vastu oma töökorra. |
| --- | --- |

d)

Kokkuleppe rakendamisel tehtud edusammude jälgimiseks luuakse ühiskomitee. Sellesse kuuluvad San Marino Vabariigi, Itaalia Vabariigi, komisjoni ja Euroopa Keskpanga esindajad. Ühiskomitee võib kindlaksmääratud osa igal aastal läbi vaadata, et võtta arvesse inflatsiooni ja muutusi kollektsionääride nõudluses. Ta võtab otsused vastu ühehäälselt. Ühiskomitee võtab vastu oma töökorra.

| e) | San Marino Vabariigi euromündid vermib Instituto Poligrafico e Zecca dello Stato (Itaalia Vabariigi rahapada). San Marino Vabariik võib ühiskomitee nõusolekul sõlmida euromüntide vermimiseks lepingu mõne muu Euroopa Liidus asuva rahapajaga. Selleks et Euroopa Keskpank müntide emiteerimise mahu heaks kiidaks, liidetakse San Marino Vabariigis emiteeritud mündid Itaalia Vabariigis emiteeritud müntidele. |
| --- | --- |

e)

San Marino Vabariigi euromündid vermib Instituto Poligrafico e Zecca dello Stato (Itaalia Vabariigi rahapada). San Marino Vabariik võib ühiskomitee nõusolekul sõlmida euromüntide vermimiseks lepingu mõne muu Euroopa Liidus asuva rahapajaga. Selleks et Euroopa Keskpank müntide emiteerimise mahu heaks kiidaks, liidetakse San Marino Vabariigis emiteeritud mündid Itaalia Vabariigis emiteeritud müntidele.

| f) | Kokkuleppe kohaldamisel tekkinud vaidlused lahendab Euroopa Kohus.
  Kui ühendus või San Marino Vabariik leiab, et teine pool ei ole täitnud rahanduskokkuleppe kohast kohustust, võib ta anda asja Euroopa Kohtusse. Euroopa Kohtu otsus on poolte jaoks siduv ja nad võtavad selle täitmiseks vajalikud meetmed ajavahemiku jooksul, mille Euroopa Kohus on otsuses kindlaks määranud. Juhul kui ühendus või San Marino Vabariik ei võta otsuse täitmiseks vajalikke meetmeid kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, võib teine pool kokkuleppe viivitamata lõpetada. |
| --- | --- |

f)

Kokkuleppe kohaldamisel tekkinud vaidlused lahendab Euroopa Kohus.

Kui ühendus või San Marino Vabariik leiab, et teine pool ei ole täitnud rahanduskokkuleppe kohast kohustust, võib ta anda asja Euroopa Kohtusse. Euroopa Kohtu otsus on poolte jaoks siduv ja nad võtavad selle täitmiseks vajalikud meetmed ajavahemiku jooksul, mille Euroopa Kohus on otsuses kindlaks määranud. Juhul kui ühendus või San Marino Vabariik ei võta otsuse täitmiseks vajalikke meetmeid kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, võib teine pool kokkuleppe viivitamata lõpetada.

Artikkel 3

San Marino Vabariigiga peavad ühenduse nimel läbirääkimisi Itaalia Vabariik ja komisjon. Itaalia Vabariik ja komisjon on volitatud kokkulepet ühenduse nimel parafeerima. Euroopa Keskpank kaasatakse täiel määral neisse läbirääkimistesse ning tema nõusolek on vajalik tema pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes. Itaalia Vabariik ja komisjon esitavad kokkuleppeprojekti arvamuse saamiseks majandus- ja rahanduskomiteele.

Artikkel 4

Pärast lepingu parafeerimist on komisjonil õigus leping ühenduse nimel sõlmida, välja arvatud juhul, kui majandus- ja rahanduskomitee või Euroopa Keskpank on arvamusel, et selle peaks edastama nõukogule.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile, komisjonile ja Euroopa Keskpangale.

Brüssel, 26. november 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BJÖRKLUND

---

(1)  EÜT L 9, 14.1.2009, lk 52.

1

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 9.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/14

---

NÕUKOGU RAAMOTSUS 2009/905/JSK,

30. november 2009,

laboritoiminguid tegevate kohtuekspertiisi teenuse pakkujate akrediteerimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 30 lõike 1 punkte a ja c ning artikli 34 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse Rootsi Kuningriigi ja Hispaania Kuningriigi algatust (1),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit on seadnud omale eesmärgiks säilitada ja arendada liitu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alana; kõrgetasemeline kaitse tagatakse liikmesriikide ühismeetmetega kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit on seadnud omale eesmärgiks säilitada ja arendada liitu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alana; kõrgetasemeline kaitse tagatakse liikmesriikide ühismeetmetega kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö valdkonnas.

| (2) | See eesmärk saavutatakse kuritegude ennetamise ja nende vastu võitlemise teel tihedamas koostöös liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahel, austades seejuures inimõiguste, põhivabaduste ja õigusriigi põhimõtteid, millele liit on rajatud ja mis on liikmesriikidele ühised. |
| --- | --- |

(2)

See eesmärk saavutatakse kuritegude ennetamise ja nende vastu võitlemise teel tihedamas koostöös liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahel, austades seejuures inimõiguste, põhivabaduste ja õigusriigi põhimõtteid, millele liit on rajatud ja mis on liikmesriikidele ühised.

| (3) | Teabe ja jälitusteabe vahetamine kuritegude ja kuritegeliku tegevuse kohta on äärmiselt oluline selleks, et võimaldada õiguskaitseasutustel kuritegusid ja kuritegelikku tegevust edukalt ennetada, avastada ja uurida. Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punkti a kohased ühismeetmed politseikoostöö valdkonnas hõlmavad vajadust töödelda asjakohast teavet, mille puhul tuleks järgida asjakohaseid isikuandmete kaitse sätteid. |
| --- | --- |

(3)

Teabe ja jälitusteabe vahetamine kuritegude ja kuritegeliku tegevuse kohta on äärmiselt oluline selleks, et võimaldada õiguskaitseasutustel kuritegusid ja kuritegelikku tegevust edukalt ennetada, avastada ja uurida. Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punkti a kohased ühismeetmed politseikoostöö valdkonnas hõlmavad vajadust töödelda asjakohast teavet, mille puhul tuleks järgida asjakohaseid isikuandmete kaitse sätteid.

| (4) | Intensiivsem teabevahetus kohtuekspertiisi tulemusena saadud tõendite osas ja ühest liikmesriigist saadud tõendite sagedasem kasutamine teise liikmesriigi kohtumenetlustes rõhutab vajadust kehtestada kohtuekspertiisi teenuse pakkujate ühised standardid. |
| --- | --- |

(4)

Intensiivsem teabevahetus kohtuekspertiisi tulemusena saadud tõendite osas ja ühest liikmesriigist saadud tõendite sagedasem kasutamine teise liikmesriigi kohtumenetlustes rõhutab vajadust kehtestada kohtuekspertiisi teenuse pakkujate ühised standardid.

| (5) | Ühes liikmesriigis kohtuekspertiisi tulemusena saadud teavet võib pidada praegu teatud määral ebakindlaks teises liikmesriigis selles osas, kuidas objekti on käsitletud, milliseid meetodeid on kasutatud ja kuidas tulemusi on tõlgendatud. |
| --- | --- |

(5)

Ühes liikmesriigis kohtuekspertiisi tulemusena saadud teavet võib pidada praegu teatud määral ebakindlaks teises liikmesriigis selles osas, kuidas objekti on käsitletud, milliseid meetodeid on kasutatud ja kuidas tulemusi on tõlgendatud.

| (6) | Nõukogu ja komisjoni tegevuskava vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamist Euroopa Liidus käsitleva Haagi programmi rakendamiseks (2) punkti 3.4 alapunktis h rõhutasid liikmesriigid kohtuekspertiisilaborite kvaliteedistandardite määratlemise vajadust 2008. aastaks. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu ja komisjoni tegevuskava vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamist Euroopa Liidus käsitleva Haagi programmi rakendamiseks (2) punkti 3.4 alapunktis h rõhutasid liikmesriigid kohtuekspertiisilaborite kvaliteedistandardite määratlemise vajadust 2008. aastaks.

| (7) | Eriti oluline on kehtestada kohtuekspertiisi teenuse pakkujate ühised standardid seoses selliste tundlike isikuandmetega nagu DNA-profiilid ja sõrmejälgede andmed. |
| --- | --- |

(7)

Eriti oluline on kehtestada kohtuekspertiisi teenuse pakkujate ühised standardid seoses selliste tundlike isikuandmetega nagu DNA-profiilid ja sõrmejälgede andmed.

| (8) | Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsuse 2008/616/JSK (millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega) (3) artikli 7 lõike 4 kohaselt võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada teistele liikmesriikidele võrdlemiseks kättesaadavaks tehtud või saadetud DNA-profiilide terviklikkus ning et tagada selliste meetmete vastavus rahvusvahelistele standarditele nagu EN ISO/IEC 17025 katse- ja kalibreerimislaborite kompetentsuse üldnõuete kohta (edaspidi „standard EN ISO/IEC 17025”). |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsuse 2008/616/JSK (millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega) (3) artikli 7 lõike 4 kohaselt võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada teistele liikmesriikidele võrdlemiseks kättesaadavaks tehtud või saadetud DNA-profiilide terviklikkus ning et tagada selliste meetmete vastavus rahvusvahelistele standarditele nagu EN ISO/IEC 17025 katse- ja kalibreerimislaborite kompetentsuse üldnõuete kohta (edaspidi „standard EN ISO/IEC 17025”).

| (9) | DNA-profiile ja sõrmejälgede andmeid kasutatakse mitte üksnes kriminaalmenetlustes, vaid nad on ka ülimalt olulised ohvrite tuvastamisel, muu hulgas pärast katastroofe. |
| --- | --- |

(9)

DNA-profiile ja sõrmejälgede andmeid kasutatakse mitte üksnes kriminaalmenetlustes, vaid nad on ka ülimalt olulised ohvrite tuvastamisel, muu hulgas pärast katastroofe.

| (10) | Laboritoiminguid tegevate kohtuekspertiisi teenuse pakkujate akrediteerimine on oluline samm liidus kohtuekspertiisi tulemusena saadud teabe turvalisema ja tõhusama vahetuse suunas. |
| --- | --- |

(10)

Laboritoiminguid tegevate kohtuekspertiisi teenuse pakkujate akrediteerimine on oluline samm liidus kohtuekspertiisi tulemusena saadud teabe turvalisema ja tõhusama vahetuse suunas.

| (11) | Akrediteerib siseriiklik akrediteerimisasutus, kellel on ainupädevus hinnata, kas labor vastab harmoneeritud standarditega kehtestatud nõuetele. Akrediteerimisasutus saab oma volitused riigilt. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruses (EÜ) nr 765/2008 (millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega) (4) on esitatud üksikasjalikud sätted selliste siseriiklike akrediteerimisasutuste pädevuse kohta. Muu hulgas reguleeritakse nimetatud määruse artikliga 7 piiriülest akrediteerimist juhtudel, kui akrediteerimist taotletakse teise liikmesriigi riiklikult akrediteerimisasutuselt. |
| --- | --- |

(11)

Akrediteerib siseriiklik akrediteerimisasutus, kellel on ainupädevus hinnata, kas labor vastab harmoneeritud standarditega kehtestatud nõuetele. Akrediteerimisasutus saab oma volitused riigilt. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruses (EÜ) nr 765/2008 (millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega) (4) on esitatud üksikasjalikud sätted selliste siseriiklike akrediteerimisasutuste pädevuse kohta. Muu hulgas reguleeritakse nimetatud määruse artikliga 7 piiriülest akrediteerimist juhtudel, kui akrediteerimist taotletakse teise liikmesriigi riiklikult akrediteerimisasutuselt.

| (12) | See, et puudub kokkulepe kohaldada teaduslikult põhjendatud tõendite analüüsimiseks ühtset akrediteerimisstandardit, on puudujääk, mis tuleks kõrvaldada; seetõttu on vaja vastu võtta õiguslikult siduv instrument kõikide laboritoiminguid tegevate kohtuekspertiisi teenuse pakkujate akrediteerimise kohta. Akrediteerimine annab vajalikud tagatised, et laboritoiminguid tehakse asjakohaste rahvusvaheliste standardite, eelkõige standardi EN ISO/IEC 17025 kohaselt, ning samuti asjakohaste kohaldatavate suuniste kohaselt. |
| --- | --- |

(12)

See, et puudub kokkulepe kohaldada teaduslikult põhjendatud tõendite analüüsimiseks ühtset akrediteerimisstandardit, on puudujääk, mis tuleks kõrvaldada; seetõttu on vaja vastu võtta õiguslikult siduv instrument kõikide laboritoiminguid tegevate kohtuekspertiisi teenuse pakkujate akrediteerimise kohta. Akrediteerimine annab vajalikud tagatised, et laboritoiminguid tehakse asjakohaste rahvusvaheliste standardite, eelkõige standardi EN ISO/IEC 17025 kohaselt, ning samuti asjakohaste kohaldatavate suuniste kohaselt.

| (13) | Akrediteerimisstandard võimaldab igal liikmesriigil soovi korral nõuda täiendavaid standardeid laborite tegevuse kohta oma siseriikliku jurisdiktsiooni raames. |
| --- | --- |

(13)

Akrediteerimisstandard võimaldab igal liikmesriigil soovi korral nõuda täiendavaid standardeid laborite tegevuse kohta oma siseriikliku jurisdiktsiooni raames.

| (14) | Akrediteerimine aitab luua vastastikust usaldust põhiliste kasutatud analüütiliste meetodite kehtivuse suhtes. Akrediteerimisega ei nähta siiski ette seda, millist meetodit kasutada, vaid ainult seda, et kasutatud meetod peab olema sobilik oma eesmärgi täitmiseks. |
| --- | --- |

(14)

Akrediteerimine aitab luua vastastikust usaldust põhiliste kasutatud analüütiliste meetodite kehtivuse suhtes. Akrediteerimisega ei nähta siiski ette seda, millist meetodit kasutada, vaid ainult seda, et kasutatud meetod peab olema sobilik oma eesmärgi täitmiseks.

| (15) | Iga väljaspool laborit võetud meede jääb kõnealuse raamotsuse reguleerimisalast välja. Näiteks sõrmejälgede andmete võtmine või juhtumi toimumiskohal või kuriteopaigal võetud meetmed või väljaspool laborit tehtud kohtuekspertiisi analüüsid ei ole hõlmatud. |
| --- | --- |

(15)

Iga väljaspool laborit võetud meede jääb kõnealuse raamotsuse reguleerimisalast välja. Näiteks sõrmejälgede andmete võtmine või juhtumi toimumiskohal või kuriteopaigal võetud meetmed või väljaspool laborit tehtud kohtuekspertiisi analüüsid ei ole hõlmatud.

| (16) | Käesoleva raamotsuse eesmärk ei ole harmoneerida siseriiklikke eeskirju kohtuekspertiisi tulemusena saadud tõendite õigusalase hindamise kohta. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva raamotsuse eesmärk ei ole harmoneerida siseriiklikke eeskirju kohtuekspertiisi tulemusena saadud tõendite õigusalase hindamise kohta.

| (17) | Käesolev otsus ei mõjuta enne selle rakendamist tehtud laboritoimingute tulemuste, mis on kohaldatavate siseriiklike eeskirjade kohaselt kehtivaks tunnistatud, kehtivust, isegi kui kohtuekspertiisi teenuse pakkuja ei olnud akrediteeritud standardi EN ISO/IEC 17025 alusel, |
| --- | --- |

(17)

Käesolev otsus ei mõjuta enne selle rakendamist tehtud laboritoimingute tulemuste, mis on kohaldatavate siseriiklike eeskirjade kohaselt kehtivaks tunnistatud, kehtivust, isegi kui kohtuekspertiisi teenuse pakkuja ei olnud akrediteeritud standardi EN ISO/IEC 17025 alusel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA RAAMOTSUSE:

Artikkel 1

Eesmärk

1.   Käesoleva raamotsuse eesmärk on tagada, et akrediteeritud kohtuekspertiisi teenuse pakkujate poolt ühes liikmesriigis tehtud laboritoimingute tulemusi tunnustatakse kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise eest vastutavate ametiasutuste poolt sama usaldusväärsetena kui standardi EN ISO/IEC 17025 alusel akrediteeritud kohtuekspertiisi teenuse pakkujate poolt mis tahes teises liikmesriigis tehtud laboritoimingute tulemusi.

2.   Nimetatud eesmärk saavutatakse, kui on tagatud, et siseriiklik akrediteerimisasutus tõendab laboritoiminguid tegevate kohtuekspertiisi teenuse pakkujate vastavust standardile EN ISO/IEC 17025.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolevat raamotsust kohaldatakse laborite tegevuse suhtes, mille tulemuseks on:

| a) | DNA-profiil ja |
| --- | --- |

a)

DNA-profiil ja

| b) | sõrmejälgede andmed. |
| --- | --- |

b)

sõrmejälgede andmed.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas raamotsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „laboritoimingud” – laboris võetud meetmed esemetelt jälgede leidmiseks ja taastamiseks, samuti kohtuekspertiisi tulemusena saadavate tõendite väljatöötamiseks, analüüsimiseks ja tõlgendamiseks, eesmärgiga esitada eksperdi arvamus või vahetada kohtuekspertiisi tulemusena saadud tõendeid; |
| --- | --- |

a)

„laboritoimingud” – laboris võetud meetmed esemetelt jälgede leidmiseks ja taastamiseks, samuti kohtuekspertiisi tulemusena saadavate tõendite väljatöötamiseks, analüüsimiseks ja tõlgendamiseks, eesmärgiga esitada eksperdi arvamus või vahetada kohtuekspertiisi tulemusena saadud tõendeid;

| b) | „laboritoimingute tulemused” – mis tahes analüütilised väljundid ja otseselt seotud tõlgendus; |
| --- | --- |

b)

„laboritoimingute tulemused” – mis tahes analüütilised väljundid ja otseselt seotud tõlgendus;

| c) | „kohtuekspertiisi teenuse pakkuja” – avalik-õiguslik või eraõiguslik organisatsioon, mis teeb pädevate õiguskaitse- ja õigusasutuste taotlusel kohtuekspertiisi laboritoiminguid; |
| --- | --- |

c)

„kohtuekspertiisi teenuse pakkuja” – avalik-õiguslik või eraõiguslik organisatsioon, mis teeb pädevate õiguskaitse- ja õigusasutuste taotlusel kohtuekspertiisi laboritoiminguid;

| d) | „siseriiklik akrediteerimisasutus” – ainus akrediteerimist teostav asutus liikmesriigis, kes on selleks riigi poolt volitatud, nagu osutatud määruses (EÜ) nr 765/2008; |
| --- | --- |

d)

„siseriiklik akrediteerimisasutus” – ainus akrediteerimist teostav asutus liikmesriigis, kes on selleks riigi poolt volitatud, nagu osutatud määruses (EÜ) nr 765/2008;

| e) | „DNA-profiil” – tähe- või numbrikood, mis väljendab inimese analüüsitud DNA proovi mittekodeeriva osa identifitseerimistunnuseid, st DNA erinevate piirkondade (lookuste) konkreetne molekulaarstruktuur; |
| --- | --- |

e)

„DNA-profiil” – tähe- või numbrikood, mis väljendab inimese analüüsitud DNA proovi mittekodeeriva osa identifitseerimistunnuseid, st DNA erinevate piirkondade (lookuste) konkreetne molekulaarstruktuur;

| f) | „sõrmejälgede andmed” – sõrmejäljekujutised, latentsed sõrmejäljekujutised, peopesa kujutised, latentsed peopesa kujutised ning selliste kujutiste mallid (kodeeritud üksikasjad). |
| --- | --- |

f)

„sõrmejälgede andmed” – sõrmejäljekujutised, latentsed sõrmejäljekujutised, peopesa kujutised, latentsed peopesa kujutised ning selliste kujutiste mallid (kodeeritud üksikasjad).

Artikkel 4

Akrediteerimine

Liikmesriigid tagavad, et siseriiklik akrediteerimisasutus tõendab nende laboritoiminguid tegevate kohtuekspertiisi teenuse pakkujate vastavust standardile EN ISO/IEC 17025.

Artikkel 5

Tulemuste tunnustamine

1.   Iga liikmesriik tagab, et tema ametiasutused, kes vastutavad kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise eest, tunnustavad teistes liikmesriikides laboritoiminguid tegevate akrediteeritud kohtuekspertiisi teenuse pakkujate tulemusi sama usaldusväärsetena kui standardi EN ISO/IEC 17025 alusel akrediteeritud siseriiklike laboritoiminguid tegevate kohtuekspertiisi teenuse pakkujate tulemusi.

2.   Käesolev raamotsus ei mõjuta siseriiklikke eeskirju tõendite õigusalase hindamise kohta.

Artikkel 6

Kulud

1.   Iga liikmesriik kannab kõik käesolevast raamotsusest tulenevad avaliku sektori kulud siseriiklike eeskirjade kohaselt.

2.   Komisjon vaatab läbi võimalused anda Euroopa Liidu üldeelarvest rahalist toetust siseriiklikele ja riikidevahelistele projektidele, mille eesmärgiks on aidata kaasa käesoleva raamotsuse rakendamisele, muu hulgas kogemuste vahetamiseks, oskusteabe levitamiseks ja tasemekatseteks.

Artikkel 7

Rakendamine

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva raamotsuse DNA-profiilidega seotud sätete järgimiseks vajalikud meetmed 30. novembriks 2013.

2.   Liikmesriigid võtavad käesoleva raamotsuse sõrmejälgede andmetega seotud sätete järgimiseks vajalikud meetmed 30. novembriks 2015.

3.   Liikmesriigid edastavad hiljemalt 30. mail 2016. nõukogu peasekretariaadile ja komisjonile nende sätete teksti, millega võetakse siseriiklikku õigusesse üle käesolevast raamotsusest tulenevad kohustused.

4.   Komisjon esitab enne 1. juulit 2018 lõikes 3 osutatud teabe ja muu liikmesriikide poolt taotluse korral esitatud teabe alusel nõukogule aruande käesoleva raamotsuse rakendamise ja kohaldamise kohta.

5.   Nõukogu hindab hiljemalt 2018. aasta lõpuks, mil määral on liikmesriigid järginud käesolevat raamotsust.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev raamotsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 30. november 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

B. ASK

---

(1)  ELT C 174, 28.7.2009, lk 7.

1

(2)  ELT C 198, 12.8.2005, lk 1.

2

(3)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 12.

3

(4)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.

4

---

V Alates 1. detsembrist 2009 Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud õigusaktid

ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE ON KOHUSTUSLIK

| 9.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1198/2009,

8. detsember 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. detsembril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. detsember 2009

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 29,4 |
| MA | 43,4 |
| TN | 81,6 |
| TR | 64,5 |
| ZZ | 54,7 |
| 0707 00 05 | MA | 52,9 |
| TR | 78,4 |
| ZZ | 65,7 |
| 0709 90 70 | MA | 43,6 |
| TR | 118,8 |
| ZZ | 81,2 |
| 0805 10 20 | AR | 70,4 |
| MA | 53,2 |
| TR | 52,2 |
| ZA | 60,0 |
| ZZ | 59,0 |
| 0805 20 10 | MA | 66,7 |
| ZZ | 66,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 132,8 |
| HR | 55,1 |
| IL | 68,7 |
| TR | 77,7 |
| ZZ | 83,6 |
| 0805 50 10 | TR | 69,5 |
| ZZ | 69,5 |
| 0808 10 80 | AU | 161,8 |
| CA | 65,1 |
| CN | 77,8 |
| MK | 24,5 |
| US | 92,3 |
| ZA | 106,2 |
| ZZ | 88,0 |
| 0808 20 50 | CN | 69,2 |
| US | 223,0 |
| ZZ | 146,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

29,4

MA

43,4

TN

81,6

TR

64,5

ZZ

54,7

0707 00 05

MA

52,9

TR

78,4

ZZ

65,7

0709 90 70

MA

43,6

TR

118,8

ZZ

81,2

0805 10 20

AR

70,4

MA

53,2

TR

52,2

ZA

60,0

ZZ

59,0

0805 20 10

MA

66,7

ZZ

66,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

132,8

HR

55,1

IL

68,7

TR

77,7

ZZ

83,6

0805 50 10

TR

69,5

ZZ

69,5

0808 10 80

AU

161,8

CA

65,1

CN

77,8

MK

24,5

US

92,3

ZA

106,2

ZZ

88,0

0808 20 50

CN

69,2

US

223,0

ZZ

146,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 9.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1199/2009,

8. detsember 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1159/2009, millega määratakse kindlaks teraviljasektori impordimaksud alates 1. detsembrist 2009

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates 1. detsembrist 2009 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1159/2009 (3). |
| --- | --- |

(1)

Alates 1. detsembrist 2009 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1159/2009 (3).

| (2) | Kuna arvutatud keskmine impordimaks erineb kehtestatud impordimaksust viie euro võrra tonni kohta, tuleks määrusega (EÜ) nr 1159/2009 kehtestatud impordimakse vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(2)

Kuna arvutatud keskmine impordimaks erineb kehtestatud impordimaksust viie euro võrra tonni kohta, tuleks määrusega (EÜ) nr 1159/2009 kehtestatud impordimakse vastavalt kohandada.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1159/2009 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1159/2009 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1159/2009 I ja II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrus kohaldatakse alates 9. detsembrist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. detsember 2009

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125.

2

(3)  ELT L 314, 1.12.2009, lk 3.

3

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 9. detsembrist 2009

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 8,78 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 37,85 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 17,53 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 17,53 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 37,85 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

8,78

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

37,85

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

17,53

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

17,53

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

37,85

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

30.11.2009-7.12.2009

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 152,42 | 103,68 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 131,77 | 121,77 | 101,77 | 75,75 |
| Lahe lisatasu | — | 14,49 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 13,89 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

152,42

103,68

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

131,77

121,77

101,77

75,75

Lahe lisatasu

—

14,49

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

13,89

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 22,85 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 46,48 EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

22,85 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

46,48 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 9.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/22 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/22

---

NÕUKOGU OTSUS 2009/906/ÜVJP,

8. detsember 2009,

Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) kohta Bosnias ja Hertsegoviinas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle artiklit 28 ja artikli 43 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 19. novembril 2007 vastu ühismeetme 2007/749/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) kohta Bosnias ja Hertsegoviinas (1). Ühismeetme kehtivus lõpeb 31. detsembril 2009. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 19. novembril 2007 vastu ühismeetme 2007/749/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) kohta Bosnias ja Hertsegoviinas (1). Ühismeetme kehtivus lõpeb 31. detsembril 2009.

| (2) | EUPMi juhtimis- ja kontrollistruktuur ei tohiks piirata EUPMi eelarve täitmisel missiooni juhi lepingulisi kohustusi komisjoni ees. |
| --- | --- |

(2)

EUPMi juhtimis- ja kontrollistruktuur ei tohiks piirata EUPMi eelarve täitmisel missiooni juhi lepingulisi kohustusi komisjoni ees.

| (3) | EUPMi jaoks tuleks aktiveerida valveteenistus. |
| --- | --- |

(3)

EUPMi jaoks tuleks aktiveerida valveteenistus.

| (4) | EUPMi viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(4)

EUPMi viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Missioon

1.   Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) Bosnias ja Hertsegoviinas, mis loodi ühismeetmega 2002/210/ÜVJP, (2) jätkatakse alates 1. jaanuarist 2010.

2.   EUPM tegutseb kooskõlas artiklis 2 sätestatud missiooni kirjeldusega ning viib ellu artiklis 3 sätestatud põhiülesanded.

Artikkel 2

Missiooni kirjeldus

EUPM, kelle pädevusse kuuluvad jätkuvalt politseireform ja politsei vastutus, toetab Bosnias ja Hertsegoviinas ning piirkonnas laialdasema õigusriigi kehtestamise põhimõtte raames eeskätt Bosnia ja Hertsegoviina asjaomaseid õiguskaitseasutusi organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastases võitluses, keskendudes eelkõige riikliku tasandi õiguskaitseasutustele, politsei ja prokuratuuri vaheliste suhete edendamisele ning piirkondlikule ja rahvusvahelisele koostööle.

EUPM annab Euroopa Liidu eriesindajale (edaspidi „ELi eriesindaja”) operatiivset nõu, et toetada teda tema ülesannete täitmisel. EUPM aitab oma töö ja riigis loodud võrgustiku kaudu kaasa üldistele jõupingutustele, mille eesmärk on tagada, et EL on täielikult kursis Bosnias ja Hertsegoviinas toimuvate arengutega.

EUPM tegutseb vastavalt Bosnia ja Hertsegoviina rahukokkuleppe üldise raamistiku 11. lisa üldistele eesmärkidele ja selle eesmärke toetatakse Euroopa Ühenduse vahenditega.

Artikkel 3

Missiooni põhiülesanded

Missiooni eesmärgi saavutamiseks on EUPMil järgmised põhiülesanded:

| 1) | tugevdada organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastases võitluses osalevate õiguskaitseasutuste tegutsemisvõimet ja koostöövõimekust; |
| --- | --- |

1)

tugevdada organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastases võitluses osalevate õiguskaitseasutuste tegutsemisvõimet ja koostöövõimekust;

| 2) | pakkuda süstemaatilist lähenemisviisi kasutades abi ja toetust organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastase võitlusega seotud uurimiste kavandamisel ja läbiviimisel; |
| --- | --- |

2)

pakkuda süstemaatilist lähenemisviisi kasutades abi ja toetust organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastase võitlusega seotud uurimiste kavandamisel ja läbiviimisel;

| 3) | toetada ja edendada eeluurimise alase võimekuse arendamist Bosnias ja Hertsegoviinas; |
| --- | --- |

3)

toetada ja edendada eeluurimise alase võimekuse arendamist Bosnias ja Hertsegoviinas;

| 4) | tõhustada politsei ja prokuratuuri vahelist koostööd; |
| --- | --- |

4)

tõhustada politsei ja prokuratuuri vahelist koostööd;

| 5) | tugevdada politsei ja karistussüsteemi vahelist koostööd; |
| --- | --- |

5)

tugevdada politsei ja karistussüsteemi vahelist koostööd;

| 6) | aidata tagada politsei vastutuse sobilikku taset. |
| --- | --- |

6)

aidata tagada politsei vastutuse sobilikku taset.

Artikkel 4

Missiooni struktuur

1.   EUPMi struktuur on järgmine:

| a) | Sarajevos asuv peakontor, mis koosneb missiooni juhist ja operatsiooni plaanis (OPLAN) määratletud isikkoosseisust; |
| --- | --- |

a)

Sarajevos asuv peakontor, mis koosneb missiooni juhist ja operatsiooni plaanis (OPLAN) määratletud isikkoosseisust;

| b) | neli piirkondlikku bürood Sarajevos, Banja Lukas, Mostaris ja Tuzlas; |
| --- | --- |

b)

neli piirkondlikku bürood Sarajevos, Banja Lukas, Mostaris ja Tuzlas;

| c) | organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastases võitluses osalevate asjaomaste õiguskaitseasutuste (riiklik uurimis- ja kaitseagentuur, piiripolitsei, kaudse maksustamise amet, politseitöö koordineerimise direktoraat, riigiprokuratuur jne) juurde suunatud eksperdid kõrgema juhtkonna tasandil ja vastavalt vajadusele muul võtmetasandil. |
| --- | --- |

c)

organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastases võitluses osalevate asjaomaste õiguskaitseasutuste (riiklik uurimis- ja kaitseagentuur, piiripolitsei, kaudse maksustamise amet, politseitöö koordineerimise direktoraat, riigiprokuratuur jne) juurde suunatud eksperdid kõrgema juhtkonna tasandil ja vastavalt vajadusele muul võtmetasandil.

2.   Nimetatud elementide suhtes kohaldatakse täiendavalt operatsiooni plaanis kehtestatud üksikasjalikku korda. Nõukogu kiidab heaks operatsiooni kontseptsiooni (CONOPS) ja operatsiooni plaani.

Artikkel 5

Tsiviiloperatsiooni ülem

1.   Tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse direktor on EUPMi tsiviiloperatsiooni ülem.

2.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhib ja kontrollib EUPMi strateegilisel tasandil, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) üldises alluvuses.

3.   Tsiviiloperatsiooni ülem tagab nõukogu otsuste ning poliitika- ja julgeolekukomitee otsuste nõuetekohase ja tõhusa rakendamise, sealhulgas missiooni juhile strateegilisel tasandil antud asjakohaste juhiste ning nõu ja tehnilise toetuse kaudu.

4.   Kogu lähetatud isikkoosseis jääb asjaomase lähetajariigi siseriiklike asutuste või ELi institutsiooni täieliku käsutamisõiguse alla. Siseriiklikud asutused annavad oma isikkoosseisu, meeskondade ja üksuste operatiivjuhtimise üle tsiviiloperatsiooni ülemale.

5.   Tsiviiloperatsiooni ülem kannab üldist vastutust ELi vastutuskohustuse nõuetekohase täitmise eest.

6.   Tsiviiloperatsiooni ülem ja ELi eriesindaja konsulteerivad vajaduse korral teineteisega.

Artikkel 6

Missiooni juht

1.   Missiooni juht vastutab EUPMi eest ning juhib ja kontrollib seda kohapeal.

2.   Missiooni juht juhib ja kontrollib operatsioonis osalevate riikide isikkoosseisu, meeskondi ja üksusi tsiviiloperatsiooni ülema määratud korras, vastutades ühtlasi töökorralduse ja logistika, sealhulgas EUPMi käsutusse antud varade, ressursside ja teabe eest.

3.   Missiooni juht annab juhiseid EUPMi kogu isikkoosseisule EUPMi tõhusaks läbiviimiseks kohapeal, vastutades missiooni koordineerimise ja igapäevase juhtimise eest tsiviiloperatsiooni ülema strateegilisel tasandil antud juhiseid järgides.

4.   Missiooni juht vastutab EUPMi eelarve täitmise eest. Selleks allkirjastab missiooni juht komisjoniga lepingu.

5.   Missiooni juht vastutab isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Lähetatud isikkoosseisu suhtes võtavad distsiplinaarmeetmeid asjaomased siseriiklikud või ELi ametiasutused.

6.   Missiooni juht esindab EUPMi operatsioonide piirkonnas ning tagab missiooni asjakohase nähtavuse.

7.   Missiooni juht koordineerib vajaduse korral oma tegevuse teiste ELi osalejatega kohapeal. Missiooni juht saab, ilma et see piiraks käsuliini kohaldamist, ELi eriesindajalt kohapealset olukorda käsitlevaid poliitilisi juhiseid.

Artikkel 7

EUPMi isikkoosseis

1.   EUPMi isikkoosseisu liikmete arv ja pädevus on kooskõlas artiklis 2 sätestatud missiooni kirjelduse, artiklis 3 sätestatud missiooni põhiülesannete ja artiklis 4 sätestatud missiooni struktuuriga.

2.   EUPM koosneb peamiselt liikmesriikide või ELi institutsioonide lähetatud isikkoosseisust. Iga liikmesriik või ELi institutsioon katab oma isikkoosseisu lähetamisega seotud kulud, sealhulgas sõidukulud lähetuse asukohta ja tagasi, töötasud, tervisekindlustuse ja toetused, välja arvatud päevaraha, ning keerulistes ja ohtlikes tingimustes töötamise eest makstavad toetused.

3.   EUPM võib vajadusel võtta lepingulisel alusel tööle ka rahvusvahelisi tsiviilisikkoosseisu liikmeid ja kohalikke isikkoosseisu liikmeid, kui liikmesriikide lähetatud töötajad ei taga nõutavate ülesannete täitmist. Erandkorras võib põhjendatud juhtudel, kui liikmesriikidest ei ole kvalifitseeritud kandidaate, vajaduse korral võtta lepingulisel alusel tööle osalevate kolmandate riikide kodanikke.

4.   Kõik isikkoosseisu liikmed järgivad missioonile eriomaseid minimaalseid julgeolekustandardeid ning missiooni julgeolekukava, mis toetab ELi kohapealset julgeolekupoliitikat. Isikkoosseisu liikmetele nende ülesannete täitmisel usaldatud ELi salastatud teabe kaitse osas peavad kõik isikkooseisu liikmed kinni julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, mis on kehtestatud nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ, millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad (3) (edaspidi „nõukogu julgeolekueeskirjad”).

Artikkel 8

Missiooni ja EUPMi isikkooseisu staatus

1.   ELi ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel 4. oktoobril 2002 sõlmitud lepingu (EUPMi tegevuse kohta Bosnias ja Hertsegoviinas) jätkamiseks EUPMi kestvusajal võetakse vajalikud meetmed.

2.   Isikkoosseisu liikme lähetanud riik või ELi institutsioon vastutab kõikide lähetusega seotud nõuete lahendamise eest, olenemata sellest, kas nõude on esitanud isikkoosseisu liige või käib see tema kohta. Kõnealune riik või ELi institutsioon vastutab lähetatud isiku suhtes võetavate meetmete eest.

3.   Rahvusvahelise ja kohaliku tsiviilisikkooseisu töötingimused ning õigused ja kohustused sätestatakse missiooni juhi ja asjaomase isikkoosseisu liikme vahelises lepingus.

Artikkel 9

Käsuliin

1.   EUPMil on ühtne käsuliin nagu kriisiohjamisoperatsioonil.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel EUPMi poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist.

3.   Tsiviiloperatsiooni ülem on, poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning kõrge esindaja üldises alluvuses, EUPMi ülem strateegilisel tasandil, jagades missiooni juhile juhiseid ning andes talle nõu ja tehnilist abi.

4.   Tsiviiloperatsiooni ülem annab nõukogule aru kõrge esindaja kaudu.

5.   Missiooni juht juhib ja kontrollib EUPMi kohapeal ning allub otseselt tsiviiloperatsiooni ülemale.

Artikkel 10

Poliitiline kontroll ja strateegiline juhtimine

1.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel EUPMi poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist. Nõukogu volitab käesolevaga poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid kooskõlas EL lepingu artikli 38 kolmanda lõiguga. Kõnealune volitus sisaldab õigust nimetada kõrge esindaja ettepanekul ametisse missiooni juht ning teha muudatusi operatsiooni kontseptsioonis ja operatsiooni plaanis. EUPMi eesmärkide ja lõpetamise osas jääb otsustusõigus nõukogule.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee annab nõukogule korrapäraselt aru.

3.   Poliitika- ja julgeolekukomitee saab tsiviiloperatsiooni ülemalt ja missiooni juhilt korrapäraste ajavahemike järel ja vastavalt vajadusele aruandeid nende vastutusalas olevate küsimuste kohta.

Artikkel 11

Kolmandate riikide osalemine

1.   Ilma et see piiraks liidu sõltumatust otsuste tegemisel ja tema ühtset institutsioonilist raamistikku, võib kolmandaid riike kutsuda üles panustama EUPMi tingimusel, et nad katavad oma isikkoosseisu lähetamise kulud, sealhulgas töötasud, täieulatusliku üldkindlustuse, päevarahad ning sõidukulud Bosniasse ja Hertsegoviinasse ning sealt tagasi, ning annavad vastavalt vajadusele oma panuse EUPMi jooksvate kulude katmiseks.

2.   EUPMi panustavatel kolmandatel riikidel on EUPMi igapäevase juhtimise seisukohast samad õigused ja kohustused kui liikmesriikidel.

3.   Nõukogu volitab käesolevaga poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid pakutava toetuse vastuvõtmise kohta ning moodustama panustajate komitee.

4.   Kolmandate riikide osalemist käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse lepingutega, mis sõlmitakse kooskõlas EL lepingu artikliga 37. Kõrge esindaja võib kõnealuste lepingute üle läbirääkimisi pidada. Kui EL ja kolmas riik sõlmivad lepingu, millega kehtestatakse raamistik asjaomase kolmanda riigi osalemiseks ELi kriisiohjamisoperatsioonidel, kohaldatakse missiooni raames kõnealuse lepingu sätteid.

Artikkel 12

Rahastamiskord

1.   EUPMiga seonduvate kulutuste katmiseks ettenähtud lähtesumma aastaks 2010 on 14 100 000 eurot.

2.   Kõiki kulutusi hallatakse vastavalt ELi üldeelarve suhtes kohaldatavatele ühenduse eeskirjadele ja menetlustele. Missiooni juht võib kooskõlas finantsmäärusega sõlmida tehnilisi kokkuleppeid liikmesriikide, osalevate kolmandate riikide ja teiste rahvusvaheliste osalejatega seoses EUPMile varustuse, teenuste ja tööruumide soetamisega. Missiooni juht vastutab laohoone, kus hoitakse kasutatud varustust, mida võidakse kasutada ka EJKP lähetustel tekkivateks kiireloomulisteks vajadusteks, haldamise eest. Osalevate kolmandate riikide ja vastuvõtjariikide kodanikud võivad osaleda pakkumismenetlustes.

3.   Missiooni juht annab oma lepingu raames tehtud toimingute kohta täielikult aru komisjonile ja tegutseb viimase järelevalve all.

4.   Rahastamisel võetakse arvesse EUPMi operatiivvajadusi, kaasa arvatud varustuse kokkusobivust ja meeskondade koostalitlusvõimet.

5.   EUPMiga seotud kulutused on rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2010.

Artikkel 13

Julgeolek

1.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhendab missiooni juhti julgeolekumeetmete planeerimisel ning tagab nende nõuetekohase ja tõhusa rakendamise EUPMi jaoks kooskõlas artiklitega 5 ja 9, tehes seda koostöös nõukogu peasekretariaadi julgeolekubürooga.

2.   Missiooni juht vastutab EUPMi julgeoleku ning nende minimaalsete julgeolekunõuete järgimise tagamise eest, mida kohaldatakse EUPMi suhtes kooskõlas ELi poliitikaga, mis käsitleb ELi lepingu V jaotise alusel väljapoole ELi operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeolekut, ja seda täiendavate dokumentidega.

3.   Missiooni juhti abistab missiooni julgeoleku vanemametnik (SMSO), kes annab aru missiooni juhile ja hoiab ka tihedat ametialast kontakti nõukogu peasekretariaadi julgeolekubürooga.

4.   Missiooni juht määrab missiooni neljas piirkondlikus büroos piirkonna julgeolekuametnikud, kes julgeoleku vanemametniku alluvuses töötades vastutavad vastavate EUPMi elementide kõikide julgeolekuaspektide igapäevase haldamise eest.

5.   EUPMi isikkoosseisu liikmed läbivad enne teenistuskohustuste täitmisele asumist kohustusliku julgeolekukoolituse kooskõlas operatsiooni plaaniga. Isikkoosseis saab missiooni toimumiskohas regulaarselt julgeoleku vanemametniku korraldatud täiendkoolitust.

Artikkel 14

Koordineerimine

1.   Ilma et see piiraks käsuliini kohaldamist, tegutseb missiooni juht tihedas koostöös ELi delegatsiooniga Bosnias ja Hertsegoviinas, et tagada Bosnia ja Hertsegoviina toetuseks läbiviidava ELi tegevuse järjepidevus.

2.   Missiooni juht teeb tihedat koostööd Bosnias ja Hertsegoviinas asuvate ELi missioonide juhtidega.

3.   Missiooni juht teeb koostööd teiste riigis kohalolevate rahvusvaheliste osalejatega, eelkõige OSCE, Euroopa Nõukogu ja rahvusvahelise eeluurimise koolitusabi programmiga (ICITAP).

Artikkel 15

Salastatud teabe avaldamine

1.   Kõrgel esindajal on volitus avaldada kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega käesoleva otsusega ühinenud kolmandatele riikidele vajaduse korral ja vastavalt EUPMi vajadustele selle läbiviimisel tekkinud ja koostatud ELi salastatud teavet ning dokumente kuni tasemeni „RESTREINT UE”.

2.   Spetsiifilise ja vahetu operatiivvajaduse puhul on kõrgel esindajal samuti volitus avaldada kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega vastuvõtjariigile EUPMi läbiviimisel tekkinud ja koostatud ELi salastatud teavet ning dokumente kuni tasemeni „RESTREINT UE”. Kõikidel muudel juhtudel avaldatakse sellist teavet ja selliseid dokumente vastuvõtjariigile kooskõlas vastuvõtjariigi ja ELi vahelist koostööd käsitlevate asjakohaste menetlustega.

3.   Kõrgel esindajal on volitus avaldada käesoleva otsusega ühinenud kolmandatele riikidele ELi salastamata dokumente, mis on seotud EUPMi käsitlevate nõukogu aruteludega, mille suhtes vastavalt nõukogu kodukorra (4) artikli 6 lõikele 1 kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus.

Artikkel 16

Läbivaatamine

Iga kuue kuu järel teostatakse läbivaatamisprotsess, mis vastab operatsiooni kontseptsioonis ja operatsiooni plaanis sätestatud hindamiskriteeriumidele ning võimaldab vajaduse korral kohandada EUPMi tegevusi.

Artikkel 17

Valveteenistus

EUPMi jaoks aktiveeritakse valveteenistus.

Artikkel 18

Jõustumine ja kehtivusaeg

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2011. Nõukogu teeb eraldi otsuse 2011. aasta eelarve kohta.

Artikkel 19

Avaldamine

1.   Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Artikli 10 lõike 1 kohased poliitika- ja julgeolekukomitee otsused, mis käsitlevad missiooni juhi ametisse nimetamist, avaldatakse samuti Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BILDT

---

(1)  ELT L 303, 21.11.2007, lk 40.

1

(2)  EÜT L 70, 13.3.2002, lk 1.

2

(3)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1.

3

(4)  Nõukogu 15. septembri 2006. aasta otsus 2006/683/EÜ, Euratom, millega võetakse vastu nõukogu kodukord (ELT L 285, 16.10.2006, lk 47).

4

---

| 9.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/27

---

NÕUKOGU OTSUS 2009/907/ÜVJP,

8. detsember 2009,

millega muudetakse ühismeedet 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28 ja artikli 43 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 10. novembril 2008. aastal võttis nõukogu vastu ühismeetme 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks (1). |
| --- | --- |

(1)

10. novembril 2008. aastal võttis nõukogu vastu ühismeetme 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks (1).

| (2) | Operatsiooni esimese aasta kogemustest lähtuvalt tuleb ühismeetmesse 2008/851/ÜVJP teha muudatusi, et võimaldada Euroopa Liidu juhitavatel merevägedel osaleda püügitegevuse jälgimises Somaalia ranniku lähedal. |
| --- | --- |

(2)

Operatsiooni esimese aasta kogemustest lähtuvalt tuleb ühismeetmesse 2008/851/ÜVJP teha muudatusi, et võimaldada Euroopa Liidu juhitavatel merevägedel osaleda püügitegevuse jälgimises Somaalia ranniku lähedal.

| (3) | Piraatlusjuhtumid ja relvastatud röövimine Somaalia ranniku lähedal ohustavad jätkuvalt piirkonna laevaliiklust, eelkõige maailma toiduabiprogrammi raames Somaalia elanikkonnale toiduabi kättetoimetamisel. |
| --- | --- |

(3)

Piraatlusjuhtumid ja relvastatud röövimine Somaalia ranniku lähedal ohustavad jätkuvalt piirkonna laevaliiklust, eelkõige maailma toiduabiprogrammi raames Somaalia elanikkonnale toiduabi kättetoimetamisel.

| (4) | Seetõttu on vaja operatsiooni ühe aasta võrra pikendada. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu on vaja operatsiooni ühe aasta võrra pikendada.

| (5) | 30. novembril 2009 võttis ÜRO julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni 1897 (2009). |
| --- | --- |

(5)

30. novembril 2009 võttis ÜRO julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni 1897 (2009).

| (6) | Ühismeedet 2008/851/ÜVJP tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Ühismeedet 2008/851/ÜVJP tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühismeedet 2008/851/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| a) | artiklile 1 lisatakse järgmine lõige:
  „3.   Lisaks aitab operatsioon Atalanta kaasa püügitegevuse jälgimisele Somaalia ranniku lähedal.”; |
| --- | --- |

a)

artiklile 1 lisatakse järgmine lõige:

„3.   Lisaks aitab operatsioon Atalanta kaasa püügitegevuse jälgimisele Somaalia ranniku lähedal.”;

| b) | artikli 2 punkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | loob kontaktid ja teeb koostööd piirkonnas tegutsevate organisatsioonide ja üksustega ning samuti seal tegutsevate riikidega, eelkõige operatsiooni „Kestev vabadus” raames mereväega „Combined Task Force 150”, et võidelda Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste vastu; |
| --- | --- | --- |

b)

artikli 2 punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

loob kontaktid ja teeb koostööd piirkonnas tegutsevate organisatsioonide ja üksustega ning samuti seal tegutsevate riikidega, eelkõige operatsiooni „Kestev vabadus” raames mereväega „Combined Task Force 150”, et võidelda Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste vastu;

| g) | pärast seda, kui maismaal on saavutatud piisavat edu merendusalaste võimete arendamise valdkonnas, sealhulgas teabevahetuse turvameetmete alal, abistab Somaalia ametivõime, tehes kättesaadavaks operatsiooni käigus kogutud püügitegevusega seotud andmed.”; |
| --- | --- |

g)

pärast seda, kui maismaal on saavutatud piisavat edu merendusalaste võimete arendamise valdkonnas, sealhulgas teabevahetuse turvameetmete alal, abistab Somaalia ametivõime, tehes kättesaadavaks operatsiooni käigus kogutud püügitegevusega seotud andmed.”;

| c) | artikli 16 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   ELi sõjaline operatsioon lõpeb 12. detsembril 2010. aastal.”. |
| --- | --- |

c)

artikli 16 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   ELi sõjaline operatsioon lõpeb 12. detsembril 2010. aastal.”.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BILDT

---

(1)  ELT L 301, 12.11.2008, lk 33.

1

---

ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE EI OLE KOHUSTUSLIK

| 9.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/28 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/28

---

NÕUKOGU OTSUS,

1. detsember 2009,

millega kehtestatakse rakendusmeetmed Euroopa Ülemkogu otsusele nõukogu eesistumise teostamise kohta

(2009/908/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 16 lõiget 9,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 236 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 1. detsembri 2009. aasta otsust nõukogu eesistumise teostamise kohta (1), eriti selle artikli 2 kolmandat lõiku ja artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tuleks kehtestada nõukogu eesistumise teostamist käsitleva Euroopa Ülemkogu otsuse (edaspidi „Euroopa Ülemkogu otsus”) rakendusmeetmed. |
| --- | --- |

(1)

Tuleks kehtestada nõukogu eesistumise teostamist käsitleva Euroopa Ülemkogu otsuse (edaspidi „Euroopa Ülemkogu otsus”) rakendusmeetmed.

| (2) | Need rakendusmeetmed hõlmavad korda, mille kohaselt kolmest liikmesriigist eelnevalt määratud rühmad peavad järjestikuste 18-kuuliste ajavahemike jooksul kordamööda teostama eesistumist, arvestades asjaolu, et vastavalt nõukogu kodukorrale on alates 1. jaanuarist 2007 olemas süsteem nõukogu 18-kuuliste programmide kokkuleppimiseks kolme eesistujariigi vahel, kes asjaomasel ajavahemikul täidavad eesistujakohustusi. |
| --- | --- |

(2)

Need rakendusmeetmed hõlmavad korda, mille kohaselt kolmest liikmesriigist eelnevalt määratud rühmad peavad järjestikuste 18-kuuliste ajavahemike jooksul kordamööda teostama eesistumist, arvestades asjaolu, et vastavalt nõukogu kodukorrale on alates 1. jaanuarist 2007 olemas süsteem nõukogu 18-kuuliste programmide kokkuleppimiseks kolme eesistujariigi vahel, kes asjaomasel ajavahemikul täidavad eesistujakohustusi.

| (3) | Vastavalt Euroopa Ülemkogu otsuse artiklile 1 tuleb rühmade moodustamisel arvestada liikmesriikide mitmekesisust ja liidu geograafilist tasakaalu. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Euroopa Ülemkogu otsuse artiklile 1 tuleb rühmade moodustamisel arvestada liikmesriikide mitmekesisust ja liidu geograafilist tasakaalu.

| (4) | Rühmasisene vastutuse jaotus liikmesriikide vahel on kindlaks määratud Euroopa Ülemkogu otsuse artikli 1 lõikega 2. Kummaski käesoleva otsuse artikli 2 lõikes 1 ette nähtud võimalikus olukorras määravad ühte rühma kuuluvad liikmesriigid oma koostöö praktilise korra kindlaks omavahelise kokkuleppega. |
| --- | --- |

(4)

Rühmasisene vastutuse jaotus liikmesriikide vahel on kindlaks määratud Euroopa Ülemkogu otsuse artikli 1 lõikega 2. Kummaski käesoleva otsuse artikli 2 lõikes 1 ette nähtud võimalikus olukorras määravad ühte rühma kuuluvad liikmesriigid oma koostöö praktilise korra kindlaks omavahelise kokkuleppega.

| (5) | Lisaks peaksid kõnealused rakendusmeetmed sisaldama Euroopa Ülemkogu otsuse artikli 2 kolmanda lõigu kohaseid erieeskirju välisasjade nõukogu ettevalmistavate organite eesistumise kohta. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks peaksid kõnealused rakendusmeetmed sisaldama Euroopa Ülemkogu otsuse artikli 2 kolmanda lõigu kohaseid erieeskirju välisasjade nõukogu ettevalmistavate organite eesistumise kohta.

| (6) | Enamiku nimetatud ettevalmistavate organite eesistujaks peaks olema liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) esindaja ja ülejäänud kõnealuste organite eesistujaks peaks ka edaspidi olema kuus kuud tegutsev eesistujariik. Kui kõnealuste organite eesistujaks on kõrge esindaja, võidaks kohaldada üleminekuperioodi. |
| --- | --- |

(6)

Enamiku nimetatud ettevalmistavate organite eesistujaks peaks olema liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) esindaja ja ülejäänud kõnealuste organite eesistujaks peaks ka edaspidi olema kuus kuud tegutsev eesistujariik. Kui kõnealuste organite eesistujaks on kõrge esindaja, võidaks kohaldada üleminekuperioodi.

| (7) | Vastavalt Euroopa Ülemkogu otsuse artikli 2 kolmandale lõigule tuleks käesolevas otsuses ühtlasi loetleda need ettevalmistavad organid, mille eesistumine on reguleeritud mingi muu süsteemi järgi kui kuus kuud kestvad eesistumisperioodid. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt Euroopa Ülemkogu otsuse artikli 2 kolmandale lõigule tuleks käesolevas otsuses ühtlasi loetleda need ettevalmistavad organid, mille eesistumine on reguleeritud mingi muu süsteemi järgi kui kuus kuud kestvad eesistumisperioodid.

| (8) | Käesolevas otsuses loetlemata ettevalmistavate organite eesistumist teostatakse kooskõlas Euroopa Ülemkogu otsuse artikliga 2, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas otsuses loetlemata ettevalmistavate organite eesistumist teostatakse kooskõlas Euroopa Ülemkogu otsuse artikliga 2,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Järjekord, milles liikmesriigid teostavad nõukogu eesistumist alates 1. jaanuarist 2007, on sätestatud nõukogu 1. jaanuari 2007. aasta otsuses, millega määratakse kindlaks nõukogu eesistuja ametikoha täitmise järjekord (2).

Selle eesistumisjärjekorra jaotus kolmest liikmesriigist koosnevateks rühmadeks vastavalt Euroopa Ülemkogu otsuse artikli 1 lõikele1 on sätestatud käesoleva otsuse I lisas.

Artikkel 2

1.   Artikli 1 teises lõigus osutatud rühmade liikmed on kordamööda kuus kuud kõigi nõukogu koosseisude (välja arvatud välisasjade nõukogu) eesistujaks. Teised rühma liikmed abistavad eesistujat ühise 18-kuulise programmi alusel kõigis tema kohustustes.

2.   Artiklis 1 osutatud rühma liikmed võivad omavahel otsustada kohaldada teistsugust korda.

3.   Kummaski lõigetes 1 ja 2 ette nähtud olukorras määravad ühte rühma kuuluvad liikmesriigid oma koostöö praktilise korra kindlaks omavahelise kokkuleppega.

Artikkel 3

Nõukogu võtab enne 1. juulit 2017 vastu otsuse korra kohta, mille alusel liikmesriigid teostavad eesistumist alates 1. juulist 2020.

Artikkel 4

Välisasjade nõukogu ettevalmistavate organite eesistumist teostatakse vastavalt II lisas sätestatud eeskirjadele.

Artikkel 5

III lisas loetletud nõukogu ettevalmistavatel organitel on kindlaksmääratud eesistujad, kes on sätestatud samas lisas.

Artikkel 6

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 1. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

B. ASK

---

(1)  ELT L 315, 2.12.2009, lk 50.

1

(2)  ELT L 1, 4.1.2007, lk 11.

2

---

I LISA

| Saksamaa | jaanuar–juuni | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Portugal | juuli–detsember | 2007 |
| Sloveenia | jaanuar–juuni | 2008 |
| Prantsusmaa | juuli–detsember | 2008 |
| Tšehhi Vabariik | jaanuar–juuni | 2009 |
| Rootsi | juuli–detsember | 2009 |
| Hispaania | jaanuar–juuni | 2010 |
| Belgia | juuli–detsember | 2010 |
| Ungari | jaanuar–juuni | 2011 |
| Poola | juuli–detsember | 2011 |
| Taani | jaanuar–juuni | 2012 |
| Küpros | juuli–detsember | 2012 |
| Iirimaa | jaanuar–juuni | 2013 |
| Leedu | juuli–detsember | 2013 |
| Kreeka | jaanuar–juuni | 2014 |
| Itaalia | juuli–detsember | 2014 |
| Läti | jaanuar–juuni | 2015 |
| Luksemburg | juuli–detsember | 2015 |
| Madalmaad | jaanuar–juuni | 2016 |
| Slovakkia | juuli–detsember | 2016 |
| Malta | jaanuar–juuni | 2017 |
| Ühendkuningriik | juuli–detsember | 2017 |
| Eesti | jaanuar–juuni | 2018 |
| Bulgaaria | juuli–detsember | 2018 |
| Austria | jaanuar–juuni | 2019 |
| Rumeenia | juuli–detsember | 2019 |
| Soome | jaanuar–juuni | 2020 |

Saksamaa

jaanuar–juuni

2007

Portugal

juuli–detsember

2007

Sloveenia

jaanuar–juuni

2008

Prantsusmaa

juuli–detsember

2008

Tšehhi Vabariik

jaanuar–juuni

2009

Rootsi

juuli–detsember

2009

Hispaania

jaanuar–juuni

2010

Belgia

juuli–detsember

2010

Ungari

jaanuar–juuni

2011

Poola

juuli–detsember

2011

Taani

jaanuar–juuni

2012

Küpros

juuli–detsember

2012

Iirimaa

jaanuar–juuni

2013

Leedu

juuli–detsember

2013

Kreeka

jaanuar–juuni

2014

Itaalia

juuli–detsember

2014

Läti

jaanuar–juuni

2015

Luksemburg

juuli–detsember

2015

Madalmaad

jaanuar–juuni

2016

Slovakkia

juuli–detsember

2016

Malta

jaanuar–juuni

2017

Ühendkuningriik

juuli–detsember

2017

Eesti

jaanuar–juuni

2018

Bulgaaria

juuli–detsember

2018

Austria

jaanuar–juuni

2019

Rumeenia

juuli–detsember

2019

Soome

jaanuar–juuni

2020

---

II LISA

VÄLISASJADE NÕUKOGU ETTEVALMISTAVATE ORGANITE EESISTUMINE (1)

Tabeli kategooriates 1–4 osutatud välisasjade nõukogu ettevalmistavate organite eesistumine korraldatakse järgmiselt.

| 1) | Kategooria 1: kaubandus- ja arenguvaldkonna ettevalmistavad organid
  Ettevalmistava organi eesistuja on kuuekuulise ajavahemiku jooksul tegutsev eesistujariik. |
| --- | --- |

1)

Kategooria 1: kaubandus- ja arenguvaldkonna ettevalmistavad organid

Ettevalmistava organi eesistuja on kuuekuulise ajavahemiku jooksul tegutsev eesistujariik.

| 2) | Kategooria 2: geograafiliselt määratletud ettevalmistavad organid
  Ettevalmistava organi eesistujaks on kõrge esindaja esindaja. |
| --- | --- |

2)

Kategooria 2: geograafiliselt määratletud ettevalmistavad organid

Ettevalmistava organi eesistujaks on kõrge esindaja esindaja.

| 3) | Kategooria 3: horisontaalsed ettevalmistavad organid (enamasti ÜVJP)
  Ettevalmistava organi eesistujaks on kõrge esindaja esindaja, välja arvatud järgmiste ettevalmistavate organite puhul, mille eesistujaks on kuuekuulise ajavahemiku jooksul tegutsev eesistujariik:






  — | välissuhete nõunike töörühm (RELEX); |
| --- | --- | --- |

3)

Kategooria 3: horisontaalsed ettevalmistavad organid (enamasti ÜVJP)

Ettevalmistava organi eesistujaks on kõrge esindaja esindaja, välja arvatud järgmiste ettevalmistavate organite puhul, mille eesistujaks on kuuekuulise ajavahemiku jooksul tegutsev eesistujariik:

—

välissuhete nõunike töörühm (RELEX);

| — | terrorismi töörühm (rahvusvahelised aspektid) (COTER); |
| --- | --- |

—

terrorismi töörühm (rahvusvahelised aspektid) (COTER);

| — | terrorismivastaste erimeetmete rakendamise töörühm (COCOP); |
| --- | --- |

—

terrorismivastaste erimeetmete rakendamise töörühm (COCOP);

| — | konsulaarasjade töörühm (COCON); |
| --- | --- |

—

konsulaarasjade töörühm (COCON);

| — | rahvusvahelise avaliku õiguse töörühm (COJUR) ning |
| --- | --- |

—

rahvusvahelise avaliku õiguse töörühm (COJUR) ning

| — | mereõiguse töörühm (COMAR). |
| --- | --- |

—

mereõiguse töörühm (COMAR).

| 4) | Kategooria 4: EJKPga seotud ettevalmistavad organid
  EJKPga seotud ettevalmistavate organite eesistujaks on kõrge esindaja esindaja (2). |
| --- | --- |

4)

Kategooria 4: EJKPga seotud ettevalmistavad organid

EJKPga seotud ettevalmistavate organite eesistujaks on kõrge esindaja esindaja (2).

Kõrge esindaja ja kuuekuulise ajavahemiku jooksul tegutsev eesistujariik teevad tihedat koostööd, et tagada sidusus välisasjade nõukogu ettevalmistavate organite tegevuse vahel.

Kategooriatesse 3 ja 4 kuuluvate ettevalmistavate organite eesistuja on üleminekuperioodil (mis kestab kuni kuus kuud pärast Euroopa välisteenistuse korraldust ja toimimist käsitleva nõukogu otsuse vastuvõtmist) kuuekuulise ajavahemiku jooksul tegutsev eesistujariik, nagu varemgi. 2. kategooria puhul kestab see üleminekuperiood 12 kuud.

Eesistujate ametisse nimetamise võimalused

Kui Euroopa Ülemkogu otsuses või käesolevas otsuses on sätestatud, et ettevalmistava organi (poliitika- ja julgeolekukomitee ja asjaomased töörühmad) eesistujaks on kõrge esindaja esindaja, vastutab eesistuja ametisse nimetamise eest kõrge esindaja. Nende ametissenimetamiste puhul lähtutakse pädevusest, tagades samas küllaldase geograafilise tasakaalu ja läbipaistvuse. Kõrge esindaja tagab, et liikmesriigid usaldavad isikut, kelle ta kavatseb eesistujana ametisse nimetada. Kui see isik ei ole veel Euroopa välisteenistuse töötaja, siis ta saab selle töötajaks vastavalt Euroopa välisteenistuse töölevõtmismenetlustele hiljemalt ametisse nimetamise ajaks. Selle korra toimimist hinnatakse Euroopa välisteenistuse olukorda käsitlevas aruandes, mis on ette nähtud 2012. aastaks.

| 1. | Kaubandus- ja arenguvaldkonna ettevalmistavad organid |
| --- | --- |

1.

Kaubandus- ja arenguvaldkonna ettevalmistavad organid

Artikli 207 komitee

AKV töörühm

Arengukoostöö töörühm (DEVGEN)

EFTA töörühm

Kahesuguse kasutusega kaupade töörühm

Kaubandusküsimuste töörühm

Põhitarbeainete töörühm

Üldise soodustuste süsteemi töörühm

Rahvusvaheliste arengukonverentside ettevalmistamise töörühm / UNCCD / kõrbestumine / UNCTAD

Humanitaar- ja toiduabi töörühm

Ekspordikrediidi töörühm

| 2. | Geograafiliselt määratletud ettevalmistavad organid |
| --- | --- |

2.

Geograafiliselt määratletud ettevalmistavad organid

Mašriki ja Magribi töörühm (COMAG/MaMa)

Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia töörühm (COEST)

Lääne-Balkani piirkonna töörühm (COWEB)

Lähis-Ida ja Pärsia lahe töörühm (COMEG/MOG)

Aasia ja Okeaania töörühm (COASI)

Ladina-Ameerika töörühm (COLAT)

Transatlantiliste suhete töörühm (COTRA)

Aafrika töörühm (COAFR)

| 3. | Horisontaalsed ettevalmistavad organid (enamasti ÜVJP) |
| --- | --- |

3.

Horisontaalsed ettevalmistavad organid (enamasti ÜVJP)

Välissuhete nõunike töörühm (RELEX)

Nicolaidise rühm

Ülemaailmse desarmeerimise ja relvastuskontrolli töörühm (CODUN)

Massihävitusrelvade leviku tõkestamise töörühm (CONOP)

Tavarelvastuse ekspordi töörühm (COARM)

Inimõiguste töörühm (COHOM)

Terrorismi töörühm (rahvusvahelised aspektid) (COTER) (3)

Terrorismivastaste erimeetmete rakendamise töörühm (COCOP) (3)

OSCE ja Euroopa Nõukogu töörühm (COSCE)

ÜRO töörühm (CONUN)

Ajutine Lähis-Ida rahuprotsessi töörühm (COMEP)

Rahvusvahelise avaliku õiguse töörühm (COJUR, COJUR-ICC)

Mereõiguse töörühm (COMAR)

Konsulaarasjade töörühm (COCON)

ÜVJP haldusasjade ja protokolli töörühm (COADM)

| 4. | EJKPga seotud ettevalmistavad organid |
| --- | --- |

4.

EJKPga seotud ettevalmistavad organid

Sõjaline komitee (EUMC)

Sõjalise komitee töörühm (EUMCWG)

Poliitilis-sõjaline töörühm (PMG)

Kriisiohje tsiviilaspektide komitee (CIVCOM)

Euroopa relvastuspoliitika töörühm

---

(1)  Välisasjade valdkonna tööstruktuuride vastutusala ja korralduse läbivaatamine tuleks läbi viia kiiresti pärast 1. detsembrit 2009, seda eelkõige arenguvaldkonna osas. Töörühmade läbivaadatud eesistumiskorda tuleks vajaduse korral kohandada vastavalt käesolevas lisas sätestatud üldistele põhimõtetele.

(2)  Sõjaline komitee (EUMC) ja sõjalise komitee töörühma (EUMCWG) eesistujaks on ka edaspidi valitud esimees, nagu on näidatud III lisas, nagu enne käesoleva otsuse jõustumist.

(3)  Terrorismi töörühma (rahvusvahelised aspektid) (COTER) ning terrorismivastaste erimeetmete rakendamise töörühma (COCOP) küsimust käsitletakse samuti JSK tööstruktuuride üle toimuvate arutelude raames.

---

III LISA

KINDLAKSMÄÄRATUD EESISTUJAGA ETTEVALMISTAVATE ORGANITE EESISTUJAD

Valitud esimehed

| | Majandus- ja rahanduskomitee |
| --- | --- |

Majandus- ja rahanduskomitee

| | Tööhõivekomitee |
| --- | --- |

Tööhõivekomitee

| | Sotsiaalkaitsekomitee |
| --- | --- |

Sotsiaalkaitsekomitee

| | Sõjaline komitee (1) |
| --- | --- |

Sõjaline komitee (1)

| | Majanduspoliitika komitee |
| --- | --- |

Majanduspoliitika komitee

| | Finantsteenuste komitee |
| --- | --- |

Finantsteenuste komitee

| | Euroopa Liidu sõjalise komitee töörühm (1) |
| --- | --- |

Euroopa Liidu sõjalise komitee töörühm (1)

| | Käitumisjuhendi töörühm (äriühingute maksustamine) |
| --- | --- |

Käitumisjuhendi töörühm (äriühingute maksustamine)

Eesistuja ülesandeid täidab nõukogu peasekretariaat

| | Julgeolekukomitee |
| --- | --- |

Julgeolekukomitee

| | Informatsiooni töörühm |
| --- | --- |

Informatsiooni töörühm

| | Juriidiliste andmete töötlemise töörühm |
| --- | --- |

Juriidiliste andmete töötlemise töörühm

| | Elektroonilise kommunikatsiooni töörühm |
| --- | --- |

Elektroonilise kommunikatsiooni töörühm

| | Õigusaktide kodifitseerimise töörühm |
| --- | --- |

Õigusaktide kodifitseerimise töörühm

| | Õiguskeele ekspertide töörühm |
| --- | --- |

Õiguskeele ekspertide töörühm

| | Uute ehitiste töörühm |
| --- | --- |

Uute ehitiste töörühm

---

(1)  Vaata ka II lisa.

---

| 9.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/35

---

NÕUKOGU OTSUS,

1. detsember 2009,

millega sätestatakse Euroopa Ülemkogu eesistuja teenistustingimused

(2009/909/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 243,

võttes arvesse nõukogu 25. juuli 1967. aasta määrust nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Ühenduste Kohtu presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, esimese astme kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu esimehe, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lissaboni lepinguga muudetakse Euroopa Ülemkogu Euroopa Liidu institutsiooniks ja luuakse Euroopa Ülemkogu eesistuja ametikoht ametiajaga kaks ja pool aastat, mida saab üks kord pikendada. |
| --- | --- |

(1)

Lissaboni lepinguga muudetakse Euroopa Ülemkogu Euroopa Liidu institutsiooniks ja luuakse Euroopa Ülemkogu eesistuja ametikoht ametiajaga kaks ja pool aastat, mida saab üks kord pikendada.

| (2) | Tuleks sätestada Euroopa Ülemkogu eesistuja teenistustingimused, |
| --- | --- |

(2)

Tuleks sätestada Euroopa Ülemkogu eesistuja teenistustingimused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Nõukogu 25. juuli 1967. aasta määruse nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom sätteid, mida kohaldatakse komisjoni presidendi suhtes, kohaldatakse analoogia alusel Euroopa Ülemkogu eesistuja suhtes.

2.   Euroopa Ülemkogu eesistuja igakuine põhipalk on võrdne summaga, mis saadakse 138 % kohaldamisel Euroopa Liidu ametniku 16. astme kolmanda järgu igakuise põhipalga suhtes.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja teeb käesoleva otsuse teatavaks Euroopa Ülemkogu eesistujale.

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 1. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

B. ASK

---

(1)  EÜT L 187, 8.8.1967, lk 1.

1

---

| 9.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/36

---

NÕUKOGU OTSUS,

1. detsember 2009,

millega sätestatakse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja teenistustingimused

(2009/910/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 243,

võttes arvesse nõukogu 25 juuli 1967. aasta määrust nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Ühenduste Kohtu presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, esimese astme kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu esimehe, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lissaboni lepinguga luuakse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametikoht, kes vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 18 suunab liidu ühist välis- ja julgeolekupoliitikat, teostab välisasjade nõukogu eesistumist ja on üks komisjoni asepresidentidest. |
| --- | --- |

(1)

Lissaboni lepinguga luuakse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametikoht, kes vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 18 suunab liidu ühist välis- ja julgeolekupoliitikat, teostab välisasjade nõukogu eesistumist ja on üks komisjoni asepresidentidest.

| (2) | Tuleks sätestada liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja teenistustingimused, |
| --- | --- |

(2)

Tuleks sätestada liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja teenistustingimused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Nõukogu 25. juuli 1967. aasta määruse nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom sätteid, mida kohaldatakse komisjoni liikmete suhtes, sealhulgas komisjoni asepresidentide suhtes kohaldatavaid sätteid, kohaldatakse analoogia alusel liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja suhtes.

2.   Erandina nõukogu 25. juuli 1967. aasta määruse nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom artikli 2 lõikest 1 on liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja põhikuupalk võrdne summaga, mis saadakse Euroopa Liidu ametniku 16. palgaastme kolmanda järgu palga korrutamisel koefitsiendiga 130 %ga.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja teeb käesoleva otsuse teatavaks liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale.

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 1. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

B. ASK

---

(1)  EÜT L 187, 8.8.1967, lk 1.

1

---

| 9.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/37 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/37

---

NÕUKOGU OTSUS,

1. detsember 2009,

millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär

(2009/911/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 240 lõike 2 esimest lõiku,

ning arvestades, et ametisse tuleks nimetada nõukogu peasekretär,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Pierre de BOISSIEU nimetatakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäriks ajavahemikuks 1. detsembrist 2009 kuni päevani, mis järgneb 2011. aasta juunis toimuvale Euroopa Ülemkogu kohtumisele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja teeb käesoleva otsuse teatavaks Pierre de BOISSIEU’le.

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 1. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

B. ASK

---

| 9.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/38 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/38

---

NÕUKOGU OTSUS,

1. detsember 2009,

millega sätestatakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri teenistustingimused

(2009/912/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 243,

ning arvestades, et tuleks sätestada Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri teenistustingimused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär saab põhipalka, mis on võrdne Euroopa Liidu ametniku 16. palgaastme kolmanda järgu palgaga, mida on korrutatud 100 %ga. Ta saab peretoetusi ja muid Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades ette nähtud toetusi (1).

Tal on õigus kuluhüvitistele ja sotsiaalkindlustusele, mis määratakse analoogselt personalieeskirjade sätetele, ning analoogia lausel kohaldatakse tema suhtes personalieeskirjade VII lisa artiklit 17.

Artikkel 2

Ametnike puhul, kes on tööle võetud Belgias, arvutatakse artikli 1 esimeses lõigus osutatud tasu paranduskoefitsiendiga, mille määrab kindlaks nõukogu vastavalt Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artiklitele 64 ja 65.

Artikkel 3

Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäril on õigus eluasemetoetusele, mis määratakse kindlaks vastavalt nõukogu 18. oktoobri 1977. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77 (kontrollikoja liikmete rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta) (2) artiklile 4, ning pensionikorraldusele ja teenistuse lõppemisel makstavale üleminekutoetusele, mis määratakse kindlaks analoogselt kõnealuses määruses sätestatuga.

Artikkel 4

Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri suhtes kohaldatakse nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrust (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (3).

Artikkel 5

Kui käesolevas otsuses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri suhtes Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikleid 11–14 ja artiklit 17 ning Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade asjaomaseid sätteid, välja arvatud selle artiklit 52.

Artikkel 6

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. detsembrist 2009.

Selle teeb Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile teatavaks nõukogu eesistuja.

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 1. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

B. ASK

---

(1)  Määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1).

1

(2)  EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1.

2

(3)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8.

3

---

| 9.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/39 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/39

---

LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJATE ÜHISEL KOKKULEPPEL TEHTUD OTSUS,

7. detsember 2009,

energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööameti asukoha kohta

(2009/913/EL)

LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 341

ning arvestades järgmist:

| (1) | Energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööameti asutamine otsustati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 713/2009, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet (1). |
| --- | --- |

(1)

Energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööameti asutamine otsustati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 713/2009, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet (1).

| (2) | Ameti asukoht tuleks kindlaks määrata, |
| --- | --- |

(2)

Ameti asukoht tuleks kindlaks määrata,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööameti asukoht on Ljubljanas.

Artikkel 2

Käesolev otsus, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, jõustub selle avaldamise päeval.

Brüssel, 7. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

M. OLOFSSON

---

(1)  ELT L 211, 14.8.2009, lk 1.

1

---

Parandused

| 9.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/40 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/40

---

Komisjoni 5. juuni 2009. aasta otsuse 2009/442/EÜ (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses järelevalve ja aruannete esitamisega) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 148, 11. juuni 2009
  )

Komisjoni otsuse 2009/442/EÜ pealkirjast esikaane siseküljel jäetakse välja joonealuse märkuse viide.

Leheküljel 18 jäetakse välja alapealkiri „(EMPs kohaldatav tekst)”.

---

| 9.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/40 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/40

---

Komisjoni 24. septembri 2009. aasta otsuse 2009/721/EÜ (mille kohaselt ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 257, 30. september 2009
  )

Otsuse pealkiri asendatakse järgmisega:

Leheküljel 36 lisa tabelis eelarvepunkti 6701 all rea „PL” veerus „Meede”

asendatakse

„EAGGF maaelu arengu 2. telg (2000–2006, pindalapõhised”

järgmisega:

„EAGGF maaelu arengu 2. telg (2000–2006, pindalapõhised meetmed)”.

Leheküljel 37 lisa tabelis eelarvepunkti 6711 all veerus „Meede”

asendatakse

„EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007, DE06RPO 020)”

järgmisega:

„EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007, DE06RPO 019)”.

---