# Eiropas Savienības L 278/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.278.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 278 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 23. oktobris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.278.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 278

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 23. oktobris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 989/2009 (2009. gada 19. oktobris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 661/2008, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 990/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 991/2009 (2009. gada 22. oktobris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Schwäbische Maultaschen jeb Schwäbische Suppenmaultaschen (AĢIN)) | 5 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 992/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar kuru groza IV pielikumu Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem | 7 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 993/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas liellopu gaļas nozarē | 9 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 994/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas cūkgaļas nozarē | 13 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 995/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas olu nozarē | 15 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 996/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas mājputnu gaļas nozarē | 17 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 997/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas piena un piena produktu nozarē | 19 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 998/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar ko nosaka nepiešķirt eksporta kompensācijas par sviestu saistībā ar pastāvīgo konkursu, kurš paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008 | 23 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 999/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar ko nosaka nepiešķirt eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008 | 24 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1000/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95 | 25 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1001/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas olām un olu dzeltenumiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 27 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1002/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas pienam un piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 29 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 989/2009 (2009. gada 19. oktobris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 661/2008, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 990/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 991/2009 (2009. gada 22. oktobris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Schwäbische Maultaschen jeb Schwäbische Suppenmaultaschen (AĢIN))

Schwäbische Maultaschen

Schwäbische Suppenmaultaschen

5

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 992/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar kuru groza IV pielikumu Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem

7

Komisijas Regula (EK) Nr. 993/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas liellopu gaļas nozarē

9

Komisijas Regula (EK) Nr. 994/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas cūkgaļas nozarē

13

Komisijas Regula (EK) Nr. 995/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas olu nozarē

15

Komisijas Regula (EK) Nr. 996/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas mājputnu gaļas nozarē

17

Komisijas Regula (EK) Nr. 997/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas piena un piena produktu nozarē

19

Komisijas Regula (EK) Nr. 998/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar ko nosaka nepiešķirt eksporta kompensācijas par sviestu saistībā ar pastāvīgo konkursu, kurš paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008

23

Komisijas Regula (EK) Nr. 999/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar ko nosaka nepiešķirt eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008

24

Komisijas Regula (EK) Nr. 1000/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95

25

Komisijas Regula (EK) Nr. 1001/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas olām un olu dzeltenumiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

27

Komisijas Regula (EK) Nr. 1002/2009 (2009. gada 22. oktobris), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas pienam un piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

29

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2009/775/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 21. oktobris) par valsts atbalstu C 10/08 (ex NN 7/08), ko Vācija sniegusi IKB Deutsche Industriebank AG pārstrukturēšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 6022)

   (
  1
  ) | 32 |
| | | 2009/776/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 16. oktobris) par atkāpi no Padomes Lēmuma 2001/822/EK attiecībā uz sagatavotu un konservētu Grenlandes garneļu un ziemeļgarneļu izcelsmes noteikumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7813) | 51 |
| | | 2009/777/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 21. oktobris) par aļģu eļļas, kas iegūta no mikroaļģēm Ulkenia sp., izmantošanas paplašināšanu, lai to izmantotu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7932) | 54 |
| | | 2009/778/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 22. oktobris) par aļģu eļļas, kas iegūta no mikroaļģēm Schizochytrium sp., izmantošanas paplašināšanu, lai to izmantotu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7933) | 56 |
| | | 2009/779/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 22. oktobris), ar ko groza Lēmuma 2004/233/EK I pielikumu attiecībā uz Dānijas ierakstu to laboratoriju sarakstā, kurās atļauts pārbaudīt efektivitāti dažu gaļēdāju mājdzīvnieku vakcinācijai pret trakumsērgu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7951)

   (
  1
  ) | 58 |
| | | 2009/780/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 22. oktobris), ar ko nosaka brīvprātīgās modulācijas piemērošanas rezultātā iegūtās neto summas Portugālē 2010., 2011. un 2012. kalendārajam gadam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8031) | 59 |
| | | 2009/781/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 22. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2009/379/EK, ar ko nosaka summas, kuras saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/2003, (EK) Nr. 378/2007, (EK) Nr. 479/2008 un (EK) Nr. 73/2009 piešķir ELFLA, un summas ELGF izmaksu finansēšanai | 60 |
| | | 2009/782/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 22. oktobris), ar kuru groza Lēmumu 2006/636/EK, ar ko nosaka Kopienas atbalsta lauku attīstībai apjoma sadalījumu dalībvalstīm pa gadiem laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8033) | 62 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2009/775/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 21. oktobris) par valsts atbalstu C 10/08 (ex NN 7/08), ko Vācija sniegusi IKB Deutsche Industriebank AG pārstrukturēšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 6022)

   (
  1
  )

IKB Deutsche Industriebank AG

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 6022)

1

32

2009/776/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 16. oktobris) par atkāpi no Padomes Lēmuma 2001/822/EK attiecībā uz sagatavotu un konservētu Grenlandes garneļu un ziemeļgarneļu izcelsmes noteikumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7813)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7813)

51

2009/777/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 21. oktobris) par aļģu eļļas, kas iegūta no mikroaļģēm Ulkenia sp., izmantošanas paplašināšanu, lai to izmantotu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7932)

Ulkenia

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7932)

54

2009/778/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 22. oktobris) par aļģu eļļas, kas iegūta no mikroaļģēm Schizochytrium sp., izmantošanas paplašināšanu, lai to izmantotu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7933)

Schizochytrium

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7933)

56

2009/779/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 22. oktobris), ar ko groza Lēmuma 2004/233/EK I pielikumu attiecībā uz Dānijas ierakstu to laboratoriju sarakstā, kurās atļauts pārbaudīt efektivitāti dažu gaļēdāju mājdzīvnieku vakcinācijai pret trakumsērgu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7951)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7951)

1

58

2009/780/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 22. oktobris), ar ko nosaka brīvprātīgās modulācijas piemērošanas rezultātā iegūtās neto summas Portugālē 2010., 2011. un 2012. kalendārajam gadam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8031)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8031)

59

2009/781/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 22. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2009/379/EK, ar ko nosaka summas, kuras saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/2003, (EK) Nr. 378/2007, (EK) Nr. 479/2008 un (EK) Nr. 73/2009 piešķir ELFLA, un summas ELGF izmaksu finansēšanai

60

2009/782/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 22. oktobris), ar kuru groza Lēmumu 2006/636/EK, ar ko nosaka Kopienas atbalsta lauku attīstībai apjoma sadalījumu dalībvalstīm pa gadiem laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8033)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8033)

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 23.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 278/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 278/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 989/2009

(2009. gada 19. oktobris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 661/2008, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 658/2002 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu tāda Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam, kas atbilst KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90. Pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares pieprasījumu, tika veikta starpposma pārskatīšana attiecībā uz šā ražojuma jomu, un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 945/2005 (3) tika piemēroti galīgie antidempinga maksājumi tādu Krievijas izcelsmes cieto mēslošanas līdzekļu importam, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara (“AN”) un kuri atbilst KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 658/2002 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu tāda Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam, kas atbilst KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90. Pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares pieprasījumu, tika veikta starpposma pārskatīšana attiecībā uz šā ražojuma jomu, un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 945/2005 (3) tika piemēroti galīgie antidempinga maksājumi tādu Krievijas izcelsmes cieto mēslošanas līdzekļu importam, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara (“AN”) un kuri atbilst KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91.

| (2) | Pēc tam, kad bija saņemts pieprasījums par pārskatīšanu saistībā ar termiņa beigām atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam, Padome ar Regulu (EK) Nr. 661/2008 (4) apstiprināja antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam. |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad bija saņemts pieprasījums par pārskatīšanu saistībā ar termiņa beigām atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam, Padome ar Regulu (EK) Nr. 661/2008 (4) apstiprināja antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam.

B.   PROCEDŪRA PIRMĀS INSTANCES TIESĀ

| (3) | Saskaņā ar Krievijas tiesību aktiem dibinātais uzņēmums JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat2005. gada 14. septembrī Tiesas kancelejā iesniedza prasību atcelt Regulu (EK) Nr. 945/2005. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Krievijas tiesību aktiem dibinātais uzņēmums JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat2005. gada 14. septembrī Tiesas kancelejā iesniedza prasību atcelt Regulu (EK) Nr. 945/2005.

| (4) | Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesa ar 2008. gada 10. septembra spriedumu lietā T-348/05, kā tas interpretēts ar 2009. gada 9. jūlija spriedumu lietā T- 348/05, atcēla Regulu (EK) Nr. 945/2005, ciktāl tas attiecas uz JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesa ar 2008. gada 10. septembra spriedumu lietā T-348/05, kā tas interpretēts ar 2009. gada 9. jūlija spriedumu lietā T- 348/05, atcēla Regulu (EK) Nr. 945/2005, ciktāl tas attiecas uz JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat.

C.   PASĀKUMU GROZĪŠANA

| (5) | Ņemot vērā iepriekšminētos konstatējumus, antidempinga pasākumi, kas jāpiemēro tāda Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam, kurš atbilst KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90 un ko ražo un eksportē JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat, būtu jāatceļ ar atpakaļejošu datumu no Regulas (EK) Nr. 661/2008 spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā iepriekšminētos konstatējumus, antidempinga pasākumi, kas jāpiemēro tāda Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam, kurš atbilst KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90 un ko ražo un eksportē JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat, būtu jāatceļ ar atpakaļejošu datumu no Regulas (EK) Nr. 661/2008 spēkā stāšanās dienas.

| (6) | Maksājuma atmaksāšana vai atbrīvošana no tā būtu jāpieprasa no valsts muitas iestādēm saskaņā ar tiesību aktiem, kas piemērojami muitas jomā, |
| --- | --- |

(6)

Maksājuma atmaksāšana vai atbrīvošana no tā būtu jāpieprasa no valsts muitas iestādēm saskaņā ar tiesību aktiem, kas piemērojami muitas jomā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Regulas (EK) Nr. 661/2008 2. panta 2. punkta b) apakšpunkts kļūst par c) apakšpunktu.

2.   Regulas (EK) Nr. 661/2008 2. panta 2. punktā pēc a) apakšpunkta iekļauj šādu apakšpunktu:

| “b) | precēm, ko ražo JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Taric papildkods A959):








  Ražojuma apraksts | KN kods | Taric kods | Fiksēta maksājuma summa (EUR par tonnu) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos |

“b)

precēm, ko ražo JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Taric papildkods A959):

Ražojuma apraksts

KN kods

Taric kods

Fiksēta maksājuma summa (EUR par tonnu)

—

Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos

3102 30 90

—

47,07

| — | Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no svara |
| --- | --- |

—

Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no svara

3102 40 90

—

47,07

Antidempinga maksājumu nepiemēro 2. panta 1. punktā minētajām precēm, kuras ražo JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat un kuras nav minētas tabulā iepriekš.”

2. pants

Galīgos antidempinga maksājumus, kas samaksāti par attiecīgā ražojuma importu no JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat uz Eiropas Kopienu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 661/2008, izņemot maksājumus, kas piemēroti tādu ražojumu importam, kuri atbilst KN kodam 3102 30 90 un 3102 40 90, atmaksā vai atbrīvo no tiem. Maksājuma atmaksāšanu vai atbrīvošanu no tā pieprasa valsts muitas iestādēm saskaņā ar tiesību aktiem, kas piemērojami muitas jomā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 1. pantu piemēro no 2008. gada 13. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2009. gada 19. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. ERLANDSSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV L 102, 18.4.2002., 1. lpp.

2

(3)  OV L 160, 23.6.2005., 1. lpp.

3

(4)  OV L 185, 12.7.2008., 1. lpp.

4

---

| 23.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 278/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 278/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 990/2009

(2009. gada 22. oktobris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 23. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 22. oktobrī

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 42,2 |
| MK | 21,6 |
| TR | 55,3 |
| ZZ | 39,7 |
| 0707 00 05 | MK | 31,4 |
| TR | 124,3 |
| ZZ | 77,9 |
| 0709 90 70 | MA | 66,0 |
| TR | 111,9 |
| ZZ | 89,0 |
| 0805 50 10 | AR | 43,3 |
| CL | 83,5 |
| TR | 71,9 |
| US | 56,3 |
| ZA | 83,5 |
| ZZ | 67,7 |
| 0806 10 10 | BR | 218,5 |
| EG | 80,3 |
| TR | 119,8 |
| US | 248,7 |
| ZZ | 166,8 |
| 0808 10 80 | CL | 114,8 |
| MK | 16,1 |
| NZ | 81,4 |
| US | 79,3 |
| ZA | 72,7 |
| ZZ | 72,9 |
| 0808 20 50 | CN | 54,9 |
| TR | 85,0 |
| ZA | 70,1 |
| ZZ | 70,0 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

42,2

MK

21,6

TR

55,3

ZZ

39,7

0707 00 05

MK

31,4

TR

124,3

ZZ

77,9

0709 90 70

MA

66,0

TR

111,9

ZZ

89,0

0805 50 10

AR

43,3

CL

83,5

TR

71,9

US

56,3

ZA

83,5

ZZ

67,7

0806 10 10

BR

218,5

EG

80,3

TR

119,8

US

248,7

ZZ

166,8

0808 10 80

CL

114,8

MK

16,1

NZ

81,4

US

79,3

ZA

72,7

ZZ

72,9

0808 20 50

CN

54,9

TR

85,0

ZA

70,1

ZZ

70,0

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 23.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 278/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 278/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 991/2009

(2009. gada 22. oktobris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Schwäbische Maultaschen jeb Schwäbische Suppenmaultaschen (AĢIN))

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu un piemērojot minētās regulas 17. panta 2. punktu, Vācijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Schwäbische Maultaschen jeb Schwäbische Suppenmaultaschen ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu un piemērojot minētās regulas 17. panta 2. punktu, Vācijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Schwäbische Maultaschen jeb Schwäbische Suppenmaultaschen ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 22. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 41, 19.2.2009., 35. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 510/2006 I pielikumā uzskaitītie pārtikas produkti

2.7. grupa.   Makaronu izstrādājumi

VĀCIJA

Schwäbische Maultaschen jeb Schwäbische Suppenmaultaschen (AĢIN)

---

| 23.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 278/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 278/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 992/2009

(2009. gada 22. oktobris),

ar kuru groza IV pielikumu Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulu (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (1), un jo īpaši tās 8. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 73/2009 IV pielikumā katrai dalībvalstij noteikti maksimālie apjomi, kurus nedrīkst pārsniegt ar to tiešo maksājumu kopējām summām, ņemot vērā modulāciju, kuri attiecīgā dalībvalstī var tikt piešķirti kalendārā gada laikā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 73/2009 IV pielikumā katrai dalībvalstij noteikti maksimālie apjomi, kurus nedrīkst pārsniegt ar to tiešo maksājumu kopējām summām, ņemot vērā modulāciju, kuri attiecīgā dalībvalstī var tikt piešķirti kalendārā gada laikā.

| (2) | Vācija un Zviedrija, ievērojot Regulas (EK) Nr. 73/2009 136. pantu, ir nolēmušas summu, kas aprēķināta saskaņā ar minētās regulas 69. panta 7. punktu, no 2011. finanšu gada nodot Kopienas atbalsta rīcībā saskaņā ar lauku attīstības programmām un finansējumu Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA). Līdz ar to atbilstoši minētās regulas 8. panta 2. punkta d) apakšpunktam no Vācijas un Zviedrijas valsts maksimālajiem apjomiem, kas noteikti regulas IV pielikumā, attiecībā uz 2010., 2011. un 2012. kalendāro gadu ir jāatņem lauku attīstībai piešķirtās summas. |
| --- | --- |

(2)

Vācija un Zviedrija, ievērojot Regulas (EK) Nr. 73/2009 136. pantu, ir nolēmušas summu, kas aprēķināta saskaņā ar minētās regulas 69. panta 7. punktu, no 2011. finanšu gada nodot Kopienas atbalsta rīcībā saskaņā ar lauku attīstības programmām un finansējumu Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA). Līdz ar to atbilstoši minētās regulas 8. panta 2. punkta d) apakšpunktam no Vācijas un Zviedrijas valsts maksimālajiem apjomiem, kas noteikti regulas IV pielikumā, attiecībā uz 2010., 2011. un 2012. kalendāro gadu ir jāatņem lauku attīstībai piešķirtās summas.

| (3) | Portugāle ir Komisijai paziņojusi, ka, ņemot vērā neparedzētās grūtības, ko lauksaimniecības nozare piedzīvo pašreizējās ekonomiskās krīzes dēļ, un ņemot vērā negatīvo ietekmi uz lauksaimnieku ekonomisko stāvokli, tā ir nolēmusi 2009. kalendārajā gadā nepiemērot brīvprātīgo modulāciju. Līdz ar to atbilstoši Regulas (EK) Nr. 73/2009 8. panta 2. punkta b) apakšpunktam Portugāles valsts maksimālajam apjomam, kas noteikts minētās regulas IV pielikumā, attiecībā uz 2009. gadu ir jāpieskaita Portugāles 2009. gada brīvprātīgās modulācijas piemērošanas rezultātā iegūtā neto summa, kura noteikta Komisijas Lēmumā 2008/788/EK (2), ņemot vērā grozījumus ar Lēmumu 2009/505/EK (3). |
| --- | --- |

(3)

Portugāle ir Komisijai paziņojusi, ka, ņemot vērā neparedzētās grūtības, ko lauksaimniecības nozare piedzīvo pašreizējās ekonomiskās krīzes dēļ, un ņemot vērā negatīvo ietekmi uz lauksaimnieku ekonomisko stāvokli, tā ir nolēmusi 2009. kalendārajā gadā nepiemērot brīvprātīgo modulāciju. Līdz ar to atbilstoši Regulas (EK) Nr. 73/2009 8. panta 2. punkta b) apakšpunktam Portugāles valsts maksimālajam apjomam, kas noteikts minētās regulas IV pielikumā, attiecībā uz 2009. gadu ir jāpieskaita Portugāles 2009. gada brīvprātīgās modulācijas piemērošanas rezultātā iegūtā neto summa, kura noteikta Komisijas Lēmumā 2008/788/EK (2), ņemot vērā grozījumus ar Lēmumu 2009/505/EK (3).

| (4) | Līdz ar to ir jāgroza Regulas (EK) Nr. 73/2009 IV pielikums. |
| --- | --- |

(4)

Līdz ar to ir jāgroza Regulas (EK) Nr. 73/2009 IV pielikums.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 73/2009 IV pielikuma tabulu groza šādi:

| 1) | rindu, kas attiecas uz Vāciju, aizstāj ar šādu rindu:









  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| Kalendārais gads | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| “Vācija | 5 524,8 | 5 402,6 | 5 357,1 | 5 329,6” |

1)

rindu, kas attiecas uz Vāciju, aizstāj ar šādu rindu:

(miljonos EUR)

Kalendārais gads

2009

2010

2011

2012

“Vācija

5 524,8

5 402,6

5 357,1

5 329,6”

| 2) | rindu, kas attiecas uz Zviedriju, aizstāj ar šādu rindu:









  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| Kalendārais gads | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| “Zviedrija | 733,1 | 717,5 | 712,1 | 708,5” |

2)

rindu, kas attiecas uz Zviedriju, aizstāj ar šādu rindu:

(miljonos EUR)

Kalendārais gads

2009

2010

2011

2012

“Zviedrija

733,1

717,5

712,1

708,5”

| 3) | rindu, kas attiecas uz Portugāli, aizstāj ar šādu rindu:









  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| Kalendārais gads | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| “Portugāle | 590,5 | 545,0 | 545,0 | 545,0” |

3)

rindu, kas attiecas uz Portugāli, aizstāj ar šādu rindu:

(miljonos EUR)

Kalendārais gads

2009

2010

2011

2012

“Portugāle

590,5

545,0

545,0

545,0”

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 22. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.

1

(2)  OV L 271, 11.10.2008., 44. lpp.

2

(3)  OV L 171, 1.7.2009., 46. lpp.

3

---

| 23.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 278/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 278/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 993/2009

(2009. gada 22. oktobris),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas liellopu gaļas nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 164. panta 2. punkta pēdējo daļu un 170. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktu starpību starp minētās regulas I pielikuma XV daļā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktu starpību starp minētās regulas I pielikuma XV daļā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli liellopu gaļas tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka saskaņā ar noteikumiem un konkrētiem kritērijiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. līdz 164. pantā un 167. līdz 170. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli liellopu gaļas tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka saskaņā ar noteikumiem un konkrētiem kritērijiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. līdz 164. pantā un 167. līdz 170. pantā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. panta 1. punktu eksporta kompensācijas var atšķirties atkarībā no galamērķa, jo īpaši ja to nosaka situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības, vai saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. panta 1. punktu eksporta kompensācijas var atšķirties atkarībā no galamērķa, jo īpaši ja to nosaka situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības, vai saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu.

| (4) | Kompensācijas var piešķirt tikai par produktiem, kurus ir atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienā un kuriem ir veselības marķējums, kas paredzēts 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2). Šiem produktiem ir jāatbilst arī prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (4). |
| --- | --- |

(4)

Kompensācijas var piešķirt tikai par produktiem, kurus ir atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienā un kuriem ir veselības marķējums, kas paredzēts 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2). Šiem produktiem ir jāatbilst arī prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (4).

| (5) | Nosacījumi 7. panta 2. punkta trešajā daļā Komisijas 2007. gada 21. novembra Regulā (EK) Nr. 1359/2007, ar ko paredz nosacījumus īpašu eksporta kompensāciju piešķiršanai noteiktiem atkaulotas liellopu gaļas izcirtņiem (5), paredz samazināt izmaksājamo īpašo kompensāciju, ja eksportējamais atkaulotās gaļas daudzums nepārsniedz 95 %, bet ir ne mazāks par 85 % no kopējā izcirtņu svara. |
| --- | --- |

(5)

Nosacījumi 7. panta 2. punkta trešajā daļā Komisijas 2007. gada 21. novembra Regulā (EK) Nr. 1359/2007, ar ko paredz nosacījumus īpašu eksporta kompensāciju piešķiršanai noteiktiem atkaulotas liellopu gaļas izcirtņiem (5), paredz samazināt izmaksājamo īpašo kompensāciju, ja eksportējamais atkaulotās gaļas daudzums nepārsniedz 95 %, bet ir ne mazāks par 85 % no kopējā izcirtņu svara.

| (6) | Tāpēc Komisijas Regula (EK) Nr. 654/2009 (6) ir jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Komisijas Regula (EK) Nr. 654/2009 (6) ir jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. pantā paredzētās eksporta kompensācijas piešķir par tiem produktiem un tādā apjomā, kā noteikts šīs regulas pielikumā, attiecinot uz tiem šā panta 2. punktā paredzēto nosacījumu.

2.   Produktiem, par kuriem atbilstīgi 1. punktam ir tiesības saņemt kompensāciju, ir jāatbilst attiecīgajām Regulas (EK) Nr. 852/2004 un Regulas (EK) Nr. 853/2004 prasībām, jo īpaši prasībām par sagatavošanu apstiprinātā uzņēmumā, un Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma I sadaļas III nodaļā noteiktajām prasībām par veselības marķējumu.

2. pants

Gadījumā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1359/2007 7. panta 2. punkta trešajā daļā, kompensāciju par produktiem ar kodu 0201 30 00 9100 samazina par EUR 7/100 kg.

3. pants

Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 654/2009.

4. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 23. oktobriā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 22. oktobriā

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

2

(3)  OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.

3

(4)  OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp.

4

(5)  OV L 304, 22.11.2007., 21. lpp.

5

(6)  OV L 192, 24.7.2009., 49. lpp.

6

---

PIELIKUMS

No 2009. gada 23. oktobria piemērotās eksporta kompensācijas liellopu gaļas nozarē

| Produktu kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg dzīvsvara | 25,9 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg dzīvsvara | 25,9 |
| 0201 10 00 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 36,6 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 21,5 |
| 0201 10 00 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 48,8 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 28,7 |
| 0201 20 20 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 48,8 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 28,7 |
| 0201 20 30 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 36,6 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 21,5 |
| 0201 20 50 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 61,0 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 35,9 |
| 0201 20 50 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 36,6 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 21,5 |
| 0201 30 00 9050 | US (4) | EUR/100 kg tīrā svara | 6,5 |
| CA (5) | EUR/100 kg tīrā svara | 6,5 |
| 0201 30 00 9060 (7) | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 22,6 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 7,5 |
| 0201 30 00 9100 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg tīrā svara | 84,7 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 49,8 |
| EG | EUR/100 kg tīrā svara | 103,4 |
| 0201 30 00 9120 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg tīrā svara | 50,8 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 29,9 |
| EG | EUR/100 kg tīrā svara | 62,0 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 5,4 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 5,4 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 5,4 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 5,4 |
| 0202 30 90 9100 | US (4) | EUR/100 kg tīrā svara | 6,5 |
| CA (5) | EUR/100 kg tīrā svara | 6,5 |
| 0202 30 90 9200 (7) | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 22,6 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 7,5 |
| 1602 50 31 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg tīrā svara | 23,3 |
| 1602 50 31 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg tīrā svara | 20,7 |
| 1602 50 95 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg tīrā svara | 23,3 |
| 1602 50 95 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg tīrā svara | 20,7 |
| NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķa kodi ir definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Galamērķa kodi ir definēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.).
  Pārējie galamērķi ir definēti šādi:







  B00 | : | jebkurš galamērķis (trešās valstis, citas teritorijas, pārtikas piegādes un galamērķi, kas pielīdzināmi eksportam no Kopienas). |
| B02 | : | B04 un EG galamērķi. |
| B03 | : | Albānija, Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, Kosova (), Melnkalne, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, piegādes un rezerves (Komisijas Regulas (EK) Nr. 612/2009 33. un 42. pantā un, attiecīgā gadījumā, 41. pantā paredzētie galamērķi (OV L 186, 17.7.2009., 1. lpp.)). |
| B04 | : | Turcija, Ukraina, Baltkrievija, Moldova, Krievija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Kazahstāna, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Tadžikistāna, Kirgizstāna, Maroka, Alžīrija, Tunisija, Lībija, Libāna, Sīrija, Irāka, Irāna, Izraēla, Jordānas Rietumkrasts/Gazas josla, Jordānija, Saūda Arābija, Kuveita, Bahreina, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Jemena, Pakistāna, Šrilanka, Mjanma (Birma), Taizeme, Vjetnama, Indonēzija, Filipīnas, Ķīna, Ziemeļkoreja, Honkonga, Sudāna, Mauritānija, Mali, Burkinafaso, Nigēra, Čada, Kaboverde, Senegāla, Gambija, Gvineja-Bisava, Gvineja, Sjerraleone, Libērija, Kotdivuāra, Gana, Togo, Benina, Nigērija, Kamerūna, Centrālāfrikas Republika, Ekvatoriālā Gvineja, Santome un Prinsipi, Gabona, Kongo, Kongo (Demokrātiskā Republika), Ruanda, Burundi, Svētās Helēnas sala un piederīgās teritorijas, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibutija, Somālija, Uganda, Tanzānija, Seišelu salas un piederīgās teritorijas, Britu teritorija Indijas okeānā, Mozambika, Maurīcija, Komoru salas, Majota, Zambija, Malāvija, Dienvidāfrika, Lesoto. |

Produktu kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg dzīvsvara

25,9

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg dzīvsvara

25,9

0201 10 00 9110 (2)

B02

EUR/100 kg tīrā svara

36,6

B03

EUR/100 kg tīrā svara

21,5

0201 10 00 9130 (2)

B02

EUR/100 kg tīrā svara

48,8

B03

EUR/100 kg tīrā svara

28,7

0201 20 20 9110 (2)

B02

EUR/100 kg tīrā svara

48,8

B03

EUR/100 kg tīrā svara

28,7

0201 20 30 9110 (2)

B02

EUR/100 kg tīrā svara

36,6

B03

EUR/100 kg tīrā svara

21,5

0201 20 50 9110 (2)

B02

EUR/100 kg tīrā svara

61,0

B03

EUR/100 kg tīrā svara

35,9

0201 20 50 9130 (2)

B02

EUR/100 kg tīrā svara

36,6

B03

EUR/100 kg tīrā svara

21,5

0201 30 00 9050

US (4)

EUR/100 kg tīrā svara

6,5

CA (5)

EUR/100 kg tīrā svara

6,5

0201 30 00 9060 (7)

B02

EUR/100 kg tīrā svara

22,6

B03

EUR/100 kg tīrā svara

7,5

0201 30 00 9100 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg tīrā svara

84,7

B03

EUR/100 kg tīrā svara

49,8

EG

EUR/100 kg tīrā svara

103,4

0201 30 00 9120 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg tīrā svara

50,8

B03

EUR/100 kg tīrā svara

29,9

EG

EUR/100 kg tīrā svara

62,0

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg tīrā svara

16,3

B03

EUR/100 kg tīrā svara

5,4

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg tīrā svara

16,3

B03

EUR/100 kg tīrā svara

5,4

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg tīrā svara

16,3

B03

EUR/100 kg tīrā svara

5,4

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg tīrā svara

16,3

B03

EUR/100 kg tīrā svara

5,4

0202 30 90 9100

US (4)

EUR/100 kg tīrā svara

6,5

CA (5)

EUR/100 kg tīrā svara

6,5

0202 30 90 9200 (7)

B02

EUR/100 kg tīrā svara

22,6

B03

EUR/100 kg tīrā svara

7,5

1602 50 31 9125 (6)

B00

EUR/100 kg tīrā svara

23,3

1602 50 31 9325 (6)

B00

EUR/100 kg tīrā svara

20,7

1602 50 95 9125 (6)

B00

EUR/100 kg tīrā svara

23,3

1602 50 95 9325 (6)

B00

EUR/100 kg tīrā svara

20,7

NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķa kodi ir definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Galamērķa kodi ir definēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.).

Pārējie galamērķi ir definēti šādi:

B00

:

jebkurš galamērķis (trešās valstis, citas teritorijas, pārtikas piegādes un galamērķi, kas pielīdzināmi eksportam no Kopienas).

B02

:

B04 un EG galamērķi.

B03

:

Albānija, Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, Kosova (), Melnkalne, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, piegādes un rezerves (Komisijas Regulas (EK) Nr. 612/2009 33. un 42. pantā un, attiecīgā gadījumā, 41. pantā paredzētie galamērķi (OV L 186, 17.7.2009., 1. lpp.)).

B04

:

Turcija, Ukraina, Baltkrievija, Moldova, Krievija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Kazahstāna, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Tadžikistāna, Kirgizstāna, Maroka, Alžīrija, Tunisija, Lībija, Libāna, Sīrija, Irāka, Irāna, Izraēla, Jordānas Rietumkrasts/Gazas josla, Jordānija, Saūda Arābija, Kuveita, Bahreina, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Jemena, Pakistāna, Šrilanka, Mjanma (Birma), Taizeme, Vjetnama, Indonēzija, Filipīnas, Ķīna, Ziemeļkoreja, Honkonga, Sudāna, Mauritānija, Mali, Burkinafaso, Nigēra, Čada, Kaboverde, Senegāla, Gambija, Gvineja-Bisava, Gvineja, Sjerraleone, Libērija, Kotdivuāra, Gana, Togo, Benina, Nigērija, Kamerūna, Centrālāfrikas Republika, Ekvatoriālā Gvineja, Santome un Prinsipi, Gabona, Kongo, Kongo (Demokrātiskā Republika), Ruanda, Burundi, Svētās Helēnas sala un piederīgās teritorijas, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibutija, Somālija, Uganda, Tanzānija, Seišelu salas un piederīgās teritorijas, Britu teritorija Indijas okeānā, Mozambika, Maurīcija, Komoru salas, Majota, Zambija, Malāvija, Dienvidāfrika, Lesoto.

---

(1)  Kā tas definēts Apvienoto Nāciju Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā 1244.

(2)  Iekļaut produktu šajā apakšpozīcijā var tad, ja tiek uzrādīts Komisijas Regulas (EK) Nr. 433/2007 pielikumā norādītais apliecinājums (OV L 104, 21.4.2007., 3. lpp.).

(3)  Kompensāciju piešķir, ja ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1359/2007 (OV L 304, 22.11.2007., 21. lpp.) un – attiecīgā gadījumā – Komisijas Regulā (EK) Nr. 1741/2006 (OV L 329, 25.11.2006., 7. lpp.).

(4)  Eksports atbilstīgi nosacījumiem, kas paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1643/2006 (OV L 308, 8.11.2006., 7. lpp.).

(5)  Eksports atbilstīgi nosacījumiem, kas paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1041/2008 (OV L 281, 24.10.2008., 3. lpp.).

(6)  Kompensācijas piešķir, ja ir ievēroti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1731/2006 paredzētie noteikumi (OV L 325, 24.11.2006., 12. lpp.).

(7)  Liesas liellopu gaļas daudzumu (izņemot taukus) nosaka atbilstīgi Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2429/86 pielikumā iekļautajai analīzes procedūrai (OV L 210, 1.8.1986., 39. lpp.).

Termiņš “vidējais daudzums” attiecas uz tāda parauga daudzumu, kas definēts 2. panta 1. punktā Komisijas Regulā (EK) Nr. 765/2002 (OV L 117, 4.5.2002., 6. lpp.). Paraugu ņem no attiecīgā sūtījuma daļas, kas varētu būt visbīstamākā.

---

| 23.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 278/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 278/13

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 994/2009

(2009. gada 22. oktobris),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas cūkgaļas nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 164. panta 2. punkta pēdējo daļu un 170. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktu starpību starp minētās regulas I pielikuma XVII daļā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktu starpību starp minētās regulas I pielikuma XVII daļā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cūkgaļas tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka saskaņā ar noteikumiem un konkrētiem kritērijiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. līdz 164. pantā, 167., 169. un 170. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cūkgaļas tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka saskaņā ar noteikumiem un konkrētiem kritērijiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. līdz 164. pantā, 167., 169. un 170. pantā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. panta 1. punktu eksporta kompensācijas var atšķirties atkarībā no galamērķa, jo īpaši ja to nosaka situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības, vai saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. panta 1. punktu eksporta kompensācijas var atšķirties atkarībā no galamērķa, jo īpaši ja to nosaka situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības, vai saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu.

| (4) | Kompensācijas var piešķirt tikai par produktiem, kurus ir atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienā un kuriem ir veselības marķējums, kas paredzēts 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2). Šiem produktiem ir jāatbilst arī prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (4). |
| --- | --- |

(4)

Kompensācijas var piešķirt tikai par produktiem, kurus ir atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienā un kuriem ir veselības marķējums, kas paredzēts 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2). Šiem produktiem ir jāatbilst arī prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (4).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. pantā paredzētās eksporta kompensācijas piešķir par tiem produktiem un tādā apjomā, kā noteikts šīs regulas pielikumā, attiecinot uz tiem šā panta 2. punktā paredzēto nosacījumu.

2.   Produktiem, par kuriem atbilstīgi 1. punktam ir tiesības saņemt kompensāciju, ir jāatbilst attiecīgajām Regulas (EK) Nr. 852/2004 un Regulas (EK) Nr. 853/2004 prasībām, jo īpaši prasībām par sagatavošanu apstiprinātā uzņēmumā, un Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma I sadaļas III nodaļā noteiktajām prasībām par veselības marķējumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 23. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 22. oktobrī

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

2

(3)  OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.

3

(4)  OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Eksporta kompensācijas cūkgaļas nozarē, kuras piemēro no 2009. gada 23. oktobra

| Produktu kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju apjoms |
| --- | --- | --- | --- |
| 0210 11 31 9110 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 11 31 9910 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9100 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9300 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 1601 00 91 9120 | A00 | EUR/100 kg | 19,50 |
| 1601 00 99 9110 | A00 | EUR/100 kg | 15,20 |
| 1602 41 10 9110 | A00 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 1602 41 10 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 42 10 9110 | A00 | EUR/100 kg | 22,80 |
| 1602 42 10 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 49 19 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.). |

Produktu kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju apjoms

0210 11 31 9110

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 11 31 9910

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9100

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9300

A00

EUR/100 kg

54,20

1601 00 91 9120

A00

EUR/100 kg

19,50

1601 00 99 9110

A00

EUR/100 kg

15,20

1602 41 10 9110

A00

EUR/100 kg

29,00

1602 41 10 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

1602 42 10 9110

A00

EUR/100 kg

22,80

1602 42 10 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

1602 49 19 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

---

| 23.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 278/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 278/15

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 995/2009

(2009. gada 22. oktobris),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas olu nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (1), un jo īpaši tās 164. panta 2. punkta pēdējo daļu un 170. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktu starpību starp minētās regulas I pielikuma XIX daļā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktu starpību starp minētās regulas I pielikuma XIX daļā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli olu tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka saskaņā ar noteikumiem un konkrētiem kritērijiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. līdz 164. pantā, 167., 169. un 170. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli olu tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka saskaņā ar noteikumiem un konkrētiem kritērijiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. līdz 164. pantā, 167., 169. un 170. pantā.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. panta 1. punktā paredzēts, ka eksporta kompensācijas var atšķirties atkarībā no galamērķa, jo īpaši ja to nosaka situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības, vai saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. panta 1. punktā paredzēts, ka eksporta kompensācijas var atšķirties atkarībā no galamērķa, jo īpaši ja to nosaka situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības, vai saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu.

| (4) | Kompensācijas var piešķirt tikai par produktiem, kurus ir atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienā un kuri atbilst prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (2) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (3), kā arī marķēšanas noteikumiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIV pielikuma A punktā. |
| --- | --- |

(4)

Kompensācijas var piešķirt tikai par produktiem, kurus ir atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienā un kuri atbilst prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (2) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (3), kā arī marķēšanas noteikumiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIV pielikuma A punktā.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. pantā paredzētās eksporta kompensācijas piešķir par tiem produktiem un tādā apjomā, kā noteikts šīs regulas pielikumā, attiecinot uz tiem šā panta 2. punktā paredzēto nosacījumu.

2.   Produktiem, par kuriem atbilstīgi 1. punktam ir tiesības saņemt kompensāciju, ir jāatbilst attiecīgajām Regulas (EK) Nr. 852/2004 un Regulas (EK) Nr. 853/2004 prasībām, jo īpaši prasībām par sagatavošanu apstiprinātā uzņēmumā un Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļā noteiktajām prasībām par identifikācijas marķējumu, kā arī Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIV pielikuma A punktā noteiktajām marķēšanas prasībām.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 23. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 22. oktobrī

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.

2

(3)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Olu eksporta kompensācijas no 2009. gada 23. oktobra

| Produktu kodi | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apjoms |
| --- | --- | --- | --- |
| 0407 00 11 9000 | A02 | EUR/100 vienības | 0,39 |
| 0407 00 19 9000 | A02 | EUR/100 vienības | 0,20 |
| 0407 00 30 9000 | E09 | EUR/100 kg | 0,00 |
| E10 | EUR/100 kg | 16,00 |
| E19 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0408 11 80 9100 | A03 | EUR/100 kg | 84,72 |
| 0408 19 81 9100 | A03 | EUR/100 kg | 42,53 |
| 0408 19 89 9100 | A03 | EUR/100 kg | 42,53 |
| 0408 91 80 9100 | A03 | EUR/100 kg | 53,67 |
| 0408 99 80 9100 | A03 | EUR/100 kg | 9,00 |
| NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Pārējie galamērķi ir šādi:






  E09 | Kuveita, Bahreina, Omāna, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Jemena, Honkongas īpašās pārvaldes apgabals, Krievija, Turcija, |
| E10 | Dienvidkoreja, Japāna, Malaizija, Taizeme, Taivāna, Filipīnas, |
| E19 | visi galamērķi, izņemot Šveici un E09 un E10 grupas valstis. |

Produktu kodi

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apjoms

0407 00 11 9000

A02

EUR/100 vienības

0,39

0407 00 19 9000

A02

EUR/100 vienības

0,20

0407 00 30 9000

E09

EUR/100 kg

0,00

E10

EUR/100 kg

16,00

E19

EUR/100 kg

0,00

0408 11 80 9100

A03

EUR/100 kg

84,72

0408 19 81 9100

A03

EUR/100 kg

42,53

0408 19 89 9100

A03

EUR/100 kg

42,53

0408 91 80 9100

A03

EUR/100 kg

53,67

0408 99 80 9100

A03

EUR/100 kg

9,00

NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Pārējie galamērķi ir šādi:

E09

Kuveita, Bahreina, Omāna, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Jemena, Honkongas īpašās pārvaldes apgabals, Krievija, Turcija,

E10

Dienvidkoreja, Japāna, Malaizija, Taizeme, Taivāna, Filipīnas,

E19

visi galamērķi, izņemot Šveici un E09 un E10 grupas valstis.

---

| 23.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 278/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 278/17

---

KOMISIJAS
  REGULA (EK) Nr. 996/2009

(2009. gada 22. oktobris),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas mājputnu gaļas nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 164. panta 2. punkta pēdējo daļu un 170. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktu starpību starp minētās regulas I pielikuma XX daļā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktu starpību starp minētās regulas I pielikuma XX daļā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli mājputnu gaļas tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka saskaņā ar noteikumiem un konkrētiem kritērijiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. līdz 164. pantā, 167., 169. un 170. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli mājputnu gaļas tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka saskaņā ar noteikumiem un konkrētiem kritērijiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. līdz 164. pantā, 167., 169. un 170. pantā.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. panta 1. punktā paredzēts, ka eksporta kompensācijas var atšķirties atkarībā no galamērķa, jo īpaši ja to nosaka situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības, vai saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. panta 1. punktā paredzēts, ka eksporta kompensācijas var atšķirties atkarībā no galamērķa, jo īpaši ja to nosaka situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības, vai saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu.

| (4) | Kompensācija ir jāpiešķir tikai par produktiem, kurus ir atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienā un kuriem ir identifikācijas marķējums, kas paredzēts 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004 par īpašiem higiēnas noteikumiem attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2). Tāpat šiem produktiem jāatbilst prasībām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (3). |
| --- | --- |

(4)

Kompensācija ir jāpiešķir tikai par produktiem, kurus ir atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienā un kuriem ir identifikācijas marķējums, kas paredzēts 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004 par īpašiem higiēnas noteikumiem attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2). Tāpat šiem produktiem jāatbilst prasībām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (3).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. pantā paredzētās eksporta kompensācijas piešķir par tiem produktiem un tādā apjomā, kā noteikts šīs regulas pielikumā, attiecinot uz tiem šā panta 2. punktā paredzēto nosacījumu.

2.   Produktiem, par kuriem atbilstīgi 1. punktam ir tiesības saņemt kompensāciju, ir jāatbilst attiecīgajām Regulas (EK) Nr. 852/2004 un Regulas (EK) Nr. 853/2004 prasībām, jo īpaši prasībām par sagatavošanu apstiprinātā uzņēmumā un Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļā noteiktajām prasībām par identifikācijas marķējumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 23. oktobrā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 22. oktobrā

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

2

(3)  OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Mājputnu gaļas eksporta kompensācijas, kuras piemēro no 2009. gada 23. oktobra

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apjoms |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0207 12 10 9900 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0207 12 90 9190 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0207 12 90 9990 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| NB: Produktu kodi, kā arī A sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Pārējie galamērķi ir šādi:






  V03 | A24, Angola, Saūda Arābija, Kuveita, Bahreina, Katara, Omāna, Apvienotie Arābu Emirāti, Jordānija, Jemena, Libāna, Irāka, Irāna. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apjoms

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0207 12 10 9900

V03

EUR/100 kg

40,00

0207 12 90 9190

V03

EUR/100 kg

40,00

0207 12 90 9990

V03

EUR/100 kg

40,00

NB: Produktu kodi, kā arī A sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Pārējie galamērķi ir šādi:

V03

A24, Angola, Saūda Arābija, Kuveita, Bahreina, Katara, Omāna, Apvienotie Arābu Emirāti, Jordānija, Jemena, Libāna, Irāka, Irāna.

---

| 23.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 278/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 278/19

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 997/2009

(2009. gada 22. oktobris),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas piena un piena produktu nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 164. panta 2. punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktā ir paredzēts, ka starpību starp minētās regulas I pielikuma XVI daļā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienas tirgū var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktā ir paredzēts, ka starpību starp minētās regulas I pielikuma XVI daļā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienas tirgū var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli piena un piena produktu tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka saskaņā ar noteikumiem un konkrētiem kritērijiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162., 163., 164., 167., 169. un 170. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli piena un piena produktu tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka saskaņā ar noteikumiem un konkrētiem kritērijiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162., 163., 164., 167., 169. un 170. pantā.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. panta 1. punktā paredzēts, ka eksporta kompensācijas var atšķirties atkarībā no galamērķa, jo īpaši ja to nosaka situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības, vai saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. panta 1. punktā paredzēts, ka eksporta kompensācijas var atšķirties atkarībā no galamērķa, jo īpaši ja to nosaka situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības, vai saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu.

| (4) | Dominikānas Republikai paredzētās eksporta kompensācijas tika diferencētas, lai ņemtu vērā samazinātos muitas nodokļus, ko piemēro importam saskaņā ar importa tarifa kvotu atbilstīgi Saprašanās memorandam starp Eiropas Kopienu un Dominikānas Republiku par sausā piena ievešanas aizsardzību Dominikānas Republikā (2), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 98/486/EK (3). Ņemot vērā to, ka Dominikānas Republikā situācija tirgū ir mainījusies un ir palielinājusies sausā piena konkurence, kvota vairs netiek pilnībā izmantota. Lai maksimāli palielinātu kvotas izmantošanu, jāatceļ eksporta kompensāciju diferencēšana Dominikānas Republikai. |
| --- | --- |

(4)

Dominikānas Republikai paredzētās eksporta kompensācijas tika diferencētas, lai ņemtu vērā samazinātos muitas nodokļus, ko piemēro importam saskaņā ar importa tarifa kvotu atbilstīgi Saprašanās memorandam starp Eiropas Kopienu un Dominikānas Republiku par sausā piena ievešanas aizsardzību Dominikānas Republikā (2), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 98/486/EK (3). Ņemot vērā to, ka Dominikānas Republikā situācija tirgū ir mainījusies un ir palielinājusies sausā piena konkurence, kvota vairs netiek pilnībā izmantota. Lai maksimāli palielinātu kvotas izmantošanu, jāatceļ eksporta kompensāciju diferencēšana Dominikānas Republikai.

| (5) | Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(5)

Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. pantā paredzētās eksporta kompensācijas piešķir par tiem produktiem un tādā apjomā, kā noteikts šīs regulas pielikumā, attiecinot uz tiem Komisijas Regulas (EK) Nr. 1282/2006 (4) 3. panta 2. punktā paredzētos nosacījumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 23. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 22. oktobrī

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 218, 6.8.1998., 46. lpp.

2

(3)  OV L 218, 6.8.1998., 45. lpp.

3

(4)  OV L 234, 29.8.2006., 4. lpp.

4

---

PIELIKUMS

No 2009. gada 23. oktobra piemērojamās eksporta kompensācijas par pienu un piena produktiem

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L20 | EUR/100 kg | 6,54 |
| 0401 30 31 9400 | L20 | EUR/100 kg | 10,70 |
| 0401 30 31 9700 | L20 | EUR/100 kg | 11,89 |
| 0401 30 39 9100 | L20 | EUR/100 kg | 6,54 |
| 0401 30 39 9400 | L20 | EUR/100 kg | 10,70 |
| 0401 30 39 9700 | L20 | EUR/100 kg | 11,89 |
| 0401 30 91 9100 | L20 | EUR/100 kg | 13,67 |
| 0401 30 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 13,67 |
| 0401 30 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 20,50 |
| 0402 10 11 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 10 19 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 10 99 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 11 9200 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 11 9300 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0402 21 11 9500 | L20 | EUR/100 kg | 16,51 |
| 0402 21 11 9900 | L20 | EUR/100 kg | 17,50 |
| 0402 21 17 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 21 19 9300 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0402 21 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 16,51 |
| 0402 21 19 9900 | L20 | EUR/100 kg | 17,50 |
| 0402 21 91 9100 | L20 | EUR/100 kg | 17,60 |
| 0402 21 91 9200 | L20 | EUR/100 kg | 17,69 |
| 0402 21 91 9350 | L20 | EUR/100 kg | 17,85 |
| 0402 21 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 17,60 |
| 0402 21 99 9200 | L20 | EUR/100 kg | 17,69 |
| 0402 21 99 9300 | L20 | EUR/100 kg | 17,85 |
| 0402 21 99 9400 | L20 | EUR/100 kg | 18,70 |
| 0402 21 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0402 21 99 9600 | L20 | EUR/100 kg | 20,19 |
| 0402 21 99 9700 | L20 | EUR/100 kg | 20,85 |
| 0402 29 15 9200 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0402 29 15 9300 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0402 29 15 9500 | L20 | EUR/100 kg | 16,51 |
| 0402 29 19 9300 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0402 29 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 16,51 |
| 0402 29 19 9900 | L20 | EUR/100 kg | 17,50 |
| 0402 29 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 17,60 |
| 0402 29 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 18,70 |
| 0402 91 10 9370 | L20 | EUR/100 kg | 1,74 |
| 0402 91 30 9300 | L20 | EUR/100 kg | 2,05 |
| 0402 91 99 9000 | L20 | EUR/100 kg | 13,67 |
| 0402 99 10 9350 | L20 | EUR/100 kg | 4,47 |
| 0402 99 31 9300 | L20 | EUR/100 kg | 6,54 |
| 0403 90 11 9000 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 13 9200 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0403 90 13 9300 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0403 90 13 9500 | L20 | EUR/100 kg | 16,51 |
| 0403 90 13 9900 | L20 | EUR/100 kg | 17,50 |
| 0403 90 33 9400 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0403 90 59 9310 | L20 | EUR/100 kg | 6,54 |
| 0403 90 59 9340 | L20 | EUR/100 kg | 10,70 |
| 0403 90 59 9370 | L20 | EUR/100 kg | 11,89 |
| 0404 90 21 9120 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 21 9160 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 23 9120 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 23 9130 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0404 90 23 9140 | L20 | EUR/100 kg | 16,51 |
| 0404 90 23 9150 | L20 | EUR/100 kg | 17,50 |
| 0404 90 81 9100 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 83 9110 | L20 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0404 90 83 9130 | L20 | EUR/100 kg | 15,90 |
| 0404 90 83 9150 | L20 | EUR/100 kg | 16,51 |
| 0404 90 83 9170 | L20 | EUR/100 kg | 17,50 |
| 0405 10 11 9500 | L20 | EUR/100 kg | 36,78 |
| 0405 10 11 9700 | L20 | EUR/100 kg | 37,70 |
| 0405 10 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 36,78 |
| 0405 10 19 9700 | L20 | EUR/100 kg | 37,70 |
| 0405 10 30 9100 | L20 | EUR/100 kg | 36,78 |
| 0405 10 30 9300 | L20 | EUR/100 kg | 37,70 |
| 0405 10 30 9700 | L20 | EUR/100 kg | 37,70 |
| 0405 10 50 9500 | L20 | EUR/100 kg | 36,78 |
| 0405 10 50 9700 | L20 | EUR/100 kg | 37,70 |
| 0405 10 90 9000 | L20 | EUR/100 kg | 39,08 |
| 0405 20 90 9500 | L20 | EUR/100 kg | 34,48 |
| 0405 20 90 9700 | L20 | EUR/100 kg | 35,86 |
| 0405 90 10 9000 | L20 | EUR/100 kg | 45,65 |
| 0405 90 90 9000 | L20 | EUR/100 kg | 37,70 |
| 0406 10 20 9640 | L04 | EUR/100 kg | 11,78 |
| L40 | EUR/100 kg | 14,72 |
| 0406 10 20 9650 | L04 | EUR/100 kg | 9,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,27 |
| 0406 10 20 9830 | L04 | EUR/100 kg | 7,03 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,79 |
| 0406 10 20 9850 | L04 | EUR/100 kg | 6,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,56 |
| 0406 20 90 9913 | L04 | EUR/100 kg | 8,54 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,68 |
| 0406 20 90 9915 | L04 | EUR/100 kg | 11,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 14,51 |
| 0406 20 90 9917 | L04 | EUR/100 kg | 12,34 |
| L40 | EUR/100 kg | 15,42 |
| 0406 20 90 9919 | L04 | EUR/100 kg | 13,79 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,24 |
| 0406 30 31 9730 | L04 | EUR/100 kg | 5,29 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,61 |
| 0406 30 31 9930 | L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| L40 | EUR/100 kg | 7,11 |
| 0406 30 31 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,17 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,46 |
| 0406 30 39 9500 | L04 | EUR/100 kg | 4,62 |
| L40 | EUR/100 kg | 5,77 |
| 0406 30 39 9700 | L04 | EUR/100 kg | 4,96 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,20 |
| 0406 30 39 9930 | L04 | EUR/100 kg | 5,31 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,64 |
| 0406 30 39 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,11 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,39 |
| 0406 40 50 9000 | L04 | EUR/100 kg | 12,47 |
| L40 | EUR/100 kg | 15,59 |
| 0406 40 90 9000 | L04 | EUR/100 kg | 13,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,28 |
| 0406 90 13 9000 | L04 | EUR/100 kg | 17,58 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,98 |
| 0406 90 15 9100 | L04 | EUR/100 kg | 18,17 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,71 |
| 0406 90 17 9100 | L04 | EUR/100 kg | 18,17 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,71 |
| 0406 90 21 9900 | L04 | EUR/100 kg | 17,60 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,00 |
| 0406 90 23 9900 | L04 | EUR/100 kg | 15,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,91 |
| 0406 90 25 9900 | L04 | EUR/100 kg | 15,53 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,41 |
| 0406 90 27 9900 | L04 | EUR/100 kg | 14,06 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,58 |
| 0406 90 32 9119 | L04 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 16,28 |
| 0406 90 35 9190 | L04 | EUR/100 kg | 18,63 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,29 |
| 0406 90 35 9990 | L04 | EUR/100 kg | 18,63 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,29 |
| 0406 90 37 9000 | L04 | EUR/100 kg | 17,58 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,98 |
| 0406 90 61 9000 | L04 | EUR/100 kg | 20,31 |
| L40 | EUR/100 kg | 25,39 |
| 0406 90 63 9100 | L04 | EUR/100 kg | 19,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,91 |
| 0406 90 63 9900 | L04 | EUR/100 kg | 19,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,91 |
| 0406 90 69 9910 | L04 | EUR/100 kg | 19,56 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,45 |
| 0406 90 73 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,20 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,25 |
| 0406 90 75 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,76 |
| 0406 90 76 9300 | L04 | EUR/100 kg | 14,65 |
| L40 | EUR/100 kg | 18,31 |
| 0406 90 76 9400 | L04 | EUR/100 kg | 16,41 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,51 |
| 0406 90 76 9500 | L04 | EUR/100 kg | 15,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 18,77 |
| 0406 90 78 9100 | L04 | EUR/100 kg | 16,53 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,66 |
| 0406 90 78 9300 | L04 | EUR/100 kg | 15,87 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,84 |
| 0406 90 79 9900 | L04 | EUR/100 kg | 13,22 |
| L40 | EUR/100 kg | 16,53 |
| 0406 90 81 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,41 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,51 |
| 0406 90 85 9930 | L04 | EUR/100 kg | 18,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,65 |
| 0406 90 85 9970 | L04 | EUR/100 kg | 16,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,76 |
| 0406 90 86 9200 | L04 | EUR/100 kg | 17,30 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,63 |
| 0406 90 86 9400 | L04 | EUR/100 kg | 17,60 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,00 |
| 0406 90 86 9900 | L04 | EUR/100 kg | 18,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,65 |
| 0406 90 87 9300 | L04 | EUR/100 kg | 15,89 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,86 |
| 0406 90 87 9400 | L04 | EUR/100 kg | 15,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,51 |
| 0406 90 87 9951 | L04 | EUR/100 kg | 16,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,15 |
| 0406 90 87 9971 | L04 | EUR/100 kg | 16,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,15 |
| 0406 90 87 9973 | L04 | EUR/100 kg | 15,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,78 |
| 0406 90 87 9974 | L04 | EUR/100 kg | 16,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,06 |
| 0406 90 87 9975 | L04 | EUR/100 kg | 16,50 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,63 |
| 0406 90 87 9979 | L04 | EUR/100 kg | 15,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,91 |
| 0406 90 88 9300 | L04 | EUR/100 kg | 13,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,28 |
| 0406 90 88 9500 | L04 | EUR/100 kg | 13,52 |
| L40 | EUR/100 kg | 16,90 |
| Galamērķi ir noteikti šādi.







  L20 | : | Visi galamērķi, izņemot:






  (a) | trešās valstis: Andora, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Lihtenšteina un Amerikas Savienotās Valstis; |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

0401 30 31 9100

L20

EUR/100 kg

6,54

0401 30 31 9400

L20

EUR/100 kg

10,70

0401 30 31 9700

L20

EUR/100 kg

11,89

0401 30 39 9100

L20

EUR/100 kg

6,54

0401 30 39 9400

L20

EUR/100 kg

10,70

0401 30 39 9700

L20

EUR/100 kg

11,89

0401 30 91 9100

L20

EUR/100 kg

13,67

0401 30 99 9100

L20

EUR/100 kg

13,67

0401 30 99 9500

L20

EUR/100 kg

20,50

0402 10 11 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 10 19 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 10 99 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 11 9200

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 11 9300

L20

EUR/100 kg

15,90

0402 21 11 9500

L20

EUR/100 kg

16,51

0402 21 11 9900

L20

EUR/100 kg

17,50

0402 21 17 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 21 19 9300

L20

EUR/100 kg

15,90

0402 21 19 9500

L20

EUR/100 kg

16,51

0402 21 19 9900

L20

EUR/100 kg

17,50

0402 21 91 9100

L20

EUR/100 kg

17,60

0402 21 91 9200

L20

EUR/100 kg

17,69

0402 21 91 9350

L20

EUR/100 kg

17,85

0402 21 99 9100

L20

EUR/100 kg

17,60

0402 21 99 9200

L20

EUR/100 kg

17,69

0402 21 99 9300

L20

EUR/100 kg

17,85

0402 21 99 9400

L20

EUR/100 kg

18,70

0402 21 99 9500

L20

EUR/100 kg

19,00

0402 21 99 9600

L20

EUR/100 kg

20,19

0402 21 99 9700

L20

EUR/100 kg

20,85

0402 29 15 9200

L20

EUR/100 kg

0,00

0402 29 15 9300

L20

EUR/100 kg

15,90

0402 29 15 9500

L20

EUR/100 kg

16,51

0402 29 19 9300

L20

EUR/100 kg

15,90

0402 29 19 9500

L20

EUR/100 kg

16,51

0402 29 19 9900

L20

EUR/100 kg

17,50

0402 29 99 9100

L20

EUR/100 kg

17,60

0402 29 99 9500

L20

EUR/100 kg

18,70

0402 91 10 9370

L20

EUR/100 kg

1,74

0402 91 30 9300

L20

EUR/100 kg

2,05

0402 91 99 9000

L20

EUR/100 kg

13,67

0402 99 10 9350

L20

EUR/100 kg

4,47

0402 99 31 9300

L20

EUR/100 kg

6,54

0403 90 11 9000

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 13 9200

L20

EUR/100 kg

0,00

0403 90 13 9300

L20

EUR/100 kg

15,90

0403 90 13 9500

L20

EUR/100 kg

16,51

0403 90 13 9900

L20

EUR/100 kg

17,50

0403 90 33 9400

L20

EUR/100 kg

15,90

0403 90 59 9310

L20

EUR/100 kg

6,54

0403 90 59 9340

L20

EUR/100 kg

10,70

0403 90 59 9370

L20

EUR/100 kg

11,89

0404 90 21 9120

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 21 9160

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 23 9120

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 23 9130

L20

EUR/100 kg

15,90

0404 90 23 9140

L20

EUR/100 kg

16,51

0404 90 23 9150

L20

EUR/100 kg

17,50

0404 90 81 9100

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 83 9110

L20

EUR/100 kg

0,00

0404 90 83 9130

L20

EUR/100 kg

15,90

0404 90 83 9150

L20

EUR/100 kg

16,51

0404 90 83 9170

L20

EUR/100 kg

17,50

0405 10 11 9500

L20

EUR/100 kg

36,78

0405 10 11 9700

L20

EUR/100 kg

37,70

0405 10 19 9500

L20

EUR/100 kg

36,78

0405 10 19 9700

L20

EUR/100 kg

37,70

0405 10 30 9100

L20

EUR/100 kg

36,78

0405 10 30 9300

L20

EUR/100 kg

37,70

0405 10 30 9700

L20

EUR/100 kg

37,70

0405 10 50 9500

L20

EUR/100 kg

36,78

0405 10 50 9700

L20

EUR/100 kg

37,70

0405 10 90 9000

L20

EUR/100 kg

39,08

0405 20 90 9500

L20

EUR/100 kg

34,48

0405 20 90 9700

L20

EUR/100 kg

35,86

0405 90 10 9000

L20

EUR/100 kg

45,65

0405 90 90 9000

L20

EUR/100 kg

37,70

0406 10 20 9640

L04

EUR/100 kg

11,78

L40

EUR/100 kg

14,72

0406 10 20 9650

L04

EUR/100 kg

9,82

L40

EUR/100 kg

12,27

0406 10 20 9830

L04

EUR/100 kg

7,03

L40

EUR/100 kg

8,79

0406 10 20 9850

L04

EUR/100 kg

6,85

L40

EUR/100 kg

8,56

0406 20 90 9913

L04

EUR/100 kg

8,54

L40

EUR/100 kg

10,68

0406 20 90 9915

L04

EUR/100 kg

11,61

L40

EUR/100 kg

14,51

0406 20 90 9917

L04

EUR/100 kg

12,34

L40

EUR/100 kg

15,42

0406 20 90 9919

L04

EUR/100 kg

13,79

L40

EUR/100 kg

17,24

0406 30 31 9730

L04

EUR/100 kg

5,29

L40

EUR/100 kg

6,61

0406 30 31 9930

L04

EUR/100 kg

5,69

L40

EUR/100 kg

7,11

0406 30 31 9950

L04

EUR/100 kg

5,17

L40

EUR/100 kg

6,46

0406 30 39 9500

L04

EUR/100 kg

4,62

L40

EUR/100 kg

5,77

0406 30 39 9700

L04

EUR/100 kg

4,96

L40

EUR/100 kg

6,20

0406 30 39 9930

L04

EUR/100 kg

5,31

L40

EUR/100 kg

6,64

0406 30 39 9950

L04

EUR/100 kg

5,11

L40

EUR/100 kg

6,39

0406 40 50 9000

L04

EUR/100 kg

12,47

L40

EUR/100 kg

15,59

0406 40 90 9000

L04

EUR/100 kg

13,82

L40

EUR/100 kg

17,28

0406 90 13 9000

L04

EUR/100 kg

17,58

L40

EUR/100 kg

21,98

0406 90 15 9100

L04

EUR/100 kg

18,17

L40

EUR/100 kg

22,71

0406 90 17 9100

L04

EUR/100 kg

18,17

L40

EUR/100 kg

22,71

0406 90 21 9900

L04

EUR/100 kg

17,60

L40

EUR/100 kg

22,00

0406 90 23 9900

L04

EUR/100 kg

15,93

L40

EUR/100 kg

19,91

0406 90 25 9900

L04

EUR/100 kg

15,53

L40

EUR/100 kg

19,41

0406 90 27 9900

L04

EUR/100 kg

14,06

L40

EUR/100 kg

17,58

0406 90 32 9119

L04

EUR/100 kg

13,02

L40

EUR/100 kg

16,28

0406 90 35 9190

L04

EUR/100 kg

18,63

L40

EUR/100 kg

23,29

0406 90 35 9990

L04

EUR/100 kg

18,63

L40

EUR/100 kg

23,29

0406 90 37 9000

L04

EUR/100 kg

17,58

L40

EUR/100 kg

21,98

0406 90 61 9000

L04

EUR/100 kg

20,31

L40

EUR/100 kg

25,39

0406 90 63 9100

L04

EUR/100 kg

19,93

L40

EUR/100 kg

24,91

0406 90 63 9900

L04

EUR/100 kg

19,93

L40

EUR/100 kg

24,91

0406 90 69 9910

L04

EUR/100 kg

19,56

L40

EUR/100 kg

24,45

0406 90 73 9900

L04

EUR/100 kg

16,20

L40

EUR/100 kg

20,25

0406 90 75 9900

L04

EUR/100 kg

16,61

L40

EUR/100 kg

20,76

0406 90 76 9300

L04

EUR/100 kg

14,65

L40

EUR/100 kg

18,31

0406 90 76 9400

L04

EUR/100 kg

16,41

L40

EUR/100 kg

20,51

0406 90 76 9500

L04

EUR/100 kg

15,02

L40

EUR/100 kg

18,77

0406 90 78 9100

L04

EUR/100 kg

16,53

L40

EUR/100 kg

20,66

0406 90 78 9300

L04

EUR/100 kg

15,87

L40

EUR/100 kg

19,84

0406 90 79 9900

L04

EUR/100 kg

13,22

L40

EUR/100 kg

16,53

0406 90 81 9900

L04

EUR/100 kg

16,41

L40

EUR/100 kg

20,51

0406 90 85 9930

L04

EUR/100 kg

18,12

L40

EUR/100 kg

22,65

0406 90 85 9970

L04

EUR/100 kg

16,61

L40

EUR/100 kg

20,76

0406 90 86 9200

L04

EUR/100 kg

17,30

L40

EUR/100 kg

21,63

0406 90 86 9400

L04

EUR/100 kg

17,60

L40

EUR/100 kg

22,00

0406 90 86 9900

L04

EUR/100 kg

18,12

L40

EUR/100 kg

22,65

0406 90 87 9300

L04

EUR/100 kg

15,89

L40

EUR/100 kg

19,86

0406 90 87 9400

L04

EUR/100 kg

15,61

L40

EUR/100 kg

19,51

0406 90 87 9951

L04

EUR/100 kg

16,12

L40

EUR/100 kg

20,15

0406 90 87 9971

L04

EUR/100 kg

16,12

L40

EUR/100 kg

20,15

0406 90 87 9973

L04

EUR/100 kg

15,82

L40

EUR/100 kg

19,78

0406 90 87 9974

L04

EUR/100 kg

16,85

L40

EUR/100 kg

21,06

0406 90 87 9975

L04

EUR/100 kg

16,50

L40

EUR/100 kg

20,63

0406 90 87 9979

L04

EUR/100 kg

15,93

L40

EUR/100 kg

19,91

0406 90 88 9300

L04

EUR/100 kg

13,82

L40

EUR/100 kg

17,28

0406 90 88 9500

L04

EUR/100 kg

13,52

L40

EUR/100 kg

16,90

Galamērķi ir noteikti šādi.

L20

:

Visi galamērķi, izņemot:

(a)

trešās valstis: Andora, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Lihtenšteina un Amerikas Savienotās Valstis;

| (b) | Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Livinjo un Kampioni pašvaldības Itālijā un Kipras Republikas apgabali, kurus Kipras Republikas valdība faktiski nekontrolē; |
| --- | --- |

(b)

Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Livinjo un Kampioni pašvaldības Itālijā un Kipras Republikas apgabali, kurus Kipras Republikas valdība faktiski nekontrolē;

| (c) | Kopienas muitas teritorijā neiekļautas Eiropas teritorijas, kuru ārējās attiecības ir dalībvalsts kompetencē: Gibraltārs. |
| --- | --- |

(c)

Kopienas muitas teritorijā neiekļautas Eiropas teritorijas, kuru ārējās attiecības ir dalībvalsts kompetencē: Gibraltārs.

| (d) | galamērķiem, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 612/2009 (OV L 186, 17.7.2009., 1. lpp.) 33. panta 1. punktā, 41. panta 1. punktā un 42. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(d)

galamērķiem, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 612/2009 (OV L 186, 17.7.2009., 1. lpp.) 33. panta 1. punktā, 41. panta 1. punktā un 42. panta 1. punktā.

L04

:

Albānija, Bosnija un Hercegovina, Serbia, Kosova (), Melnkalne un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika.

L40

:

Visi galamērķi, izņemot:

| (a) | trešās valstis: L04, Andora, Islande, Lihtenšteina, Norvēģija, Šveice, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Amerikas Savienotās Valstis, Horvātija, Turcija, Austrālija, Kanāda, Jaunzēlande un Dienvidāfrika; |
| --- | --- |

(a)

trešās valstis: L04, Andora, Islande, Lihtenšteina, Norvēģija, Šveice, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Amerikas Savienotās Valstis, Horvātija, Turcija, Austrālija, Kanāda, Jaunzēlande un Dienvidāfrika;

| (b) | Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Livinjo un Kampioni pašvaldības Itālijā un Kipras Republikas apgabali, kurus Kipras Republikas valdība faktiski nekontrolē; |
| --- | --- |

(b)

Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Livinjo un Kampioni pašvaldības Itālijā un Kipras Republikas apgabali, kurus Kipras Republikas valdība faktiski nekontrolē;

| (c) | Kopienas muitas teritorijā neiekļautas Eiropas teritorijas, kuru ārējās attiecības ir dalībvalsts kompetencē: Gibraltārs. |
| --- | --- |

(c)

Kopienas muitas teritorijā neiekļautas Eiropas teritorijas, kuru ārējās attiecības ir dalībvalsts kompetencē: Gibraltārs.

| (d) | galamērķiem, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 612/2009 (OV L 186, 17.7.2009., 1. lpp.) 33. panta 1. punktā, 41. panta 1. punktā un 42. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(d)

galamērķiem, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 612/2009 (OV L 186, 17.7.2009., 1. lpp.) 33. panta 1. punktā, 41. panta 1. punktā un 42. panta 1. punktā.

---

(1)  Kā tas definēts Apvienoto Nāciju Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā 1244.

---

| 23.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 278/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 278/23

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 998/2009

(2009. gada 22. oktobris),

ar ko nosaka nepiešķirt eksporta kompensācijas par sviestu saistībā ar pastāvīgo konkursu, kurš paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 164. panta 2. punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2008. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 619/2008, ar ko izsludina pastāvīgu konkursu par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem (2), ir paredzēta pastāvīga konkursa procedūra. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2008. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 619/2008, ar ko izsludina pastāvīgu konkursu par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem (2), ir paredzēta pastāvīga konkursa procedūra.

| (2) | Saskaņā ar 6. pantu Komisijas 2007. gada 10. decembra Regulu (EK) Nr. 1454/2007, ar ko dažiem lauksaimniecības produktiem nosaka kopīgus noteikumus par konkursa procedūru eksporta kompensāciju noteikšanai (3), un pēc konkursam iesniegto piedāvājumu izskatīšanas ir jānosaka, ka netiks piešķirtas eksporta kompensācijas attiecībā uz konkursa posmu, kas beidzas 2009. gada 20. oktobra. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 6. pantu Komisijas 2007. gada 10. decembra Regulu (EK) Nr. 1454/2007, ar ko dažiem lauksaimniecības produktiem nosaka kopīgus noteikumus par konkursa procedūru eksporta kompensāciju noteikšanai (3), un pēc konkursam iesniegto piedāvājumu izskatīšanas ir jānosaka, ka netiks piešķirtas eksporta kompensācijas attiecībā uz konkursa posmu, kas beidzas 2009. gada 20. oktobra.

| (3) | Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008, konkursa posmam, kurš beidzas 2009. gada 20. oktobra, eksporta kompensācijas par produktiem un galamērķiem, kas uzskaitīti attiecīgi minētās regulas 1. panta a) un b) apakšpunktā un 2. pantā, netiek piešķirtas.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 23. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 22. oktobrī

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 168, 28.6.2008., 20. lpp.

2

(3)  OV L 325, 11.12.2007., 69. lpp.

3

---

| 23.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 278/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 278/24

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 999/2009

(2009. gada 22. oktobris),

ar ko nosaka nepiešķirt eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 164. panta 2. punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2008. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 619/2008, ar ko izsludina pastāvīgu konkursu par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem (2), ir paredzēta pastāvīga konkursa procedūra. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2008. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 619/2008, ar ko izsludina pastāvīgu konkursu par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem (2), ir paredzēta pastāvīga konkursa procedūra.

| (2) | Saskaņā ar 6. pantu Komisijas 2007. gada 10. decembra Regulā (EK) Nr. 1454/2007, ar ko dažiem lauksaimniecības produktiem nosaka kopīgus noteikumus par konkursa procedūru eksporta kompensāciju noteikšanai (3), un pēc konkursam iesniegto piedāvājumu izskatīšanas ir jānosaka, ka netiks piešķirtas eksporta kompensācijas attiecībā uz konkursa posmu, kas beidzas 2009. gada 20. oktobra. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 6. pantu Komisijas 2007. gada 10. decembra Regulā (EK) Nr. 1454/2007, ar ko dažiem lauksaimniecības produktiem nosaka kopīgus noteikumus par konkursa procedūru eksporta kompensāciju noteikšanai (3), un pēc konkursam iesniegto piedāvājumu izskatīšanas ir jānosaka, ka netiks piešķirtas eksporta kompensācijas attiecībā uz konkursa posmu, kas beidzas 2009. gada 20. oktobra.

| (3) | Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008, attiecībā uz konkursa posmu, kurš beidzas 2009. gada 20. oktobra, kompensācijas par produktiem un galamērķiem, kas norādīti attiecīgi minētās regulas 1. panta c) apakšpunktā un 2. pantā, netiek piešķirtas.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 23. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 22. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 168, 28.6.2008., 20. lpp.

2

(3)  OV L 325, 11.12.2007., 69. lpp.

3

---

| 23.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 278/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 278/25

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1000/2009

(2009. gada 22. oktobris),

ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 143. pantu,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 614/2009 par vienotu sistēmu tirdzniecībai ar ovalbumīnu un laktalbumīnu (2) un jo īpaši tās 3. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) tika noteikti sīki izstrādāti noteikumi par papildu ievedmuitas sistēmas ieviešanu un reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) tika noteikti sīki izstrādāti noteikumi par papildu ievedmuitas sistēmas ieviešanu un reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam.

| (2) | Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, kļuvis skaidrs, ka ir jāgroza reprezentatīvās cenas konkrētu produktu ievešanai, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. Tāpēc reprezentatīvās cenas ir jāpublicē. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, kļuvis skaidrs, ka ir jāgroza reprezentatīvās cenas konkrētu produktu ievešanai, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. Tāpēc reprezentatīvās cenas ir jāpublicē.

| (3) | Ņemot vērā stāvokli tirgū, šis grozījums ir jāpiemēro pēc iespējas drīzāk. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā stāvokli tirgū, šis grozījums ir jāpiemēro pēc iespējas drīzāk.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 22. oktobrī

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 181, 14.7.2009., 8. lpp.

2

(3)  OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Komisijas 2009. gada 22. oktobra Regulai, ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95

“I PIELIKUMS

| KN kods | Preču apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | Regulas 3. panta 3. punktā minētais nodrošinājums
  (EUR/100 kg) | Izcelsme (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “70 % cāļi” | 93,7 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “65 % cāļi” | 119,3 | 0 | BR |
| 109,1 | 3 | AR |
| 0207 14 10 | Atkauloti, saldēti gaiļu vai vistu gabali | 206,0 | 28 | BR |
| 196,0 | 32 | AR |
| 283,2 | 5 | CL |
| 0207 14 50 | Saldētas krūtiņas un to gabali | 195,0 | 5 | BR |
| 146,3 | 20 | AR |
| 0207 14 60 | Saldētas kājas un to gabali | 114,9 | 8 | BR |
| 116,1 | 8 | AR |
| 0207 27 10 | Atkauloti, saldēti tītaru gabali | 242,9 | 16 | BR |
| 272,1 | 7 | CL |
| 0408 11 80 | Olu dzeltenumi | 309,7 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Žāvētas olas bez čaumalām | 343,5 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti gaiļa vai vistas gaļas izstrādājumi | 224,3 | 19 | BR |
| 3502 11 90 | Žāvēts olu albumīns | 595,6 | 0 | AR |

KN kods

Preču apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

Regulas 3. panta 3. punktā minētais nodrošinājums

(EUR/100 kg)

Izcelsme (1)

0207 12 10

Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “70 % cāļi”

93,7

0

AR

0207 12 90

Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “65 % cāļi”

119,3

0

BR

109,1

3

AR

0207 14 10

Atkauloti, saldēti gaiļu vai vistu gabali

206,0

28

BR

196,0

32

AR

283,2

5

CL

0207 14 50

Saldētas krūtiņas un to gabali

195,0

5

BR

146,3

20

AR

0207 14 60

Saldētas kājas un to gabali

114,9

8

BR

116,1

8

AR

0207 27 10

Atkauloti, saldēti tītaru gabali

242,9

16

BR

272,1

7

CL

0408 11 80

Olu dzeltenumi

309,7

0

AR

0408 91 80

Žāvētas olas bez čaumalām

343,5

0

AR

1602 32 11

Termiski neapstrādāti gaiļa vai vistas gaļas izstrādājumi

224,3

19

BR

3502 11 90

Žāvēts olu albumīns

595,6

0

AR

---

(1)  Valstu nomenklatūra noteikta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Ar kodu “ZZ” apzīmē “citu izcelsmi”.”

1

---

| 23.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 278/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 278/27

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1001/2009

(2009. gada 22. oktobris),

ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas olām un olu dzeltenumiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 164. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēts, ka starpību starp šīs regulas 1. panta 1. punkta s) apakšpunktā un I pielikuma XIX daļā minēto produktu cenām starptautiskajā tirgū un Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju, ja šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas minētās regulas XX pielikuma V daļā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēts, ka starpību starp šīs regulas 1. panta 1. punkta s) apakšpunktā un I pielikuma XIX daļā minēto produktu cenām starptautiskajā tirgū un Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju, ja šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas minētās regulas XX pielikuma V daļā.

| (2) | Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 1043/2005, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizēti produkti, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XX pielikuma V daļā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 1043/2005, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizēti produkti, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XX pielikuma V daļā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 2. punkta b) apakšpunktā kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta jānosaka tādam pašam laikposmam, kādu ievēro kompensāciju noteikšanai par šiem produktiem, ja tos eksportē nepārstrādātus. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 2. punkta b) apakšpunktā kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta jānosaka tādam pašam laikposmam, kādu ievēro kompensāciju noteikšanai par šiem produktiem, ja tos eksportē nepārstrādātus.

| (4) | Lauksaimniecības nolīguma, kurš noslēgts sarunu Urugvajas kārtā, 11. pantā paredzēts, ka eksporta kompensācija, kuru piemēro par preces sastāvā esošu produktu, nedrīkst pārsniegt kompensāciju, ko piemēro par šo produktu, to eksportējot bez turpmākas pārstrādes. |
| --- | --- |

(4)

Lauksaimniecības nolīguma, kurš noslēgts sarunu Urugvajas kārtā, 11. pantā paredzēts, ka eksporta kompensācija, kuru piemēro par preces sastāvā esošu produktu, nedrīkst pārsniegt kompensāciju, ko piemēro par šo produktu, to eksportējot bez turpmākas pārstrādes.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensāciju likmes, ko piemēro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā un Regulas (EK) Nr. 1234/2007 1. panta 1. punkta s) apakšpunktā minētajiem pamatproduktiem, ko eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XX pielikuma V daļā, ir noteiktas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 23. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 22. oktobrī

Komisijas vārdā –

Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektors

Heinz ZOUREK

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Kompensāciju likmes, ko no 2009. gada 23. oktobra piemēro olām un olu dzeltenumiem, kurus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Apraksts | Galamērķis (1) | Kompensācijas likme |
| 0407 00 | Putnu olas ar čaumalu, svaigas, konservētas vai termiski apstrādātas: | | |
| – Mājputnu: | | |
| 0407 00 30 | – – Citas: | | |
| a) | eksportējot olu albumīnu ar KN kodiem 3502 11 90 un 3502 19 90 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Apraksts

Galamērķis (1)

Kompensācijas likme

0407 00

Putnu olas ar čaumalu, svaigas, konservētas vai termiski apstrādātas:

– Mājputnu:

0407 00 30

– – Citas:

a)

eksportējot olu albumīnu ar KN kodiem 3502 11 90 un 3502 19 90

02

0,00

03

16,00

04

0,00

| b) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

b)

eksportējot citas preces

01

0,00

0408

Putnu olas bez čaumalas un dzeltenumi, svaigi, žāvēti, vārīti ūdenī vai tvaicēti, kultenī, saldēti vai konservēti citā veidā, arī ar cukuru vai citiem saldinātājiem:

– Olu dzeltenumi:

0408 11

– – Žāvēti:

ex 0408 11 80

– – – Piemēroti lietošanai pārtikā:

nesaldināti

01

84,72

0408 19

– – Citi:

– – – Piemēroti lietošanai pārtikā:

ex 0408 19 81

– – – – Šķidri:

nesaldināti

01

42,53

ex 0408 19 89

– – – – Saldēti:

nesaldināti

01

42,53

– Citi:

0408 91

– – Žāvēti:

ex 0408 91 80

– – – Piemēroti lietošanai pārtikā:

nesaldināti

01

53,67

0408 99

– – Citi:

ex 0408 99 80

– – – Piemēroti lietošanai pārtikā:

nesaldināti

01

9,00

---

(1)  Galamērķi ir šādi:

| 01 | trešās valstis. Šveicei un Lihtenšteinai šīs likmes nav piemērojamas precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā; |
| --- | --- |
| 02 | Kuveita, Bahreina, Omāna, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Jemena, Turcija, Honkongas īpašās pārvaldes apgabals un Krievija; |
| 03 | Dienvidkoreja, Japāna, Malaizija, Taizeme, Taivāna un Filipīnas; |
| 04 | visi galamērķi, izņemot Šveici un galamērķus 02 un 03. |

01

trešās valstis. Šveicei un Lihtenšteinai šīs likmes nav piemērojamas precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā;

02

Kuveita, Bahreina, Omāna, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Jemena, Turcija, Honkongas īpašās pārvaldes apgabals un Krievija;

03

Dienvidkoreja, Japāna, Malaizija, Taizeme, Taivāna un Filipīnas;

04

visi galamērķi, izņemot Šveici un galamērķus 02 un 03.

---

| 23.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 278/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 278/29

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1002/2009

(2009. gada 22. oktobris),

ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas pienam un piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (1), un jo īpaši tās 164. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktā b) apakšpunktā paredzēts, ka starpību starp šīs regulas 1. panta 1. punkta p) apakšpunktā un I pielikuma XVI daļā uzskaitīto produktu cenām starptautiskajā tirgū un Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju, ja šos produktus eksportē kā preces, kas uzskaitītas minētās regulas XX pielikuma IV daļā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktā b) apakšpunktā paredzēts, ka starpību starp šīs regulas 1. panta 1. punkta p) apakšpunktā un I pielikuma XVI daļā uzskaitīto produktu cenām starptautiskajā tirgū un Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju, ja šos produktus eksportē kā preces, kas uzskaitītas minētās regulas XX pielikuma IV daļā.

| (2) | Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I Pielikumā, un šādu kompensāciju apjomu noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1234/1999 XX pielikuma IV daļā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I Pielikumā, un šādu kompensāciju apjomu noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1234/1999 XX pielikuma IV daļā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta otrās daļas a) punktu kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta jānosaka tādam pašam laikposmam, kādu ievēro kompensāciju noteikšanai par šiem produktiem, ja tos eksportē nepārstrādātus. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta otrās daļas a) punktu kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta jānosaka tādam pašam laikposmam, kādu ievēro kompensāciju noteikšanai par šiem produktiem, ja tos eksportē nepārstrādātus.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 2. punktā paredzēts, ka eksporta kompensācija, kuru piemēro par preces sastāvā esošu produktu, nedrīkst pārsniegt kompensāciju, ko piemēro par šo produktu, to eksportējot bez turpmākas pārstrādes. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 2. punktā paredzēts, ka eksporta kompensācija, kuru piemēro par preces sastāvā esošu produktu, nedrīkst pārsniegt kompensāciju, ko piemēro par šo produktu, to eksportējot bez turpmākas pārstrādes.

| (5) | Gadījumā, kad dažus piena produktus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, rodas risks, ka augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana var apdraudēt saistības, kas noslēgtas attiecībā uz šīm kompensācijām. Lai izvairītos no šā riska, jāveic attiecīgi piesardzības pasākumi, tomēr nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētu kompensācijas likmju noteikšana kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt abus šos mērķus. |
| --- | --- |

(5)

Gadījumā, kad dažus piena produktus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, rodas risks, ka augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana var apdraudēt saistības, kas noslēgtas attiecībā uz šīm kompensācijām. Lai izvairītos no šā riska, jāveic attiecīgi piesardzības pasākumi, tomēr nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētu kompensācijas likmju noteikšana kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt abus šos mērķus.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 2. punktā paredzēts, ka, nosakot kompensācijas likmi, vajadzības gadījumā jāņem vērā atbalsts vai citi pasākumi ar līdzvērtīgām sekām, ko visās dalībvalstīs saskaņā ar regulu par attiecīgā produkta kopīgā tirgus organizāciju piemēro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā minētajiem pamatproduktiem vai pielīdzinātiem produktiem. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 2. punktā paredzēts, ka, nosakot kompensācijas likmi, vajadzības gadījumā jāņem vērā atbalsts vai citi pasākumi ar līdzvērtīgām sekām, ko visās dalībvalstīs saskaņā ar regulu par attiecīgā produkta kopīgā tirgus organizāciju piemēro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā minētajiem pamatproduktiem vai pielīdzinātiem produktiem.

| (7) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 100. panta 1. punktā paredzēts atbalsts par Kopienā ražotu vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā, ja šāds piens un no tā ražots kazeīns atbilst attiecīgajiem standartiem. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 100. panta 1. punktā paredzēts atbalsts par Kopienā ražotu vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā, ja šāds piens un no tā ražots kazeīns atbilst attiecīgajiem standartiem.

| (8) | Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(8)

Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas likmes, ko piemēro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā un Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma XVI daļā minētajiem pamatproduktiem, ko eksportē kā preces, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XX pielikuma IV daļā, nosaka, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 23. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 22. oktobrī

Komisijas vārdā –

uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektors

Heinz ZOUREK

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Kompensācijas likmes, ko no 2009. gada 23. oktobra piemēro dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums
   (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Apraksts | Kompensācijas likmes |
| Kompensācijas nosakot iepriekš | Citos gadījumos |
| ex 0402 10 19 | Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara (PG 2): | | |
| a) | eksportējot preces ar KN kodu 3501 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Apraksts

Kompensācijas likmes

Kompensācijas nosakot iepriekš

Citos gadījumos

ex 0402 10 19

Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara (PG 2):

a)

eksportējot preces ar KN kodu 3501

—

—

| b) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

b)

eksportējot citas preces

0,00

0,00

ex 0402 21 19

Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu 26 % no svara (PG 3)

17,50

17,50

ex 0405 10

Sviests ar tauku saturu 82 % no svara (PG 6):

| a) | eksportējot preces, kas atbilst KN kodam 2106 90 98 un kuru piena tauku saturs ir 40 % vai vairāk no svara |
| --- | --- |

a)

eksportējot preces, kas atbilst KN kodam 2106 90 98 un kuru piena tauku saturs ir 40 % vai vairāk no svara

38,58

38,58

| b) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

b)

eksportējot citas preces

37,70

37,70

---

(1)  Šajā pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas eksportam uz:

| a) | trešām valstīm: Andoru, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsts), Lihtenšteinu, Amerikas Savienotajām Valstīm, kā arī precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un eksportētas uz Šveices Konfederāciju; |
| --- | --- |

a)

trešām valstīm: Andoru, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsts), Lihtenšteinu, Amerikas Savienotajām Valstīm, kā arī precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un eksportētas uz Šveices Konfederāciju;

| b) | Kopienas muitas teritorijā neiekļautajām ES dalībvalstu teritorijām: Seūtu, Meliļu, Itālijas pašvaldībām Livinjo un Kampioni, Helgolandi, Grenlandi, Fēru salām un Kipras Republikas apgabaliem, kuros Kipras Republikas valdība neveic faktisku kontroli; |
| --- | --- |

b)

Kopienas muitas teritorijā neiekļautajām ES dalībvalstu teritorijām: Seūtu, Meliļu, Itālijas pašvaldībām Livinjo un Kampioni, Helgolandi, Grenlandi, Fēru salām un Kipras Republikas apgabaliem, kuros Kipras Republikas valdība neveic faktisku kontroli;

| c) | Eiropas teritorijām, par kuru ārējām attiecībām atbild dalībvalsts un kuras nav iekļautas Kopienas muitas teritorijā: Gibraltāru; |
| --- | --- |

c)

Eiropas teritorijām, par kuru ārējām attiecībām atbild dalībvalsts un kuras nav iekļautas Kopienas muitas teritorijā: Gibraltāru;

| d) | galamērķiem, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 612/2009 (OV L 186, 17.7.2009., 1. lpp.) 33. panta 1. punktā, 41. panta 1. punktā un 42. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

d)

galamērķiem, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 612/2009 (OV L 186, 17.7.2009., 1. lpp.) 33. panta 1. punktā, 41. panta 1. punktā un 42. panta 1. punktā.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 23.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 278/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 278/32

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 21. oktobris)

par valsts atbalstu C 10/08 (ex NN 7/08), ko Vācija sniegusi IKB Deutsche Industriebank AG pārstrukturēšanai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 6022)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/775/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus saskaņā ar iepriekš minētajiem pantiem (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Procedūra tika uzsākta, pamatojoties uz informāciju, ko Vācija sniedza 2007. gada 3. augustā. Pēc vairākkārtējas apmaiņas ar papildu informāciju 2008. gada 15. janvāra vēstulē Vācija paziņoja par pasākumiem un norādīja, ka šos pasākumus noteikti var uzskatīt par kopējam tirgum atbilstīgu glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(1)

Procedūra tika uzsākta, pamatojoties uz informāciju, ko Vācija sniedza 2007. gada 3. augustā. Pēc vairākkārtējas apmaiņas ar papildu informāciju 2008. gada 15. janvāra vēstulē Vācija paziņoja par pasākumiem un norādīja, ka šos pasākumus noteikti var uzskatīt par kopējam tirgum atbilstīgu glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu.

| (2) | 2008. gada 27. februāra vēstulē Komisija paziņoja Vācijai par lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz šiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(2)

2008. gada 27. februāra vēstulē Komisija paziņoja Vācijai par lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz šiem pasākumiem.

| (3) | Komisijas lēmumu par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu (turpmāk tekstā – “lēmums par procedūras uzsākšanu”) publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par atbalstu. Komisija nesaņēma nekādus trešo personu apsvērumus. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmumu par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu (turpmāk tekstā – “lēmums par procedūras uzsākšanu”) publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par atbalstu. Komisija nesaņēma nekādus trešo personu apsvērumus.

| (4) | Pēc formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas 2008. gada 27. martā Vācija iesniedza apsvērumus par Komisijas izteikumiem un papildus 2008. gada 15. un 25. janvārī, 5. un 25. februārī, 3., 6., 11., 14., 20. un 27. martā iesniegtajai informācijai 2008. gada 3. un 25. aprīlī, 7. un 30. maijā, 9. un 27. jūnijā, 25. jūlijā, 4., 22. un 26. augustā, 2., 3., 4., 5., 16., 18., 19. un 25. septembrī, kā arī 14. oktobrī iesniedza papildu informāciju. Kopā ar šo informāciju Vācija iesniedza 68 dažādus līgumus un dokumentus, kas pamatoja pasākumus. Turklāt ar Vāciju, atbalsta saņēmēju un banku Kreditanstalt für Wiederbau (turpmāk tekstā – KfW) notika daudzas tikšanās un telefonkonferences. |
| --- | --- |

(4)

Pēc formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas 2008. gada 27. martā Vācija iesniedza apsvērumus par Komisijas izteikumiem un papildus 2008. gada 15. un 25. janvārī, 5. un 25. februārī, 3., 6., 11., 14., 20. un 27. martā iesniegtajai informācijai 2008. gada 3. un 25. aprīlī, 7. un 30. maijā, 9. un 27. jūnijā, 25. jūlijā, 4., 22. un 26. augustā, 2., 3., 4., 5., 16., 18., 19. un 25. septembrī, kā arī 14. oktobrī iesniedza papildu informāciju. Kopā ar šo informāciju Vācija iesniedza 68 dažādus līgumus un dokumentus, kas pamatoja pasākumus. Turklāt ar Vāciju, atbalsta saņēmēju un banku Kreditanstalt für Wiederbau (turpmāk tekstā – KfW) notika daudzas tikšanās un telefonkonferences.

2.   PASĀKUMU RAKSTUROJUMS

2.1.   Atbalsta saņēmējs

| (5) | Atbalsta saņēmējs ir IKB Deutsche Industriebank AG (turpmāk tekstā – IKB). IKB ir biržas indeksā SDAX ietverta vidēja lieluma privāta Vācijas banka, kas reģistrēta Diseldorfā. Galvenais akcionārs ir valstij piederoša banka KfW, kurai līdz krīzes sākumam piederēja 38 % akciju. Turklāt fondam Stiftung Industrieforschung, kas neveic aktīvu uzņēmējdarbību, piederēja 12 % akciju; pārējie 50 % akciju atradās brīvā tirdzniecībā. Pēc iecerētā kapitāla palielinājuma KfW piederošo akciju īpatsvars varētu pieaugt līdz 91 %. |
| --- | --- |

(5)

Atbalsta saņēmējs ir IKB Deutsche Industriebank AG (turpmāk tekstā – IKB). IKB ir biržas indeksā SDAX ietverta vidēja lieluma privāta Vācijas banka, kas reģistrēta Diseldorfā. Galvenais akcionārs ir valstij piederoša banka KfW, kurai līdz krīzes sākumam piederēja 38 % akciju. Turklāt fondam Stiftung Industrieforschung, kas neveic aktīvu uzņēmējdarbību, piederēja 12 % akciju; pārējie 50 % akciju atradās brīvā tirdzniecībā. Pēc iecerētā kapitāla palielinājuma KfW piederošo akciju īpatsvars varētu pieaugt līdz 91 %.

| (6) | IKB galvenais akcionārs KfW ir valsts (80 %) un federālo zemju (20 %) attīstības banka. Ņemot vērā tās bilances kopsummu 360 miljardu euro apmērā (2006. gada 31. decembrī), tā ir viena no desmit lielākajām Vācijas bankām. Kā publisko tiesību subjekts, kas reģistrēts Vācijā, KfW stimulē ekonomiku, sabiedrību un ekoloģiju Vācijā, Eiropā un pasaulē. KfW uzdevums ir sniegt atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, veicināt mājokļu, kā arī izglītības un tālākizglītības finansēšanu un modernizēšanu, finansēt pašvaldības infrastruktūras projektus, veicināt eksporta un projektu finansēšanu, sniegt atbalstu jaunattīstības un pārejas posmā esošu valstu attīstībai, kā arī veicināt apkārtējās vides un klimata aizsardzību. Finansējumu KfW galvenokārt iegūst kapitāla tirgū. Sabiedriskais uzdevums sniegt atbalstu, kas piešķirts bankai, ir noteikts likumā par KfW (Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau)
   (3). Pildot sabiedrisko uzdevumu, KfW ir “Anstaltslast” (iestādes atbildība). |
| --- | --- |

(6)

IKB galvenais akcionārs KfW ir valsts (80 %) un federālo zemju (20 %) attīstības banka. Ņemot vērā tās bilances kopsummu 360 miljardu euro apmērā (2006. gada 31. decembrī), tā ir viena no desmit lielākajām Vācijas bankām. Kā publisko tiesību subjekts, kas reģistrēts Vācijā, KfW stimulē ekonomiku, sabiedrību un ekoloģiju Vācijā, Eiropā un pasaulē. KfW uzdevums ir sniegt atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, veicināt mājokļu, kā arī izglītības un tālākizglītības finansēšanu un modernizēšanu, finansēt pašvaldības infrastruktūras projektus, veicināt eksporta un projektu finansēšanu, sniegt atbalstu jaunattīstības un pārejas posmā esošu valstu attīstībai, kā arī veicināt apkārtējās vides un klimata aizsardzību. Finansējumu KfW galvenokārt iegūst kapitāla tirgū. Sabiedriskais uzdevums sniegt atbalstu, kas piešķirts bankai, ir noteikts likumā par KfW (Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau)
   (3). Pildot sabiedrisko uzdevumu, KfW ir “Anstaltslast” (iestādes atbildība).

| (7) | Pirms pārstrukturēšanas IKB uzņēmējdarbību veidoja šādas četras jomas.






  1. | Korporatīvie klienti

  IKB pamatdarbība ir ilgtermiņa finansējuma nodrošināšana vidējiem uzņēmumiem, kuru apgrozījums ir vismaz 7,5 miljoni euro gadā. Kredītu, ieguldījuma pašu kapitālā un izpirkumnomas nodrošināšana vidējiem uzņēmumiem aizvien ir bijusi korporatīvo klientu jomas galvenais virziens, turklāt prioritāte ir darījumiem attiecīgajā valstī. IKB tirgus daļa korporatīvo klientu tirgū ir tikai 1 %, taču ilgtermiņa kredītu vidējiem uzņēmumiem tirgus segmentā tā ir 10 %. Tās stiprā puse ir ilgtermiņa attiecības ar klientiem. Tomēr, ņemot vērā ļoti spēcīgo konkurenci, peļņas daļa ir niecīga. Kreditēšanas darījumi nav [...] (4) tik pievilcīgi, un tādēļ IKB noteikti ir jāattīsta citas peļņu nesošas darbības ar šiem pastāvīgajiem klientiem (piemēram, strukturētais finansējums vai nekustamo īpašumu pakalpojumi), izmantojot tās ilggadējās attiecības ar klientiem. |
| --- | --- | --- |

(7)

Pirms pārstrukturēšanas IKB uzņēmējdarbību veidoja šādas četras jomas.

1.

Korporatīvie klienti

IKB pamatdarbība ir ilgtermiņa finansējuma nodrošināšana vidējiem uzņēmumiem, kuru apgrozījums ir vismaz 7,5 miljoni euro gadā. Kredītu, ieguldījuma pašu kapitālā un izpirkumnomas nodrošināšana vidējiem uzņēmumiem aizvien ir bijusi korporatīvo klientu jomas galvenais virziens, turklāt prioritāte ir darījumiem attiecīgajā valstī. IKB tirgus daļa korporatīvo klientu tirgū ir tikai 1 %, taču ilgtermiņa kredītu vidējiem uzņēmumiem tirgus segmentā tā ir 10 %. Tās stiprā puse ir ilgtermiņa attiecības ar klientiem. Tomēr, ņemot vērā ļoti spēcīgo konkurenci, peļņas daļa ir niecīga. Kreditēšanas darījumi nav [...] (4) tik pievilcīgi, un tādēļ IKB noteikti ir jāattīsta citas peļņu nesošas darbības ar šiem pastāvīgajiem klientiem (piemēram, strukturētais finansējums vai nekustamo īpašumu pakalpojumi), izmantojot tās ilggadējās attiecības ar klientiem.

| 2. | Strukturētais finansējums
  Šajā uzņēmējdarbības jomā jo īpaši ietilpst šādas darbības: tiešu ieguldījumu finansējums, projektu un eksporta finansējums, pirkumu un infrastruktūras finansējums, kā arī uzņēmumu finansējuma struktūru pārstrukturēšana un klientu, kas ir vidēji uzņēmumi, kredītu nodrošināšana (sindicēšana). IKB filiāļu atrašanās svarīgākajos finanšu centros Londonā, Luksemburgā, Madridē, Milānā, Ņujorkā un Parīzē ir ļoti izdevīga, lai nodrošinātu valsts un starptautisku pirkumu finansējumu. Saviem klientiem IKB palīdz sekmēt uzņēmuma kopējo finansējumu un kredītu pārdošanu. Sindicēto kreditēšanas darījumu ietvaros IKB iesaistās arī kreditēšanas mehānismos, ko izveidojušas citas kredītiestādes. Strukturētā finansējuma darbības galvenais virziens ir Vācija, turklāt IKB apkalpo arī Vācijas uzņēmumus Rietumeiropā.
  Darbojoties strukturētā finansējuma jomā, IKB gūst ļoti lielu peļņu. Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā, kurā vēl nebija iekļauti vēlāk saskaņotie kompensācijas pasākumi, šajā uzņēmējdarbības jomā peļņa attiecībā pret pašu kapitālu bija apmēram [> 10] %. |
| --- | --- |

2.

Strukturētais finansējums

Šajā uzņēmējdarbības jomā jo īpaši ietilpst šādas darbības: tiešu ieguldījumu finansējums, projektu un eksporta finansējums, pirkumu un infrastruktūras finansējums, kā arī uzņēmumu finansējuma struktūru pārstrukturēšana un klientu, kas ir vidēji uzņēmumi, kredītu nodrošināšana (sindicēšana). IKB filiāļu atrašanās svarīgākajos finanšu centros Londonā, Luksemburgā, Madridē, Milānā, Ņujorkā un Parīzē ir ļoti izdevīga, lai nodrošinātu valsts un starptautisku pirkumu finansējumu. Saviem klientiem IKB palīdz sekmēt uzņēmuma kopējo finansējumu un kredītu pārdošanu. Sindicēto kreditēšanas darījumu ietvaros IKB iesaistās arī kreditēšanas mehānismos, ko izveidojušas citas kredītiestādes. Strukturētā finansējuma darbības galvenais virziens ir Vācija, turklāt IKB apkalpo arī Vācijas uzņēmumus Rietumeiropā.

Darbojoties strukturētā finansējuma jomā, IKB gūst ļoti lielu peļņu. Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā, kurā vēl nebija iekļauti vēlāk saskaņotie kompensācijas pasākumi, šajā uzņēmējdarbības jomā peļņa attiecībā pret pašu kapitālu bija apmēram [> 10] %.

| 3. | Nekustamo īpašumu finansēšana
  Apmēram [> 10] % IKB darbību tirgū ir vērstas uz nekustamo īpašumu finansēšanu. Šīs uzņēmējdarbības jomas centrā ir biroju, tirdzniecības un rūpniecības telpu, kā arī loģistikas un pārvaldības nekustamo īpašumu finansēšana, kā arī paketes finansēšana vietās, kur paredzama pastāvīga iznomāšana un pārdošana. Šajā ziņā IKB ir vidēju uzņēmumu, lielu uzņēmumu, privātu un institucionālu ieguldītāju, projektu attīstītāju, federālo zemju attīstības sabiedrību un fondu sabiedrību partnere. Projektiem nepieciešamais finansējums ir vismaz pieci miljoni euro. Kā kompleksu risinājumu piedāvātājs attiecībā uz ieguldījumiem nekustamos īpašumos IKB izstrādā arī plašas koncepcijas un risinājumus jaunbūvēm, rekonstrukcijas un pārveidošanas pasākumiem. Nekustamo īpašumu finansēšanas pakalpojumus piedāvā ne tikai Vācijā, bet arī citās Eiropas valstīs, galvenokārt Beļģijā, Francijā, Itālijā, Luksemburgā, Nīderlandē, Spānijā un Apvienotajā Karalistē.
  Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā, kurā vēl nebija iekļauti vēlāk saskaņotie kompensācijas pasākumi, šajā uzņēmējdarbības jomā peļņa attiecībā pret pašu kapitālu bija apmēram [> 5] %. |
| --- | --- |

3.

Nekustamo īpašumu finansēšana

Apmēram [> 10] % IKB darbību tirgū ir vērstas uz nekustamo īpašumu finansēšanu. Šīs uzņēmējdarbības jomas centrā ir biroju, tirdzniecības un rūpniecības telpu, kā arī loģistikas un pārvaldības nekustamo īpašumu finansēšana, kā arī paketes finansēšana vietās, kur paredzama pastāvīga iznomāšana un pārdošana. Šajā ziņā IKB ir vidēju uzņēmumu, lielu uzņēmumu, privātu un institucionālu ieguldītāju, projektu attīstītāju, federālo zemju attīstības sabiedrību un fondu sabiedrību partnere. Projektiem nepieciešamais finansējums ir vismaz pieci miljoni euro. Kā kompleksu risinājumu piedāvātājs attiecībā uz ieguldījumiem nekustamos īpašumos IKB izstrādā arī plašas koncepcijas un risinājumus jaunbūvēm, rekonstrukcijas un pārveidošanas pasākumiem. Nekustamo īpašumu finansēšanas pakalpojumus piedāvā ne tikai Vācijā, bet arī citās Eiropas valstīs, galvenokārt Beļģijā, Francijā, Itālijā, Luksemburgā, Nīderlandē, Spānijā un Apvienotajā Karalistē.

Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā, kurā vēl nebija iekļauti vēlāk saskaņotie kompensācijas pasākumi, šajā uzņēmējdarbības jomā peļņa attiecībā pret pašu kapitālu bija apmēram [> 5] %.

| 4. | Portfeļieguldījumi
  Kopš šā gadsimta sākuma IKB pastiprināti veic ieguldījumus starptautiskos kredītportfeļos dažādās ieguldījumu jomās. Šīs paplašināšanās mērķis bija riska profila diversificēšana gan attiecībā uz reģioniem, gan ekonomikas nozarēm, vienlaikus palielinot peļņu no komisijas maksas ieņēmumiem. Izmantojot ārpusbilances ieguldījumu fondus, no bilances tika nodalīti kredītriski, līdz ar to varēja atbrīvot kapitālu un IKB varēja veikt ieguldījumus citās aktīvu kategorijās, piemēram, vidēju uzņēmumu finansēšanā vai kredītportfeļos. No paskaidrojumiem 10. un turpmākajos punktos izriet, ka IKB grūtību iemesls ir tās plašie portfeļieguldījumi. Tāpēc pašlaik IKB vairs neveic šos darījumus. |
| --- | --- |

4.

Portfeļieguldījumi

Kopš šā gadsimta sākuma IKB pastiprināti veic ieguldījumus starptautiskos kredītportfeļos dažādās ieguldījumu jomās. Šīs paplašināšanās mērķis bija riska profila diversificēšana gan attiecībā uz reģioniem, gan ekonomikas nozarēm, vienlaikus palielinot peļņu no komisijas maksas ieņēmumiem. Izmantojot ārpusbilances ieguldījumu fondus, no bilances tika nodalīti kredītriski, līdz ar to varēja atbrīvot kapitālu un IKB varēja veikt ieguldījumus citās aktīvu kategorijās, piemēram, vidēju uzņēmumu finansēšanā vai kredītportfeļos. No paskaidrojumiem 10. un turpmākajos punktos izriet, ka IKB grūtību iemesls ir tās plašie portfeļieguldījumi. Tāpēc pašlaik IKB vairs neveic šos darījumus.

| (8) | Dažādās uzņēmējdarbības jomās 2006./2007. pārskata gadā tika sasniegti šādi rezultāti:

  1.   tabula


  Segmentu pārskats








  (miljonos euro) |
| --- | --- |
| | Operatīvā peļņa | Kreditēšanas apjoms |
| Korporatīvie klienti | 92,8 | 16 065 |
| Strukturētais finansējums | 90,6 | 4 889 |
| Nekustamie īpašumi | 23,2 | 7 870 |
| Ieguldījums pašu kapitālā | 11,3 | 18 260 |
| Centrālais birojs/konsolidēšana | – 103 | 4 114 |
| Kopā | 114,5 | 51 198 |

(8)

Dažādās uzņēmējdarbības jomās 2006./2007. pārskata gadā tika sasniegti šādi rezultāti:

1.   tabula

Segmentu pārskats

(miljonos euro)

Operatīvā peļņa

Kreditēšanas apjoms

Korporatīvie klienti

92,8

16 065

Strukturētais finansējums

90,6

4 889

Nekustamie īpašumi

23,2

7 870

Ieguldījums pašu kapitālā

11,3

18 260

Centrālais birojs/konsolidēšana

– 103

4 114

Kopā

114,5

51 198

| (9) | Pirms krīzes IKB bilances kopsumma bija 49,1 miljardi euro (2006. gada 31. decembrī), kas pēc korekcijas, ņemot vērā visas IKB ārpusbilances darbības, pieauga līdz 63,5 miljardiem euro (2007. gada 31. martā). |
| --- | --- |

(9)

Pirms krīzes IKB bilances kopsumma bija 49,1 miljardi euro (2006. gada 31. decembrī), kas pēc korekcijas, ņemot vērā visas IKB ārpusbilances darbības, pieauga līdz 63,5 miljardiem euro (2007. gada 31. martā).

2.2.   
  IKB grūtību iemesli

| (10) | IKB grūtības ir saistītas ar ilgstošo ASV augsta riska kredītu krīzi, kuras dēļ IKB un jo īpaši viens no tās ārpusbilances ieguldījumu fondiem, Rhineland Funding Capital Corporation (turpmāk tekstā – Rhineland), bija pakļauts augstam riskam (5). Krīzes dēļ radās likviditātes problēmas, kuras Rhineland (ja parasti izmantotie Commercial Papers pilnībā netiek parakstīti) nosedza ar komercbanku kredītlīnijām. |
| --- | --- |

(10)

IKB grūtības ir saistītas ar ilgstošo ASV augsta riska kredītu krīzi, kuras dēļ IKB un jo īpaši viens no tās ārpusbilances ieguldījumu fondiem, Rhineland Funding Capital Corporation (turpmāk tekstā – Rhineland), bija pakļauts augstam riskam (5). Krīzes dēļ radās likviditātes problēmas, kuras Rhineland (ja parasti izmantotie Commercial Papers pilnībā netiek parakstīti) nosedza ar komercbanku kredītlīnijām.

| (11) | IKB piešķīra Rhineland vairākas likviditātes kredītlīnijas apmēram 8,1 miljarda euro apmērā. Rhineland veica ieguldījumus strukturētos kredītportfeļos, tostarp ASV augsta riska hipotekārajos kredītos, un tā refinansēja savus ieguldījumus, emitējot ar aktīviem segtus īstermiņa parāda vērtspapīrus (Commercial Papers, turpmāk tekstā – CP). Papildus Rhineland tieši piešķirtajiem likviditātes mehānismiem, izmantojot tā saukto Havenrock struktūru, IKB netieši sniedza garantijas Rhineland aktīvu posteņiem. Havenrock struktūras kopējais saistību neizpildes risks attiecībā pret IKB bija 1,2 miljardi euro. Gan Rhineland piešķirtie tiešie likviditātes mehānismi, gan Havenrock struktūra bija ārpusbilances pasākumi. Turklāt IKB rīcībā bija pakārtoti parāda vērtspapīri strukturētā īpašā ieguldījumu instrumentā Rhinebridge (turpmāk tekstā – Rhinebridge) un citos ieguldījumu portfeļu veidos (piemēram, Collateralised Debt Obligations, turpmāk tekstā – CDO) – arī bilancē iekļauti tieši portfeļieguldījumi (daļēji no augsta riska kredītu segmenta). 2007. gada vasarā kredītvērtējuma aģentūras ievērojami samazināja kredītvērtējumu daļai sākotnēji ļoti augstu novērtēto Rhineland un Rhinebridge strukturēto portfeļu un CDO ieguldījumu. |
| --- | --- |

(11)

IKB piešķīra Rhineland vairākas likviditātes kredītlīnijas apmēram 8,1 miljarda euro apmērā. Rhineland veica ieguldījumus strukturētos kredītportfeļos, tostarp ASV augsta riska hipotekārajos kredītos, un tā refinansēja savus ieguldījumus, emitējot ar aktīviem segtus īstermiņa parāda vērtspapīrus (Commercial Papers, turpmāk tekstā – CP). Papildus Rhineland tieši piešķirtajiem likviditātes mehānismiem, izmantojot tā saukto Havenrock struktūru, IKB netieši sniedza garantijas Rhineland aktīvu posteņiem. Havenrock struktūras kopējais saistību neizpildes risks attiecībā pret IKB bija 1,2 miljardi euro. Gan Rhineland piešķirtie tiešie likviditātes mehānismi, gan Havenrock struktūra bija ārpusbilances pasākumi. Turklāt IKB rīcībā bija pakārtoti parāda vērtspapīri strukturētā īpašā ieguldījumu instrumentā Rhinebridge (turpmāk tekstā – Rhinebridge) un citos ieguldījumu portfeļu veidos (piemēram, Collateralised Debt Obligations, turpmāk tekstā – CDO) – arī bilancē iekļauti tieši portfeļieguldījumi (daļēji no augsta riska kredītu segmenta). 2007. gada vasarā kredītvērtējuma aģentūras ievērojami samazināja kredītvērtējumu daļai sākotnēji ļoti augstu novērtēto Rhineland un Rhinebridge strukturēto portfeļu un CDO ieguldījumu.

| (12) | Ņemot vērā ilgstošo krīzi ASV augsta riska hipotekāro kredītu tirgū un tiešās sekas, ko izraisīja kredītvērtējuma aģentūru īstenotā ar augsta riska kredītu aktīviem segtu vērtspapīru kredītvērtējuma samazināšana, vērtību zaudēja noteikti vērtspapīri, ko tirgoja šajā tirgus segmentā. Tas jo īpaši skāra ārpusbilances ieguldījumu fondu Rhineland, izraisot risku, ka šis fonds vairs nespēs refinansēt savu ieguldījumu portfeli CP tirgū. Ņemot vērā panīkušo CP tirgu, bija pilnībā iespējams, ka Rhineland izlietos IKB piešķirtās likviditātes kredītlīnijas 8,1 miljardu euro apmērā, kurām IKB bilancē tomēr nebija nekāda nodrošinājuma. Turklāt citi bilancē iekļautie portfeļieguldījumi, piemēram, Rhinebridge, lielā mērā bija pakļauti fair value svārstībām, kas bija jāiegrāmato saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (International Financial Reporting Standards, turpmāk tekstā – IFRS). |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā ilgstošo krīzi ASV augsta riska hipotekāro kredītu tirgū un tiešās sekas, ko izraisīja kredītvērtējuma aģentūru īstenotā ar augsta riska kredītu aktīviem segtu vērtspapīru kredītvērtējuma samazināšana, vērtību zaudēja noteikti vērtspapīri, ko tirgoja šajā tirgus segmentā. Tas jo īpaši skāra ārpusbilances ieguldījumu fondu Rhineland, izraisot risku, ka šis fonds vairs nespēs refinansēt savu ieguldījumu portfeli CP tirgū. Ņemot vērā panīkušo CP tirgu, bija pilnībā iespējams, ka Rhineland izlietos IKB piešķirtās likviditātes kredītlīnijas 8,1 miljardu euro apmērā, kurām IKB bilancē tomēr nebija nekāda nodrošinājuma. Turklāt citi bilancē iekļautie portfeļieguldījumi, piemēram, Rhinebridge, lielā mērā bija pakļauti fair value svārstībām, kas bija jāiegrāmato saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (International Financial Reporting Standards, turpmāk tekstā – IFRS).

| (13) | IKB grūtību iemesls ir portfeļieguldījumi 18,3 miljardu euro apmērā. 2006./2007. gada koriģētajā bilancē iekļautie portfeļieguldījumi 18,3 miljardu euro apmērā sākotnēji galvenokārt tika uzskaitīti ārpusbilances ieguldījumu fondā Rhineland, un tikai niecīga to daļa bija iekļauta IKB bilancē. Ārpusbilances aktīvu posteņos Rhineland bija runa par aktīviem 11,5 miljardu euro vērtībā (2007. gada 31. martā un arī krīzes laikā). Pārdošanas un valūtas kursa izmaiņu korekciju rezultātā tie pakāpeniski samazinājās, un 2008. gada augustā to vērtība bija 6,3 miljardi euro. 2006./2007. gada koriģētajā bilancē iekļautie portfeļieguldījumi bija 6,8 miljardu euro apmērā. |
| --- | --- |

(13)

IKB grūtību iemesls ir portfeļieguldījumi 18,3 miljardu euro apmērā. 2006./2007. gada koriģētajā bilancē iekļautie portfeļieguldījumi 18,3 miljardu euro apmērā sākotnēji galvenokārt tika uzskaitīti ārpusbilances ieguldījumu fondā Rhineland, un tikai niecīga to daļa bija iekļauta IKB bilancē. Ārpusbilances aktīvu posteņos Rhineland bija runa par aktīviem 11,5 miljardu euro vērtībā (2007. gada 31. martā un arī krīzes laikā). Pārdošanas un valūtas kursa izmaiņu korekciju rezultātā tie pakāpeniski samazinājās, un 2008. gada augustā to vērtība bija 6,3 miljardi euro. 2006./2007. gada koriģētajā bilancē iekļautie portfeļieguldījumi bija 6,8 miljardu euro apmērā.

2.3.   Pasākumi

a)   Pirmais pasākums – garantijas

| (14) | Vācijas banka, kas IKB bija piešķīrusi kredītlīniju, 2007. gada 27. jūlijā paziņoja Vācijas banku uzraudzības iestādei (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht, turpmāk tekstā – BaFin), ka tā šo kredītlīniju slēgs. Pēc tam BaFin paziņoja KfW, Federālajai Finanšu ministrijai un citām ieinteresētajām personām, ka tā slēgs IKB
   (6), ja minētās personas neuzņemsies riskus par IKB darījumiem Rhineland. Turklāt izrādījās, ka IKB augsta riska posteņi neattiecās tikai uz Rhineland, bet arī uz Rhinebridge un citiem augsta riska portfeļieguldījumiem. |
| --- | --- |

(14)

Vācijas banka, kas IKB bija piešķīrusi kredītlīniju, 2007. gada 27. jūlijā paziņoja Vācijas banku uzraudzības iestādei (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht, turpmāk tekstā – BaFin), ka tā šo kredītlīniju slēgs. Pēc tam BaFin paziņoja KfW, Federālajai Finanšu ministrijai un citām ieinteresētajām personām, ka tā slēgs IKB
   (6), ja minētās personas neuzņemsies riskus par IKB darījumiem Rhineland. Turklāt izrādījās, ka IKB augsta riska posteņi neattiecās tikai uz Rhineland, bet arī uz Rhinebridge un citiem augsta riska portfeļieguldījumiem.

| (15) | BaFin, Federālā Finanšu ministrija, KfW un trīs lielākās Vācijas kreditēšanas nozares asociācijas (7)2007. gada 29. jūlijā vienojās, ka KfW, koordinējot savu rīcību ar BaFin, iesaistīsies šajā procesā, sniedzot IKB garantijas. Turklāt kreditēšanas nozares asociācijas vienojās uzņemties 30 % šo garantiju riska. Tas rakstveidā tika apliecināts 2007. gada 16. augusta līgumā starp KfW un trim kreditēšanas nozares asociācijām. |
| --- | --- |

(15)

BaFin, Federālā Finanšu ministrija, KfW un trīs lielākās Vācijas kreditēšanas nozares asociācijas (7)2007. gada 29. jūlijā vienojās, ka KfW, koordinējot savu rīcību ar BaFin, iesaistīsies šajā procesā, sniedzot IKB garantijas. Turklāt kreditēšanas nozares asociācijas vienojās uzņemties 30 % šo garantiju riska. Tas rakstveidā tika apliecināts 2007. gada 16. augusta līgumā starp KfW un trim kreditēšanas nozares asociācijām.

| (16) | KfW paziņoja par šādiem pasākumiem, lai nodrošinātu IKB kredītspēju:






  — | sākot ar pirmdienu, 2007. gada 30. jūliju, garantiju sniegšana par visām IKB tiesībām (maksām) un pienākumiem Rhineland piešķirto likviditātes mehānismu 8,1 miljarda euro apmērā ietvaros (galvenokārt ņemot vērā valūtas kursu izmaiņas, šī summa pašlaik ir samazinājusies līdz 6,3 miljardiem euro). No Rhineland piešķirtajiem likviditātes mehānismiem izrietošo saistību formāla pārņemšana 2007. gada 29. jūlijā ir spēkā līdz strukturēto kredītportfeļu samaksas datumam vai pārdošanai (8). Šādu portfeļu termiņš ir vairāk nekā pieci gadi, |
| --- | --- | --- |

(16)

KfW paziņoja par šādiem pasākumiem, lai nodrošinātu IKB kredītspēju:

—

sākot ar pirmdienu, 2007. gada 30. jūliju, garantiju sniegšana par visām IKB tiesībām (maksām) un pienākumiem Rhineland piešķirto likviditātes mehānismu 8,1 miljarda euro apmērā ietvaros (galvenokārt ņemot vērā valūtas kursu izmaiņas, šī summa pašlaik ir samazinājusies līdz 6,3 miljardiem euro). No Rhineland piešķirtajiem likviditātes mehānismiem izrietošo saistību formāla pārņemšana 2007. gada 29. jūlijā ir spēkā līdz strukturēto kredītportfeļu samaksas datumam vai pārdošanai (8). Šādu portfeļu termiņš ir vairāk nekā pieci gadi,

| — | garantiju sniegšana IKB par zaudējumiem viena miljarda euro apmērā saistībā ar Rhinebridge darījumiem un citiem bilancē iekļautiem augsta riska portfeļieguldījumiem kopumā 6,8 miljardu euro apmērā. |
| --- | --- |

—

garantiju sniegšana IKB par zaudējumiem viena miljarda euro apmērā saistībā ar Rhinebridge darījumiem un citiem bilancē iekļautiem augsta riska portfeļieguldījumiem kopumā 6,8 miljardu euro apmērā.

| (17) | Sākotnēji Vācijai sagaidāmie zaudējumi to garantiju ietvaros, ko IKB sniegusi KfW un kreditēšanas nozares asociācijas, kopumā tika lēsti 3,5 miljardu euro apmērā (Rhineland un Havenrock: 2,5 miljardi euro, Rhinebridge un citi augsta riska portfeļieguldījumi: viens miljards euro (9)). |
| --- | --- |

(17)

Sākotnēji Vācijai sagaidāmie zaudējumi to garantiju ietvaros, ko IKB sniegusi KfW un kreditēšanas nozares asociācijas, kopumā tika lēsti 3,5 miljardu euro apmērā (Rhineland un Havenrock: 2,5 miljardi euro, Rhinebridge un citi augsta riska portfeļieguldījumi: viens miljards euro (9)).

| (18) | Sākotnējā 2007. gada 29. jūlija līgumā KfW un kreditēšanas nozares asociācijas vienojās, ka paredzamos zaudējumus saistībā ar garantiju sniegšanu sadalīs šādi:






  — | būtībā KfW sedz 70 % paredzamo zaudējumiem, tomēr neierobežojot riskus attiecībā uz Rhineland, proti, 100 % apmērā KfW sedz zaudējumus, kas pārsniedz 30 % no kreditēšanas nozares asociāciju dalības (sk. turpmāk), |
| --- | --- | --- |

(18)

Sākotnējā 2007. gada 29. jūlija līgumā KfW un kreditēšanas nozares asociācijas vienojās, ka paredzamos zaudējumus saistībā ar garantiju sniegšanu sadalīs šādi:

—

būtībā KfW sedz 70 % paredzamo zaudējumiem, tomēr neierobežojot riskus attiecībā uz Rhineland, proti, 100 % apmērā KfW sedz zaudējumus, kas pārsniedz 30 % no kreditēšanas nozares asociāciju dalības (sk. turpmāk),

| — | kreditēšanas nozares asociācijas uzņemas 30 % paredzamo zaudējumu, kas tiek ierobežoti līdz vienam miljardam euro. |
| --- | --- |

—

kreditēšanas nozares asociācijas uzņemas 30 % paredzamo zaudējumu, kas tiek ierobežoti līdz vienam miljardam euro.

| (19) | Risku sadale starp KfW un kreditēšanas nozares asociācijām garantiju maksimālās summas viena miljarda euro ietvaros attiecas uz kreditēšanas nozares asociācijām (sk. 18. apsvērumu) neatkarīgi no tā, kurā garantiju sniegšanas vietā (Rhineland, Rhinebridge vai tiešie ieguldījumi) rodas zaudējumi, turklāt puses var izmantot savas tiesības atbilstīgi saskaņotajai risku sadalei ar vienādu subordinācijas līmeni. |
| --- | --- |

(19)

Risku sadale starp KfW un kreditēšanas nozares asociācijām garantiju maksimālās summas viena miljarda euro ietvaros attiecas uz kreditēšanas nozares asociācijām (sk. 18. apsvērumu) neatkarīgi no tā, kurā garantiju sniegšanas vietā (Rhineland, Rhinebridge vai tiešie ieguldījumi) rodas zaudējumi, turklāt puses var izmantot savas tiesības atbilstīgi saskaņotajai risku sadalei ar vienādu subordinācijas līmeni.

| (20) | Papildus dalībai garantiju sniegšanā trīs kreditēšanas nozares asociācijas apņēmās ietekmēt savus biedrus tā, lai IKB tiktu atjaunotas krīzes dēļ slēgtās kredītlīnijas. |
| --- | --- |

(20)

Papildus dalībai garantiju sniegšanā trīs kreditēšanas nozares asociācijas apņēmās ietekmēt savus biedrus tā, lai IKB tiktu atjaunotas krīzes dēļ slēgtās kredītlīnijas.

| (21) | Turklāt 2007. gada 16. augusta līgumā tiek norādīts, ka KfW kā kopfonda vadītāja vienojas par atbilstīgu atlīdzību par garantiju pasākumiem un veic pasākumus, lai tiktu atmaksāti visi kreditēšanas nozares asociāciju un KfW izdevumi. Laikā, kad tika panākta vienošanās par atmaksu un veikti attiecīgi pasākumi, no atlīdzības jautājuma bija jāatsakās, jo to varētu interpretēt kā [...], kam ir nepieciešama [...] atļauja. |
| --- | --- |

(21)

Turklāt 2007. gada 16. augusta līgumā tiek norādīts, ka KfW kā kopfonda vadītāja vienojas par atbilstīgu atlīdzību par garantiju pasākumiem un veic pasākumus, lai tiktu atmaksāti visi kreditēšanas nozares asociāciju un KfW izdevumi. Laikā, kad tika panākta vienošanās par atmaksu un veikti attiecīgi pasākumi, no atlīdzības jautājuma bija jāatsakās, jo to varētu interpretēt kā [...], kam ir nepieciešama [...] atļauja.

| (22) | Risks (30 % apmērā), ko uzņēmās asociācijas, to starpā tika sadalīts šādi:






  — | 50 % Bundesverband deutscher Banken (BdB), |
| --- | --- | --- |

(22)

Risks (30 % apmērā), ko uzņēmās asociācijas, to starpā tika sadalīts šādi:

—

50 % Bundesverband deutscher Banken (BdB),

| — | 16,7 % Bundesverband der Deutschen Volksbanken und Raiffeisenbanken (BVR), |
| --- | --- |

—

16,7 % Bundesverband der Deutschen Volksbanken und Raiffeisenbanken (BVR),

| — | 33,3 % Deutscher Sparkassen- und Giroverband (DSGV). |
| --- | --- |

—

33,3 % Deutscher Sparkassen- und Giroverband (DSGV).

| (23) | BdB uzņēmās 50 % riska, jo IKB maksātnespējas gadījumā katra atsevišķa privāta vai korporatīva klienta aktīvi būtu nodrošināti ar privātu banku ieguldījumu nodrošinājuma fondu līdz 30 % apmēram no IKB galvenā garantētā pašu kapitāla (apmēram 662 miljoni euro katram klientam 2007. gada 26. septembrī) (10). |
| --- | --- |

(23)

BdB uzņēmās 50 % riska, jo IKB maksātnespējas gadījumā katra atsevišķa privāta vai korporatīva klienta aktīvi būtu nodrošināti ar privātu banku ieguldījumu nodrošinājuma fondu līdz 30 % apmēram no IKB galvenā garantētā pašu kapitāla (apmēram 662 miljoni euro katram klientam 2007. gada 26. septembrī) (10).

b)   Otrs pasākums – uzkrājumu nedrošiem parādiem palielināšana

| (24) | Ņemot vērā turpmāku situācijas pasliktināšanos finanšu tirgos, garantijas par IKB zaudējumiem Havenrock struktūras ietvaros pilnībā tika izmantotas un izrādījās, ka tās nav pietiekamas. Bija nepieciešami papildu zaudējumu segšanas pasākumi, lai nodrošinātu IKB darījumu turpināšanu. 2007. gada 30. novembrīKfW un kreditēšanas nozares asociācijas saistībā ar IKB kredītlīnijām Havenrock struktūrā nodrošināja papildu riskus apmēram 350 miljonu euro (440 miljonu ASV dolāru) apmērā. KfW nodrošināja 150 miljonus euro, no tiem 54,3 miljonus euro konvertējamu vērtspapīru veidā, kurus 2008. gada 14. februārī (piemērojot no 2008. gada 28. februāra) KfW konvertēja akcijās, lai palielinātu savu dalību IKB līdz 43 %. BdB nodrošināja nākamos 150 miljonus euro un BVR ar DSVG – atlikušos 50 miljonus euro. |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā turpmāku situācijas pasliktināšanos finanšu tirgos, garantijas par IKB zaudējumiem Havenrock struktūras ietvaros pilnībā tika izmantotas un izrādījās, ka tās nav pietiekamas. Bija nepieciešami papildu zaudējumu segšanas pasākumi, lai nodrošinātu IKB darījumu turpināšanu. 2007. gada 30. novembrīKfW un kreditēšanas nozares asociācijas saistībā ar IKB kredītlīnijām Havenrock struktūrā nodrošināja papildu riskus apmēram 350 miljonu euro (440 miljonu ASV dolāru) apmērā. KfW nodrošināja 150 miljonus euro, no tiem 54,3 miljonus euro konvertējamu vērtspapīru veidā, kurus 2008. gada 14. februārī (piemērojot no 2008. gada 28. februāra) KfW konvertēja akcijās, lai palielinātu savu dalību IKB līdz 43 %. BdB nodrošināja nākamos 150 miljonus euro un BVR ar DSVG – atlikušos 50 miljonus euro.

c)   Trešais pasākums – kapitālieguldījums un KfW aizdevums

| (25) | 2008. gada februārī Vācijas Federālā valdība KfW lika nodrošināt vēl 2,3 miljardus euro. |
| --- | --- |

(25)

2008. gada februārī Vācijas Federālā valdība KfW lika nodrošināt vēl 2,3 miljardus euro.

| (26) | Tika piešķirti 1,05 miljardi euro aizdevuma veidā, par kuru tieši tika apliecināta atteikšanās no prasījuma tiesībām un “labāku laiku klauzula,” saskaņā ar kuru IKB veic atmaksu, ja turpmākajos gados tā gūst peļņu. Šie pasākumi bija nepieciešami, lai piesaistītu bankai kapitālu un līdz ar to novērstu to, ka IKB pamatkapitāla līmenis ir zemāks par tiesību aktos noteikto robežvērtību. |
| --- | --- |

(26)

Tika piešķirti 1,05 miljardi euro aizdevuma veidā, par kuru tieši tika apliecināta atteikšanās no prasījuma tiesībām un “labāku laiku klauzula,” saskaņā ar kuru IKB veic atmaksu, ja turpmākajos gados tā gūst peļņu. Šie pasākumi bija nepieciešami, lai piesaistītu bankai kapitālu un līdz ar to novērstu to, ka IKB pamatkapitāla līmenis ir zemāks par tiesību aktos noteikto robežvērtību.

| (27) | Turklāt BaFin pieprasīja KfW sniegt kapitāla palielināšanas garantiju neierobežotā apmērā. KfW apņēmās nodrošināt papildu finansējumu kapitālieguldījuma veidā 1,25 miljardu euro apmērā. Šīs kapitāla nostiprināšanas pasākumi pamatā tika veikti 2008. gada augustā, tomēr faktiski kapitālu var palielināt tikai pēc tam, kad Komisija pieņems pozitīvu lēmumu. Līdz ar to kapitāla palielināšana vēl nav veikta. Pēc kapitāla palielināšanas KfW līdzdalības īpatsvars IKB būtu apmēram 90,8 %. |
| --- | --- |

(27)

Turklāt BaFin pieprasīja KfW sniegt kapitāla palielināšanas garantiju neierobežotā apmērā. KfW apņēmās nodrošināt papildu finansējumu kapitālieguldījuma veidā 1,25 miljardu euro apmērā. Šīs kapitāla nostiprināšanas pasākumi pamatā tika veikti 2008. gada augustā, tomēr faktiski kapitālu var palielināt tikai pēc tam, kad Komisija pieņems pozitīvu lēmumu. Līdz ar to kapitāla palielināšana vēl nav veikta. Pēc kapitāla palielināšanas KfW līdzdalības īpatsvars IKB būtu apmēram 90,8 %.

| (28) | Trešo KfW pasākumu Vācijas Federālā valdība atbalstīja ar 1,2 miljardiem euro, ko tā piešķīra KfW, un kreditēšanas nozares asociācijas – ar 300 miljoniem euro. |
| --- | --- |

(28)

Trešo KfW pasākumu Vācijas Federālā valdība atbalstīja ar 1,2 miljardiem euro, ko tā piešķīra KfW, un kreditēšanas nozares asociācijas – ar 300 miljoniem euro.

d)   Likviditātes nodrošināšana

| (29) | Turklāt kopš 2008. gada janvāra KfW piešķīra IKB likviditātes kredītlīnijas kopumā [> 2,5] miljardu euro apmērā. Līdzekļi ir sadalīti divos pamatmehānismos, katrs [...] miljardu euro apmērā, turklāt pirmais pamatmehānisms tika izveidots 2008. gada 24. janvārī, piemērojot Euribor plus no [< 50] līdz [> 50] bāzes punktu vērtībā ar [> 100] % garantiju. Otrais pamatmehānisms tika piešķirts no 2008. gada 24. jūlija, piemērojot Euribor plus [> 100] bāzes punktu vērtībā ar [> 100] % garantiju. Šai augstajai kredītlīniju garantijai būtu jānodrošina, ka nodrošinājums ir pietiekams pat sliktākajā gadījumā (worst case), lai varētu segt kredītu. |
| --- | --- |

(29)

Turklāt kopš 2008. gada janvāra KfW piešķīra IKB likviditātes kredītlīnijas kopumā [> 2,5] miljardu euro apmērā. Līdzekļi ir sadalīti divos pamatmehānismos, katrs [...] miljardu euro apmērā, turklāt pirmais pamatmehānisms tika izveidots 2008. gada 24. janvārī, piemērojot Euribor plus no [< 50] līdz [> 50] bāzes punktu vērtībā ar [> 100] % garantiju. Otrais pamatmehānisms tika piešķirts no 2008. gada 24. jūlija, piemērojot Euribor plus [> 100] bāzes punktu vērtībā ar [> 100] % garantiju. Šai augstajai kredītlīniju garantijai būtu jānodrošina, ka nodrošinājums ir pietiekams pat sliktākajā gadījumā (worst case), lai varētu segt kredītu.

| (30) | Arī citas bankas piešķīra IKB likviditātes kredītlīnijas. Tā [kāda liela ASV banka] un [kāda cita liela ASV banka] piešķīra IKB likviditātes mehānismus [> 0,75] miljardu euro apmērā, piemērojot mēneša bāzi un Euribor plus no [< 100] līdz [< 100] bāzes punktu vērtībā ar garantiju no [> 100] % līdz [> 100] %. Turklāt IKB bija pieejams likviditātes mehānisms līdz [> 250] miljonu euro apmērā, ko uz vienu gadu bija piešķīrusi [kāda Vācijas federālās zemes banka], piemērojot Euribor plus no [> 90] līdz [> 100] bāzes punktu vērtībā ar garantiju no [> 100] % līdz [> 100] %. Vēl viena likviditātes kredītlīnija [> 500] miljonu euro apmērā uz vienu gadu tika atvērta [kādā citā Vācijas federālās zemes bankā], piemērojot Euribor plus [> 50] bāzes punktu vērtībā ar atbilstīgu garantiju. |
| --- | --- |

(30)

Arī citas bankas piešķīra IKB likviditātes kredītlīnijas. Tā [kāda liela ASV banka] un [kāda cita liela ASV banka] piešķīra IKB likviditātes mehānismus [> 0,75] miljardu euro apmērā, piemērojot mēneša bāzi un Euribor plus no [< 100] līdz [< 100] bāzes punktu vērtībā ar garantiju no [> 100] % līdz [> 100] %. Turklāt IKB bija pieejams likviditātes mehānisms līdz [> 250] miljonu euro apmērā, ko uz vienu gadu bija piešķīrusi [kāda Vācijas federālās zemes banka], piemērojot Euribor plus no [> 90] līdz [> 100] bāzes punktu vērtībā ar garantiju no [> 100] % līdz [> 100] %. Vēl viena likviditātes kredītlīnija [> 500] miljonu euro apmērā uz vienu gadu tika atvērta [kādā citā Vācijas federālās zemes bankā], piemērojot Euribor plus [> 50] bāzes punktu vērtībā ar atbilstīgu garantiju.

2.4.   Zaudējumu pieaugums pārstrukturēšanas laikā

| (31) | Paredzamie zaudējumi, kas būtu jāsedz garantijām par ārpusbilances aktīvu posteņiem Rhineland, no sākotnēji aplēstajiem 2,5 miljardiem euro (sliktākais gadījums) pieauga līdz 7,0 miljardiem euro (11). 2007. gada jūlijā Rhineland sniegto garantiju gaitā Rhineland piešķirto likviditātes mehānismu ietvaros KfW uzņēmās visus ārpusbilances aktīvu posteņu riskus, proti, iekļāva šos riskus savā bilancē. Tas neietekmēja kreditēšanas nozares asociāciju sniegto maksimālo garantiju viena miljarda euro apmērā par zaudējumiem no citiem posteņiem. |
| --- | --- |

(31)

Paredzamie zaudējumi, kas būtu jāsedz garantijām par ārpusbilances aktīvu posteņiem Rhineland, no sākotnēji aplēstajiem 2,5 miljardiem euro (sliktākais gadījums) pieauga līdz 7,0 miljardiem euro (11). 2007. gada jūlijā Rhineland sniegto garantiju gaitā Rhineland piešķirto likviditātes mehānismu ietvaros KfW uzņēmās visus ārpusbilances aktīvu posteņu riskus, proti, iekļāva šos riskus savā bilancē. Tas neietekmēja kreditēšanas nozares asociāciju sniegto maksimālo garantiju viena miljarda euro apmērā par zaudējumiem no citiem posteņiem.

| (32) | Turklāt pirmais pasākums sedza zaudējumus līdz vienam miljardam euro par bilancē iekļautiem portfeļieguldījumiem 6,8 miljardu euro apmērā. 2008. gada pavasarī, ņemot vērā valūtas kursu izmaiņu korekcijas, bilancē iekļautie ieguldījumi samazinājās līdz 6,31 miljardam euro. Tāpat 2008. gada pavasarī IKB mēģināja pārdot abus portfeļus atklātā izsolē. Ieilgušās kapitāla tirgus krīzes dēļ pārdošana nenotika, jo piedāvājumi bija ievērojami zemāki par gaidītajām pārdošanas cenām. Pēc tam IKB atkal bija jāsamazina šo portfeļu uzskaites vērtība. Līdz 2008. gada augustam IKB cieta kapitāla zaudējumus [< 750] miljonu euro apmērā. Turklāt aktīvus tirgū bija iespējams pārdot 990 miljonu euro nominālajā vērtībā. Līdz ar to 2008. gada augustā atlikušā portfeļa nominālā vērtība bija [< 5] miljardi euro. |
| --- | --- |

(32)

Turklāt pirmais pasākums sedza zaudējumus līdz vienam miljardam euro par bilancē iekļautiem portfeļieguldījumiem 6,8 miljardu euro apmērā. 2008. gada pavasarī, ņemot vērā valūtas kursu izmaiņu korekcijas, bilancē iekļautie ieguldījumi samazinājās līdz 6,31 miljardam euro. Tāpat 2008. gada pavasarī IKB mēģināja pārdot abus portfeļus atklātā izsolē. Ieilgušās kapitāla tirgus krīzes dēļ pārdošana nenotika, jo piedāvājumi bija ievērojami zemāki par gaidītajām pārdošanas cenām. Pēc tam IKB atkal bija jāsamazina šo portfeļu uzskaites vērtība. Līdz 2008. gada augustam IKB cieta kapitāla zaudējumus [< 750] miljonu euro apmērā. Turklāt aktīvus tirgū bija iespējams pārdot 990 miljonu euro nominālajā vērtībā. Līdz ar to 2008. gada augustā atlikušā portfeļa nominālā vērtība bija [< 5] miljardi euro.

| (33) | Gatavojoties iespējamai IKB pārdošanai, augustā atlikušās garantijas par portfeļiem IKB bilancē tika izpildītas, pateicoties KfW iepriekš nodrošinātajiem atlikušajiem 360 miljoniem euro. Oficiāli zaudējumi vēl neradās, taču attiecībā uz tos pamatojošiem aktīvu posteņiem saistības jau nebija izpildītas. Līdz ar to garantija viena miljarda euro apmērā tika pilnībā izmantota, un to var uzskatīt par izpildītu. |
| --- | --- |

(33)

Gatavojoties iespējamai IKB pārdošanai, augustā atlikušās garantijas par portfeļiem IKB bilancē tika izpildītas, pateicoties KfW iepriekš nodrošinātajiem atlikušajiem 360 miljoniem euro. Oficiāli zaudējumi vēl neradās, taču attiecībā uz tos pamatojošiem aktīvu posteņiem saistības jau nebija izpildītas. Līdz ar to garantija viena miljarda euro apmērā tika pilnībā izmantota, un to var uzskatīt par izpildītu.

| (34) | Sarunās ar potenciālajiem pircējiem atlikušos portfeļieguldījumus sadalīja divos strukturētos ieguldījumu portfeļos (SIP 1 un SIP 2). SIP 1 būtībā ietver [konkrētus vērtspapīrus], kuru nominālā vērtība ir [...] miljardi euro un uzskaites vērtība – [> 1] miljards euro (12). SIP 2 ietver pārējos IKB [vērtspapīrus], kuru nominālā vērtība ir [...] miljardi euro un uzskaites vērtība – [> 1] miljards euro. |
| --- | --- |

(34)

Sarunās ar potenciālajiem pircējiem atlikušos portfeļieguldījumus sadalīja divos strukturētos ieguldījumu portfeļos (SIP 1 un SIP 2). SIP 1 būtībā ietver [konkrētus vērtspapīrus], kuru nominālā vērtība ir [...] miljardi euro un uzskaites vērtība – [> 1] miljards euro (12). SIP 2 ietver pārējos IKB [vērtspapīrus], kuru nominālā vērtība ir [...] miljardi euro un uzskaites vērtība – [> 1] miljards euro.

| (35) | Pārskats par portfeļieguldījumu attīstību līdz 2008. gada augusta beigām ir attēlots 2. tabulā. Radušies un gaidāmie zaudējumi kopumā tiek lēsti apmēram 10,28 miljardu euro apmērā.

  2.   tabula


  Portfeļieguldījumi laikposmā no 2007. gada marta līdz 2008. gada augustam















  (miljardos euro) |
| --- | --- |
| | Koriģēta nominālā vērtība 2007. gada martā | Valūtas kursa izmaiņu korekcijas | Pārdošana
  (aktīvu nominālā vērtība) | Zaudējumi no pārdošanas
  (pārdošanas cenas nominālā vērtība) | Radušies zaudējumi
  (aktīvu nominālā vērtība) | Nominālā vērtība 2008. gada augustā
  (IKB vai KfW) | Norakstīšana | Uzskaites vērtība 2008. gada augustā
  (IFRS) | Zaudējumi kopā
  (radušies un sagaidītie zaudējumi) |
| Rhineland | 11,5 | 3,7 | [< 1] | — | [< 0,5] | [> 5] (KfW) | [> 3] | [< 2,0] | [> 3,5] |
| Havenrock | (1,2) | — | — | — | 1,2 | 0 | 0 | 0 | 1,2 |
| Bilances kopsumma | 6,81 | 0,5 | [< 2] | [< 0,5] | [< 0,75] | [< 5] (IKB) | [> 1,5] | [> 2] | [> 2,0] |
| — | SIP 1 |

(35)

Pārskats par portfeļieguldījumu attīstību līdz 2008. gada augusta beigām ir attēlots 2. tabulā. Radušies un gaidāmie zaudējumi kopumā tiek lēsti apmēram 10,28 miljardu euro apmērā.

2.   tabula

Portfeļieguldījumi laikposmā no 2007. gada marta līdz 2008. gada augustam

(miljardos euro)

Koriģēta nominālā vērtība 2007. gada martā

Valūtas kursa izmaiņu korekcijas

Pārdošana

(aktīvu nominālā vērtība)

Zaudējumi no pārdošanas

(pārdošanas cenas nominālā vērtība)

Radušies zaudējumi

(aktīvu nominālā vērtība)

Nominālā vērtība 2008. gada augustā

(IKB vai KfW)

Norakstīšana

Uzskaites vērtība 2008. gada augustā

(IFRS)

Zaudējumi kopā

(radušies un sagaidītie zaudējumi)

Rhineland

11,5

3,7

[< 1]

—

[< 0,5]

[> 5] (KfW)

[> 3]

[< 2,0]

[> 3,5]

Havenrock

(1,2)

—

—

—

1,2

0

0

0

1,2

Bilances kopsumma

6,81

0,5

[< 2]

[< 0,5]

[< 0,75]

[< 5] (IKB)

[> 1,5]

[> 2]

[> 2,0]

—

neeksistē

[...] (IKB)

[...]

[> 1]

[...]

| — | SIP 2 |
| --- | --- |

—

neeksistē

[...] (IKB)

[...]

[> 1]

[...]

| — | Citi |
| --- | --- |

—

Citi

6,81

0,5

[< 2]

[< 0,5]

[> 0,5]

0

0

0

[> 0,5]

Kopā (1.–3.)

18,3

4,5

[< 2]

[< 0,5]

[> 1,7]

[> 7,5]

[> 4,5]

[> 3,0]

[> 6,0]

2.5.   Pārdošana

| (36) | KfW piederošo IKB akciju pārdošana tika uzsākta 2008. gada janvārī un pabeigta 2008. gada 21. augustā ar lēmumu pārdot IKB uzņēmumam Lone Star Funds VI Financial Holdings, L.P. Dallas, ASV (turpmāk tekstā – Lone Star). |
| --- | --- |

(36)

KfW piederošo IKB akciju pārdošana tika uzsākta 2008. gada janvārī un pabeigta 2008. gada 21. augustā ar lēmumu pārdot IKB uzņēmumam Lone Star Funds VI Financial Holdings, L.P. Dallas, ASV (turpmāk tekstā – Lone Star).

| (37) | Pārdošana notika atklātā, nediskriminējošā un pārskatāmā izsoles procedūrā. Saskaņā ar vispārēju paziņojumu 2008. gada janvāra sākumā pirmajā posmā interesi izrādīja [> 40] pretendenti (tostarp Vācijas un starptautiskas bankas, kā arī finanšu ieguldītāji). Pēc konfidencialitātes apliecinājuma parakstīšanas [> 20] pretendenti saņēma informatīvo memorandu (janvāra beigās). [> 5] pretendenti iesniedza pirmo piedāvājumu (februāra beigās). [> 5] pretendenti saņēma piekļuves tiesības datu telpai. Kopumā [< 5] pretendenti iesniedza konkrētu piedāvājumu (maija vidū). |
| --- | --- |

(37)

Pārdošana notika atklātā, nediskriminējošā un pārskatāmā izsoles procedūrā. Saskaņā ar vispārēju paziņojumu 2008. gada janvāra sākumā pirmajā posmā interesi izrādīja [> 40] pretendenti (tostarp Vācijas un starptautiskas bankas, kā arī finanšu ieguldītāji). Pēc konfidencialitātes apliecinājuma parakstīšanas [> 20] pretendenti saņēma informatīvo memorandu (janvāra beigās). [> 5] pretendenti iesniedza pirmo piedāvājumu (februāra beigās). [> 5] pretendenti saņēma piekļuves tiesības datu telpai. Kopumā [< 5] pretendenti iesniedza konkrētu piedāvājumu (maija vidū).

| (38) | KfW 2008. gada maija beigās uzaicināja trīs no šiem [< 5] pretendentiem ([finanšu un stratēģiskiem ieguldītājiem no dažādām valstīm]) iesniegt juridiski saistošu piedāvājumu. No [< 5] pretendentiem, kas iesniedza atbilstīgu piedāvājumu, ņemot vērā [< 5] piedāvājumu ekonomisku salīdzinājumu, tika pieņemts Lone Star piedāvājums, jo Lone Star bija piedāvājis visaugstāko neto cenu. |
| --- | --- |

(38)

KfW 2008. gada maija beigās uzaicināja trīs no šiem [< 5] pretendentiem ([finanšu un stratēģiskiem ieguldītājiem no dažādām valstīm]) iesniegt juridiski saistošu piedāvājumu. No [< 5] pretendentiem, kas iesniedza atbilstīgu piedāvājumu, ņemot vērā [< 5] piedāvājumu ekonomisku salīdzinājumu, tika pieņemts Lone Star piedāvājums, jo Lone Star bija piedāvājis visaugstāko neto cenu.

| (39) | IKB pārdošana būtībā ietver pārdošanas cenu apmēram [...] miljonu euro apmērā (par 90,8 % akciju), kā arī Lone Star finanšu ieguldītāja nodrošinājumu [> 400] miljonu euro apmērā, kas jāiegulda IKB. Savā piedāvājumā Lone Star ņēma vērā to, ka netiks pieņemta “labāku laiku klauzula”. Savukārt Lone Star apņēmās finansēt SIP 2 ar iepriekš minētajiem [> 400] miljoniem euro. Pašlaik IKB apsver pārdot SIP 2 aktīvu posteņus ārpusbilances ieguldījumu fondam. KfW ir apņēmusies ar kredītu 775 miljonu euro apmērā iesaistīties SIP 2 refinansēšanā, kas tiek kompensēts, piemērojot Euribor plus [> 80] bāzes punktu vērtībā un kam ir prioritāte, salīdzinot ar Lone Star un IKB piederošo Capital Notes [> 200] miljonu euro apmērā un ar Mezzanine Notes [> 150] miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

(39)

IKB pārdošana būtībā ietver pārdošanas cenu apmēram [...] miljonu euro apmērā (par 90,8 % akciju), kā arī Lone Star finanšu ieguldītāja nodrošinājumu [> 400] miljonu euro apmērā, kas jāiegulda IKB. Savā piedāvājumā Lone Star ņēma vērā to, ka netiks pieņemta “labāku laiku klauzula”. Savukārt Lone Star apņēmās finansēt SIP 2 ar iepriekš minētajiem [> 400] miljoniem euro. Pašlaik IKB apsver pārdot SIP 2 aktīvu posteņus ārpusbilances ieguldījumu fondam. KfW ir apņēmusies ar kredītu 775 miljonu euro apmērā iesaistīties SIP 2 refinansēšanā, kas tiek kompensēts, piemērojot Euribor plus [> 80] bāzes punktu vērtībā un kam ir prioritāte, salīdzinot ar Lone Star un IKB piederošo Capital Notes [> 200] miljonu euro apmērā un ar Mezzanine Notes [> 150] miljonu euro apmērā.

| (40) | KfW ir nopirkusi SIP 1 par vienu miljardu euro (13). KfW uzņemas pirmo zaudējumu risku 150 miljonu euro apmērā, ar galvojumu Vācija uzņemas nākamo risku 600 miljonu euro apmērā (turklāt runa ir par neparedzamiem zaudējumiem (14)), un pārējo risku 250 miljonu euro apmērā uzņemas KfW. KfW ir pārliecināta, ka visi paredzamie zaudējumi saistībā ar portfeli jau ir iekļauti cenā, līdz ar to KfW uzskata, ka nav nepieciešami citi pasākumi. |
| --- | --- |

(40)

KfW ir nopirkusi SIP 1 par vienu miljardu euro (13). KfW uzņemas pirmo zaudējumu risku 150 miljonu euro apmērā, ar galvojumu Vācija uzņemas nākamo risku 600 miljonu euro apmērā (turklāt runa ir par neparedzamiem zaudējumiem (14)), un pārējo risku 250 miljonu euro apmērā uzņemas KfW. KfW ir pārliecināta, ka visi paredzamie zaudējumi saistībā ar portfeli jau ir iekļauti cenā, līdz ar to KfW uzskata, ka nav nepieciešami citi pasākumi.

| (41) | Turklāt abi pamatmehānismi, ko KfW piešķīra IKB, [> 2,5] miljardu euro apmērā tiek pagarināti ne ilgāk kā līdz [...] (sākotnēji tiem bija jābeidzas 2009. gada aprīlī vai attiecīgi jūlijā). Nosacījumi tika mainīti minimāli. Pirmā mehānisma nodrošinājumu no [> 100] % samazināja līdz [> 100] %, un otrā mehānisma procentu likmi Euribor plus [> 100] bāzes punktu vērtībā samazināja līdz Euribor plus [> 100] bāzes punktu vērtībā. Saskaņā ar KfW sniegto informāciju šīs izmaiņas tika apstiprinātas, jo IKB ir palielinājusi pašu kapitālu. |
| --- | --- |

(41)

Turklāt abi pamatmehānismi, ko KfW piešķīra IKB, [> 2,5] miljardu euro apmērā tiek pagarināti ne ilgāk kā līdz [...] (sākotnēji tiem bija jābeidzas 2009. gada aprīlī vai attiecīgi jūlijā). Nosacījumi tika mainīti minimāli. Pirmā mehānisma nodrošinājumu no [> 100] % samazināja līdz [> 100] %, un otrā mehānisma procentu likmi Euribor plus [> 100] bāzes punktu vērtībā samazināja līdz Euribor plus [> 100] bāzes punktu vērtībā. Saskaņā ar KfW sniegto informāciju šīs izmaiņas tika apstiprinātas, jo IKB ir palielinājusi pašu kapitālu.

| (42) | Turklāt pirkuma līgumā nav ietverti nekādi īpaši pārdošanas nosacījumi, izņemot noteikumu par atbrīvošanu no atbildības, saskaņā ar kuru piemēro izņēmumu [noteiktiem apstākļiem], kuru finansiālās sekas ir līdz [...] euro. Tas jo īpaši attiecas uz [...]. Lai gan šeit runa ir par [...], kas varētu būt līdz [...] euro, saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju risks [...] ir ļoti mazs, jo mēnesi pirms finanšu krīzes iestāšanās IKB ar saviem ļoti labiem uzņēmējdarbības rezultātiem bija otrajā vietā Vācijas banku kredītvērtējuma tabulā, un, vērtējot [...], saskaņā ar pieejamo informāciju banka nav atteikusies no ierastās komerciālās prakses. Tā kā, no vienas puses, risku varbūtība [...] ir ļoti maza, bet, no otras puses, [...] sekas [...] varētu būt būtiskas, ir sarežģīti novērtēt šo [...]. Vācija norāda, ka pirkumu gadījumos šādi [...] riski parasti paliek iepriekšējam īpašniekam. Tāpēc pārdošanā KfW jau sākotnēji nav ņēmusi vērā šo risku. Tā kā faktiski riska iestāšanās ir mazticama, IKB savā uzskaitē nav paredzējusi uzkrājumus iespējamiem prasījumiem. |
| --- | --- |

(42)

Turklāt pirkuma līgumā nav ietverti nekādi īpaši pārdošanas nosacījumi, izņemot noteikumu par atbrīvošanu no atbildības, saskaņā ar kuru piemēro izņēmumu [noteiktiem apstākļiem], kuru finansiālās sekas ir līdz [...] euro. Tas jo īpaši attiecas uz [...]. Lai gan šeit runa ir par [...], kas varētu būt līdz [...] euro, saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju risks [...] ir ļoti mazs, jo mēnesi pirms finanšu krīzes iestāšanās IKB ar saviem ļoti labiem uzņēmējdarbības rezultātiem bija otrajā vietā Vācijas banku kredītvērtējuma tabulā, un, vērtējot [...], saskaņā ar pieejamo informāciju banka nav atteikusies no ierastās komerciālās prakses. Tā kā, no vienas puses, risku varbūtība [...] ir ļoti maza, bet, no otras puses, [...] sekas [...] varētu būt būtiskas, ir sarežģīti novērtēt šo [...]. Vācija norāda, ka pirkumu gadījumos šādi [...] riski parasti paliek iepriekšējam īpašniekam. Tāpēc pārdošanā KfW jau sākotnēji nav ņēmusi vērā šo risku. Tā kā faktiski riska iestāšanās ir mazticama, IKB savā uzskaitē nav paredzējusi uzkrājumus iespējamiem prasījumiem.

2.6.   Atbalsta pasākumi

3.   tabula

Pasākumi IKB atbalstam pārstrukturēšanas laikā

| Nr. | Pasākums | Nominālā vērtība
  (miljardos euro) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Garantijas (Rhineland: 5,8 miljardi euro; Havenrock: 0,85 miljardi euro; bilances aktīvu posteņi: viens miljards euro) | apmēram 7,65
  (no tiem 1,00 no kreditēšanas nozares asociācijām) |
| 2. | Risku papildu nodrošināšana (350 miljoni euro, lai nodrošinātu papildu zaudējumus – Havenrock) | 0,35
  (no tiem 0,20 no kreditēšanas nozares asociācijām) |
| 3. | Kapitāla palielināšana un neatmaksājams aizdevums (bilances aktīvu posteņu norakstīšanas segšana) | 2,30
  (no tiem 0,30 no kreditēšanas nozares asociācijām) |
| 4. | Likviditātes mehānisms | [> 2,5] |
| 5. | IKB akciju pārdošana | [...] |
| 5.1. | Prioritārs kredīts SIP 2 refinansēšanai | 0,78 |
| 5.2. | SIP 1 nodošana KfW | 1,00 |
| 5.3. | Noteikums par atbrīvošanu no atbildības [...] | [...] |
| Kopā | [> 15] |

Nr.

Pasākums

Nominālā vērtība

(miljardos euro)

1.

Garantijas (Rhineland: 5,8 miljardi euro; Havenrock: 0,85 miljardi euro; bilances aktīvu posteņi: viens miljards euro)

apmēram 7,65

(no tiem 1,00 no kreditēšanas nozares asociācijām)

2.

Risku papildu nodrošināšana (350 miljoni euro, lai nodrošinātu papildu zaudējumus – Havenrock)

0,35

(no tiem 0,20 no kreditēšanas nozares asociācijām)

3.

Kapitāla palielināšana un neatmaksājams aizdevums (bilances aktīvu posteņu norakstīšanas segšana)

2,30

(no tiem 0,30 no kreditēšanas nozares asociācijām)

4.

Likviditātes mehānisms

[> 2,5]

5.

IKB akciju pārdošana

[...]

5.1.

Prioritārs kredīts SIP 2 refinansēšanai

0,78

5.2.

SIP 1 nodošana KfW

1,00

5.3.

Noteikums par atbrīvošanu no atbildības [...]

[...]

Kopā

[> 15]

2.7.   Pārstrukturēšanas plāns

| (43) | Vācija ir iesniegusi vairākas pārstrādātas IKB pārstrukturēšanas plāna versijas. 2007. gada augusta dokumentos tika raksturoti pasākumi, lai pārvarētu banku krīzi un izvairītos no turpmākām problēmām. Tieši pēc pirmā pasākuma veikšanas IKB pilnvaroja PriceWaterhouseCoopers (PWC) veikt toreizējās situācijas analīzi. Pamatojoties uz šo analīzi, 2007. gada 3. septembrīIKB paziņoja, ka tā vairs neveiks starptautisko strukturēto ieguldījumu darījumus. |
| --- | --- |

(43)

Vācija ir iesniegusi vairākas pārstrādātas IKB pārstrukturēšanas plāna versijas. 2007. gada augusta dokumentos tika raksturoti pasākumi, lai pārvarētu banku krīzi un izvairītos no turpmākām problēmām. Tieši pēc pirmā pasākuma veikšanas IKB pilnvaroja PriceWaterhouseCoopers (PWC) veikt toreizējās situācijas analīzi. Pamatojoties uz šo analīzi, 2007. gada 3. septembrīIKB paziņoja, ka tā vairs neveiks starptautisko strukturēto ieguldījumu darījumus.

| (44) | Pašlaik IKB ir aktualizējusi plānu, un banka ir pārdota Lone Star. Lone Star iesniedza IKB sanācijas koncepciju, ko no 2008. gada 16. jūlija līdz 2008. gada 25. septembrim pārbaudīja auditoru sabiedrība KPMG. Sanācijas koncepcija ietver pārskatu par IKB nozīmīgiem pamattirgiem, raksturo krīzes cēloņus, analizē problēmas un iesaka pasākumus šo problēmu novēršanai. Šīs koncepcijas mērķis, no vienas puses, ir īstermiņā stabilizēt bankas finanšu situāciju, nodrošinot nepieciešamo likviditāti un, no otras puses, ilgtermiņā atjaunot rentabilitāti, likvidējot riska posteņus un koncentrējoties pamatdarbības veikšanai. Ilgtermiņā sanācijas koncepcija paredz, ka IKB koncentrējas darījumiem ar korporatīviem klientiem, kas ir vidēji uzņēmumi, un strukturētā finansējuma darījumi tiek saglabāti tikai korporatīvajiem klientiem nepieciešamajā apmērā. |
| --- | --- |

(44)

Pašlaik IKB ir aktualizējusi plānu, un banka ir pārdota Lone Star. Lone Star iesniedza IKB sanācijas koncepciju, ko no 2008. gada 16. jūlija līdz 2008. gada 25. septembrim pārbaudīja auditoru sabiedrība KPMG. Sanācijas koncepcija ietver pārskatu par IKB nozīmīgiem pamattirgiem, raksturo krīzes cēloņus, analizē problēmas un iesaka pasākumus šo problēmu novēršanai. Šīs koncepcijas mērķis, no vienas puses, ir īstermiņā stabilizēt bankas finanšu situāciju, nodrošinot nepieciešamo likviditāti un, no otras puses, ilgtermiņā atjaunot rentabilitāti, likvidējot riska posteņus un koncentrējoties pamatdarbības veikšanai. Ilgtermiņā sanācijas koncepcija paredz, ka IKB koncentrējas darījumiem ar korporatīviem klientiem, kas ir vidēji uzņēmumi, un strukturētā finansējuma darījumi tiek saglabāti tikai korporatīvajiem klientiem nepieciešamajā apmērā.

| (45) | Sanācijas koncepcija apliecina portfeļieguldījumu pārtraukšanu, par ko IKB izšķīrās tieši pēc krīzes iestāšanās. |
| --- | --- |

(45)

Sanācijas koncepcija apliecina portfeļieguldījumu pārtraukšanu, par ko IKB izšķīrās tieši pēc krīzes iestāšanās.

| (46) | Sarunās ar Komisiju IKB piekrita, ka par kompensācijas pasākumu izmantos nekustamo īpašumu finansēšanas pārtraukšanu. Tas nozīmē, ka no 2008. gada beigām IKB neveiks nekādus jaunus nekustamo īpašumu finansēšanas darījumus un pakāpeniski likvidēs esošos aktīvu posteņus (kredītlīnijas nevar izbeigt bez iepriekšēja brīdinājuma), turklāt līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, proti, 2011. gada 30. septembrim, ir jābūt likvidētiem vismaz 60 % šo posteņu un IKB ir jāpārdod savas meitassabiedrības IKB Immobilien Management GmbH, IKB Projektentwicklungs GmbH Co. KG un IKB Projektentwicklungsverwaltungsgesellschaft mbH
   (15). Atlikušais portfelis [< 3] miljardu euro apmērā tiks likvidēs, kad pienāks atlikušo aktīvu posteņu samaksas termiņš. Pilnīga pārdošana ļauj samazināt kredītu apjomu nekustamo īpašumu finansēšanas jomā par 4,9 miljardiem euro. |
| --- | --- |

(46)

Sarunās ar Komisiju IKB piekrita, ka par kompensācijas pasākumu izmantos nekustamo īpašumu finansēšanas pārtraukšanu. Tas nozīmē, ka no 2008. gada beigām IKB neveiks nekādus jaunus nekustamo īpašumu finansēšanas darījumus un pakāpeniski likvidēs esošos aktīvu posteņus (kredītlīnijas nevar izbeigt bez iepriekšēja brīdinājuma), turklāt līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, proti, 2011. gada 30. septembrim, ir jābūt likvidētiem vismaz 60 % šo posteņu un IKB ir jāpārdod savas meitassabiedrības IKB Immobilien Management GmbH, IKB Projektentwicklungs GmbH Co. KG un IKB Projektentwicklungsverwaltungsgesellschaft mbH
   (15). Atlikušais portfelis [< 3] miljardu euro apmērā tiks likvidēs, kad pienāks atlikušo aktīvu posteņu samaksas termiņš. Pilnīga pārdošana ļauj samazināt kredītu apjomu nekustamo īpašumu finansēšanas jomā par 4,9 miljardiem euro.

| (47) | Turklāt kā kompensācijas pasākumu Vācija ir piedāvājusi, ka IKB atteiksies no dažiem IKB meitasuzņēmumiem:






  — | IKB International S.A., Luksemburga, tiek aktīvi likvidēta līdz 2011. gada 30. septembrim (16): šī sabiedrība ar bilances kopsummu apmēram [< 10] miljardi euro bija svarīga kapitāla tirgus platforma. Kopš 2009. gada 31. marta netiek veikti jauni darījumi. Visi darījumi, kas ir būtiski pirmajā vai otrajā pamatdarbības jomā, notiek IKB centrālajā birojā Diseldorfā (17), |
| --- | --- | --- |

(47)

Turklāt kā kompensācijas pasākumu Vācija ir piedāvājusi, ka IKB atteiksies no dažiem IKB meitasuzņēmumiem:

—

IKB International S.A., Luksemburga, tiek aktīvi likvidēta līdz 2011. gada 30. septembrim (16): šī sabiedrība ar bilances kopsummu apmēram [< 10] miljardi euro bija svarīga kapitāla tirgus platforma. Kopš 2009. gada 31. marta netiek veikti jauni darījumi. Visi darījumi, kas ir būtiski pirmajā vai otrajā pamatdarbības jomā, notiek IKB centrālajā birojā Diseldorfā (17),

| — | IKB Capital Corporaton New York ar bilances kopsummu [< 2] miljardi euro darbojās strukturētā finansējuma jomā ASV. Līdz 2011. gada 30. septembrim tā tiks aktīvi likvidēta. Kopš 2008. gada 31. decembra vairs netiek veikti jauni darījumi, |
| --- | --- |

—

IKB Capital Corporaton New York ar bilances kopsummu [< 2] miljardi euro darbojās strukturētā finansējuma jomā ASV. Līdz 2011. gada 30. septembrim tā tiks aktīvi likvidēta. Kopš 2008. gada 31. decembra vairs netiek veikti jauni darījumi,

| — | turklāt IKB AG likvidēs savu filiāli Amsterdamā; šī filiāle ar [< 500] miljonu euro kredītu apjomu specializējas MVU finansēšanā un darījumos ar nekustamo īpašumu. Līdz 2010. gada 30. martam tā tiks aktīvi likvidēta. Kopš 2008. gada 31. decembra vairs netiek veikti jauni darījumi, |
| --- | --- |

—

turklāt IKB AG likvidēs savu filiāli Amsterdamā; šī filiāle ar [< 500] miljonu euro kredītu apjomu specializējas MVU finansēšanā un darījumos ar nekustamo īpašumu. Līdz 2010. gada 30. martam tā tiks aktīvi likvidēta. Kopš 2008. gada 31. decembra vairs netiek veikti jauni darījumi,

| — | līdz 2011. gada 30. septembrim tiks pārdota 50 % daļa uzņēmumā Movesta Lease and Finance GmbH ar pašreizējo bilances kopsummu [< 500] miljoni euro, |
| --- | --- |

—

līdz 2011. gada 30. septembrim tiks pārdota 50 % daļa uzņēmumā Movesta Lease and Finance GmbH ar pašreizējo bilances kopsummu [< 500] miljoni euro,

| — | turklāt IKB atbrīvosies no noteiktiem nestratēģiskiem aktīvu posteņiem 1,7 miljardu euro vērtībā (bilances vērtība 2007. gada 31. martā). Tie tiks aktīvi likvidēti līdz 2011. gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

—

turklāt IKB atbrīvosies no noteiktiem nestratēģiskiem aktīvu posteņiem 1,7 miljardu euro vērtībā (bilances vērtība 2007. gada 31. martā). Tie tiks aktīvi likvidēti līdz 2011. gada 30. septembrim.

| (48) | Ņemot vērā saspringto tirgus situāciju, Vācija tomēr ir vienojusies par “ekonomisku klauzulu”, kas neparedzētu apstākļu gadījumā, jo īpaši ieilgstot kapitāla tirgus krīzei vai nespējot pārdot noteiktus aktīvu posteņus, IKB dod iespēju mainīt vai aizstāt kādu pasākumu vai pagarināt termiņu, ja tam ir pietiekams pamatojums un Komisija pret to neiebilst. |
| --- | --- |

(48)

Ņemot vērā saspringto tirgus situāciju, Vācija tomēr ir vienojusies par “ekonomisku klauzulu”, kas neparedzētu apstākļu gadījumā, jo īpaši ieilgstot kapitāla tirgus krīzei vai nespējot pārdot noteiktus aktīvu posteņus, IKB dod iespēju mainīt vai aizstāt kādu pasākumu vai pagarināt termiņu, ja tam ir pietiekams pamatojums un Komisija pret to neiebilst.

| (49) | Turklāt Vācija ir apņēmusies nodrošināt, lai IKB kopējā bilances summa 2011. gada 30. septembrī nepārsniegtu 33,5 miljardus euro (18); tas atbilstot bilances samazinājumam par 47,2 %, salīdzinot ar koriģēto bilanci 2007. gada martā, kuras summa bija 63,5 miljardi euro. Īstenot kompensācijas pasākumus un pārtraukt portfeļieguldījumu darījumus Vācija ir ierosinājusi šādi.

  4.   tabula


  Samazināšanas pasākumi









  (miljonos euro) |
| --- | --- |
| Nr. | Pasākums | Aktīvi 31.3.2007. | Aktīvi 30.9.2011. |
| | Atlikušie aktīvu posteņi pamatdarbībā | [< 35,0] | [< 35,0] |
| Rentabilitātes atjaunošanas pasākumi |
| | Portfeļieguldījumu pārtraukšana | 18,30 | 0,00 |
| Kompensācijas pasākumi |
| 1. | Nekustamo īpašumu finansēšana | 4,90 | [< 3,0] |
| 2. | IKB International S.A., Luksemburga | [< 10,0] | 0,00 |
| 3. | IKB Capital Corporation, Ņujorka | [< 2,0] | 0,00 |
| 4. | Amsterdam AG | [< 0,5] | 0,00 |
| 5. | Nestratēģisku aktīvu posteņu pārdošana | 1,70 | 0,00 |
| 6. | 50 % dalības Movesta pārdošana | [< 0,5] | 0,00 |
| | Starpsumma: uzsākts kompensācijas pasākums (starpsumma: veiktie kompensācijas pasākumi) | [> 15,0]
  (0) | [< 3,0]
  ([> 12,0]) |
| | Noteiktu darījumu, kas iepriekš tika veikti Luksemburgā, atjaunošana | — | [> 2,0] |
| | Bilances kopsumma bez izaugsmes | 63,50 | [...] |
| | Maksimālā bilances kopsumma | 33,50 | 33,50 |
| | Pārējā peļņas norma jauniem darījumiem | — | [...] |

(49)

Turklāt Vācija ir apņēmusies nodrošināt, lai IKB kopējā bilances summa 2011. gada 30. septembrī nepārsniegtu 33,5 miljardus euro (18); tas atbilstot bilances samazinājumam par 47,2 %, salīdzinot ar koriģēto bilanci 2007. gada martā, kuras summa bija 63,5 miljardi euro. Īstenot kompensācijas pasākumus un pārtraukt portfeļieguldījumu darījumus Vācija ir ierosinājusi šādi.

4.   tabula

Samazināšanas pasākumi

(miljonos euro)

Nr.

Pasākums

Aktīvi 31.3.2007.

Aktīvi 30.9.2011.

Atlikušie aktīvu posteņi pamatdarbībā

[< 35,0]

[< 35,0]

Rentabilitātes atjaunošanas pasākumi

Portfeļieguldījumu pārtraukšana

18,30

0,00

Kompensācijas pasākumi

1.

Nekustamo īpašumu finansēšana

4,90

[< 3,0]

2.

IKB International S.A., Luksemburga

[< 10,0]

0,00

3.

IKB Capital Corporation, Ņujorka

[< 2,0]

0,00

4.

Amsterdam AG

[< 0,5]

0,00

5.

Nestratēģisku aktīvu posteņu pārdošana

1,70

0,00

6.

50 % dalības Movesta pārdošana

[< 0,5]

0,00

Starpsumma: uzsākts kompensācijas pasākums (starpsumma: veiktie kompensācijas pasākumi)

[> 15,0]

(0)

[< 3,0]

([> 12,0])

Noteiktu darījumu, kas iepriekš tika veikti Luksemburgā, atjaunošana

—

[> 2,0]

Bilances kopsumma bez izaugsmes

63,50

[...]

Maksimālā bilances kopsumma

33,50

33,50

Pārējā peļņas norma jauniem darījumiem

—

[...]

| (50) | Turklāt sanācijas koncepcijā tiek norādīts, ka IKB, kuras kredītvērtējums, ko sniegusi kredītvērtējuma aģentūra Fitch, ir samazinājies no A+ līdz BBB– un tai pašreizējos tirgus apstākļos ir finansēšanas grūtības. Tiek lēsts, ka maksimālā vajadzība pēc likviditātes līdz pārstrukturēšanas beigām ir [> 10] miljardi euro. Šis deficīts ir jāizlīdzina, palielinot kapitālu, pagarinot KfW likviditātes kredītlīnijas, kā arī veicot refinansēšanu atbalsta veidā. Daļu likviditātes deficīta sedz, samazinot jaunu darījumu veikšanu. |
| --- | --- |

(50)

Turklāt sanācijas koncepcijā tiek norādīts, ka IKB, kuras kredītvērtējums, ko sniegusi kredītvērtējuma aģentūra Fitch, ir samazinājies no A+ līdz BBB– un tai pašreizējos tirgus apstākļos ir finansēšanas grūtības. Tiek lēsts, ka maksimālā vajadzība pēc likviditātes līdz pārstrukturēšanas beigām ir [> 10] miljardi euro. Šis deficīts ir jāizlīdzina, palielinot kapitālu, pagarinot KfW likviditātes kredītlīnijas, kā arī veicot refinansēšanu atbalsta veidā. Daļu likviditātes deficīta sedz, samazinot jaunu darījumu veikšanu.

| (51) | Turklāt sanācijas plāns paredzēja plānošanas pieņēmumus par turpmāko bankas attīstību labākajā gadījumā (good case), pamata gadījumā (base case) un sliktākajā gadījumā (worst case). Saskaņā ar šiem pieņēmumiem labākajā gadījumā pārstrukturēšanas posma beigās 2011. gada septembrī IKB gūtā peļņa attiecībā pret pašu kapitālu būtu [...] %. Peļņa pirms nodokļu samaksas būtu [...] miljoni euro ar [...] darbiniekiem, kas strādā pilnu darba laiku. 1. līmeņa attiecība pieaugtu līdz [...] % un izdevumu/peļņas attiecība (cost income ratio) samazinātos līdz [...] %. |
| --- | --- |

(51)

Turklāt sanācijas plāns paredzēja plānošanas pieņēmumus par turpmāko bankas attīstību labākajā gadījumā (good case), pamata gadījumā (base case) un sliktākajā gadījumā (worst case). Saskaņā ar šiem pieņēmumiem labākajā gadījumā pārstrukturēšanas posma beigās 2011. gada septembrī IKB gūtā peļņa attiecībā pret pašu kapitālu būtu [...] %. Peļņa pirms nodokļu samaksas būtu [...] miljoni euro ar [...] darbiniekiem, kas strādā pilnu darba laiku. 1. līmeņa attiecība pieaugtu līdz [...] % un izdevumu/peļņas attiecība (cost income ratio) samazinātos līdz [...] %.

| (52) | Turklāt Vācija sniedza informāciju par pārstrukturēšanas izmaksām, kas tiktu sadalītas šādi: izmaksas saistībā ar zaudējumiem portfeļieguldījumos [> 6] miljardu euro apmērā (Rhineland: 5,8 miljardi euro, Havenrock: 1,2 miljardi euro) un bilancē iekļautajos portfeļieguldījumos ([...] miljardu euro apmērā) (19), tiešās pārstrukturēšanas izmaksas (tostarp garantijas, portfeļa likvidācijas izmaksas un administratīvās izmaksas apmēram [> 0,25] miljardi euro), kapitāla zaudējumi apmēram [> 1] miljarda euro apmērā, izmaksas saistībā ar uzņēmējdarbības jomu samazināšanu, kas daļēji jau ir veikta un daļēji vēl notiks attiecībā uz esošo līgumu pagarināšanu [> 1] miljarda euro vērtībā, kā arī [...] [...] miljardu euro apmērā (20). Tāpēc Vācija lēš, ka IKB pārstrukturēšanas izmaksas kopumā būs apmēram [> 15] miljardi euro. |
| --- | --- |

(52)

Turklāt Vācija sniedza informāciju par pārstrukturēšanas izmaksām, kas tiktu sadalītas šādi: izmaksas saistībā ar zaudējumiem portfeļieguldījumos [> 6] miljardu euro apmērā (Rhineland: 5,8 miljardi euro, Havenrock: 1,2 miljardi euro) un bilancē iekļautajos portfeļieguldījumos ([...] miljardu euro apmērā) (19), tiešās pārstrukturēšanas izmaksas (tostarp garantijas, portfeļa likvidācijas izmaksas un administratīvās izmaksas apmēram [> 0,25] miljardi euro), kapitāla zaudējumi apmēram [> 1] miljarda euro apmērā, izmaksas saistībā ar uzņēmējdarbības jomu samazināšanu, kas daļēji jau ir veikta un daļēji vēl notiks attiecībā uz esošo līgumu pagarināšanu [> 1] miljarda euro vērtībā, kā arī [...] [...] miljardu euro apmērā (20). Tāpēc Vācija lēš, ka IKB pārstrukturēšanas izmaksas kopumā būs apmēram [> 15] miljardi euro.

3.   OFICIĀLĀ IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRA

| (53) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisijai bija šaubas par to, vai KfW pasākumi par labu IKB atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, jo ar pasākumiem saistītais KfW risks nebija ierobežots, savukārt kreditēšanas nozares asociāciju iesaistīšanās garantiju sniegšanā bija ierobežota un citi IKB akcionāri vispār netika iesaistīti. |
| --- | --- |

(53)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisijai bija šaubas par to, vai KfW pasākumi par labu IKB atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, jo ar pasākumiem saistītais KfW risks nebija ierobežots, savukārt kreditēšanas nozares asociāciju iesaistīšanās garantiju sniegšanā bija ierobežota un citi IKB akcionāri vispār netika iesaistīti.

| (54) | Turklāt tobrīd Komisijai radās šaubas par to, vai saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punktu pasākumus var uzskatīt par atbilstīgiem kopējam tirgum. Komisija uzskata, ka pasākumus nevarēja uzskatīt par kopējam tirgum atbilstīgu atbalstu, kas novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Turklāt, pēc Komisijas domām, nebija pamata uzskatīt pasākumus par glābšanas atbalstu, jo runa nav par pagaidu pasākumiem. Attiecīgajā laikā nebija izpildīti visi nosacījumi, kas minēti Kopienas pamatnostādnēs par atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (turpmāk tekstā – Pamatnostādnes) (21). |
| --- | --- |

(54)

Turklāt tobrīd Komisijai radās šaubas par to, vai saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punktu pasākumus var uzskatīt par atbilstīgiem kopējam tirgum. Komisija uzskata, ka pasākumus nevarēja uzskatīt par kopējam tirgum atbilstīgu atbalstu, kas novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Turklāt, pēc Komisijas domām, nebija pamata uzskatīt pasākumus par glābšanas atbalstu, jo runa nav par pagaidu pasākumiem. Attiecīgajā laikā nebija izpildīti visi nosacījumi, kas minēti Kopienas pamatnostādnēs par atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (turpmāk tekstā – Pamatnostādnes) (21).

4.   VĀCIJAS APSVĒRUMI SAISTĪBĀ AR LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU

| (55) | Vācija pieturas pie sava sākotnējā viedokļa, ka pasākumi nav valsts atbalsts, jo tie atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Iejaukšanās esot notikusi, ņemot vērā tirgus ekonomikas ieguldītāja apsvērumus, jo IKB maksātnespēja KfW būtu radījusi lielākus izdevumus nekā atbalsta pasākumi IKB pārstrukturēšanas laikā. Šajā kontekstā Vācija uzsver, ka neesot nozīmes jautājumam par atbilstīgu peļņu no kapitāla. Turklāt pārbaudei, vai tika ievērots tirgus ekonomikas ieguldītāja princips, ir jānotiek ex ante. |
| --- | --- |

(55)

Vācija pieturas pie sava sākotnējā viedokļa, ka pasākumi nav valsts atbalsts, jo tie atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Iejaukšanās esot notikusi, ņemot vērā tirgus ekonomikas ieguldītāja apsvērumus, jo IKB maksātnespēja KfW būtu radījusi lielākus izdevumus nekā atbalsta pasākumi IKB pārstrukturēšanas laikā. Šajā kontekstā Vācija uzsver, ka neesot nozīmes jautājumam par atbilstīgu peļņu no kapitāla. Turklāt pārbaudei, vai tika ievērots tirgus ekonomikas ieguldītāja princips, ir jānotiek ex ante.

| (56) | Vērtējot pirmo pasākumu, pēc Vācijas domām, būtu jāņem vērā tikai sākotnēji lēstie zaudējumi, proti, 3,5 miljardu euro apmērā sliktākajā gadījumā un [< 2,5] miljardu euro apmērā pamata gadījumā. Vācija norāda, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs ņemtu vērā IKB maksātnespējas tiešās izmaksas, proti, šajā gadījumā 1,5 miljardus euro, kas izrietētu no IKB uzskaites vērtības apmēram 620 miljonu euro apmērā (22) (saskaņā ar Vācijas grāmatvedības noteikumiem) un to kredītu norakstīšanas apmēram 850 miljonu euro apjomā, ko KfW atbalsta darījumu ietvaros IKB bija izsniegusi trešām personām (23). Turklāt IKB maksātnespēja izraisītu to, ka būtu jānoraksta papildu kredīti saistībā ar atbalsta darījumiem vismaz 1,1 miljarda euro apmērā, līdz ar to palielinātos refinansēšanas izmaksas. Līdz ar to tiktu nodarīts kaitējums arī KfW reputācijai. |
| --- | --- |

(56)

Vērtējot pirmo pasākumu, pēc Vācijas domām, būtu jāņem vērā tikai sākotnēji lēstie zaudējumi, proti, 3,5 miljardu euro apmērā sliktākajā gadījumā un [< 2,5] miljardu euro apmērā pamata gadījumā. Vācija norāda, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs ņemtu vērā IKB maksātnespējas tiešās izmaksas, proti, šajā gadījumā 1,5 miljardus euro, kas izrietētu no IKB uzskaites vērtības apmēram 620 miljonu euro apmērā (22) (saskaņā ar Vācijas grāmatvedības noteikumiem) un to kredītu norakstīšanas apmēram 850 miljonu euro apjomā, ko KfW atbalsta darījumu ietvaros IKB bija izsniegusi trešām personām (23). Turklāt IKB maksātnespēja izraisītu to, ka būtu jānoraksta papildu kredīti saistībā ar atbalsta darījumiem vismaz 1,1 miljarda euro apmērā, līdz ar to palielinātos refinansēšanas izmaksas. Līdz ar to tiktu nodarīts kaitējums arī KfW reputācijai.

| (57) | Turpmāk Vācija norāda, ka pat tad, ja atbalsta pasākumus varētu uzskatīt par valsts atbalstu, šis atbalsts ir jāsamazina par zaudējumiem, ko KfW būtu cietusi maksātnespējas gadījumā. |
| --- | --- |

(57)

Turpmāk Vācija norāda, ka pat tad, ja atbalsta pasākumus varētu uzskatīt par valsts atbalstu, šis atbalsts ir jāsamazina par zaudējumiem, ko KfW būtu cietusi maksātnespējas gadījumā.

| (58) | Attiecībā uz otru pasākumu Vācija norāda, ka tas tikai papildina pirmo pasākumu un to galvenokārt finansēja kreditēšanas nozares asociācijas. Atsaucoties uz spriedumu lietā Alitalia, varot uzskatīt, ka “kapitālieguldījums no valsts līdzekļiem ir uzskatāms par atbilstīgu tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un nav valsts atbalsts, ja tas ir veikts vienlaikus ar ievērojamu privāta ieguldītāja kapitālieguldījumu salīdzināmos apstākļos” (24). |
| --- | --- |

(58)

Attiecībā uz otru pasākumu Vācija norāda, ka tas tikai papildina pirmo pasākumu un to galvenokārt finansēja kreditēšanas nozares asociācijas. Atsaucoties uz spriedumu lietā Alitalia, varot uzskatīt, ka “kapitālieguldījums no valsts līdzekļiem ir uzskatāms par atbilstīgu tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un nav valsts atbalsts, ja tas ir veikts vienlaikus ar ievērojamu privāta ieguldītāja kapitālieguldījumu salīdzināmos apstākļos” (24).

| (59) | Trešā pasākuma atbalsta raksturu Vācija neapstrīd. |
| --- | --- |

(59)

Trešā pasākuma atbalsta raksturu Vācija neapstrīd.

| (60) | Pēc Vācijas domām, arī pārdodot IKB, nevar runāt par valsts atbalstu, jo KfW rīkojās kā pārdevējs tirgus ekonomikas apstākļos. Pirkuma cena esot sarunu ar dažādiem potenciāliem pircējiem rezultāts un līdz ar to atbilstot tirgus nosacījumiem. Papildu pasākumi esot bijuši nepieciešami, lai varētu pārdot banku, un tie tika veikti atbilstoši tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(60)

Pēc Vācijas domām, arī pārdodot IKB, nevar runāt par valsts atbalstu, jo KfW rīkojās kā pārdevējs tirgus ekonomikas apstākļos. Pirkuma cena esot sarunu ar dažādiem potenciāliem pircējiem rezultāts un līdz ar to atbilstot tirgus nosacījumiem. Papildu pasākumi esot bijuši nepieciešami, lai varētu pārdot banku, un tie tika veikti atbilstoši tirgus nosacījumiem.

| (61) | Tas, pirmkārt, attiecas uz SIP 1, kas KfW tika pārdots par cenu, kura ir par [< 10] % zemāka nekā uzskaites vērtība saskaņā ar IFRS. Šī cena patiešām ir labāka nekā cena, par kuru vienojās ar Lone Star par SIP 2 ([> 10] % samazinājums), turklāt ir jāņem vērā, ka SIP 2 – pretēji SIP 1 – galvenokārt veidoja [...]. Tādēļ Vācija norāda, ka KfW var pārdot portfeli vai paturēt to līdz samaksas termiņam, neciešot zaudējumus. Turklāt, lai pārdotu SIP 1, KfW bija vajadzīgs tās īpašnieces, Vācijas Federatīvās Republikas, atbalsts, jo tā [...]; tas tika nosegts ar valsts garantiju, lai nepieļautu, ka KfW būtu jāiesaista pašu kapitāls apmēram [...] miljonu euro apmērā. Otrkārt, tirgus ekonomikas principi pamatojot arī KfW dalību SIP 2, jo, ņemot vērā kredīta prioritāti, tai bija minimāls risks, un atlīdzība (Euribor plus [> 80] bāzes punktu vērtībā), kuru Vācija noteica atbilstoši tirgus ekonomikas kritērijiem, bija augsta. Fakts, ka KfW bija jāuzņemas atbildības risks (rezerve) [...] euro apmērā, gadījumos ar minimālu varbūtību, bet lielu prasījuma summu, nav nekas neparasts, un pēdējā sarunu posmā iesaistītās personas to noteica kā nosacījumu. |
| --- | --- |

(61)

Tas, pirmkārt, attiecas uz SIP 1, kas KfW tika pārdots par cenu, kura ir par [< 10] % zemāka nekā uzskaites vērtība saskaņā ar IFRS. Šī cena patiešām ir labāka nekā cena, par kuru vienojās ar Lone Star par SIP 2 ([> 10] % samazinājums), turklāt ir jāņem vērā, ka SIP 2 – pretēji SIP 1 – galvenokārt veidoja [...]. Tādēļ Vācija norāda, ka KfW var pārdot portfeli vai paturēt to līdz samaksas termiņam, neciešot zaudējumus. Turklāt, lai pārdotu SIP 1, KfW bija vajadzīgs tās īpašnieces, Vācijas Federatīvās Republikas, atbalsts, jo tā [...]; tas tika nosegts ar valsts garantiju, lai nepieļautu, ka KfW būtu jāiesaista pašu kapitāls apmēram [...] miljonu euro apmērā. Otrkārt, tirgus ekonomikas principi pamatojot arī KfW dalību SIP 2, jo, ņemot vērā kredīta prioritāti, tai bija minimāls risks, un atlīdzība (Euribor plus [> 80] bāzes punktu vērtībā), kuru Vācija noteica atbilstoši tirgus ekonomikas kritērijiem, bija augsta. Fakts, ka KfW bija jāuzņemas atbildības risks (rezerve) [...] euro apmērā, gadījumos ar minimālu varbūtību, bet lielu prasījuma summu, nav nekas neparasts, un pēdējā sarunu posmā iesaistītās personas to noteica kā nosacījumu.

| (62) | Ja Komisija uzskatītu, ka pasākumi ietver atbalsta elementu, Vācija norāda, ka šis atbalsts katrā ziņā būtu jāatzīst par kopējam tirgum atbilstīgu pārstrukturēšanas atbalstu. Bankas uzņēmējdarbība jomā, kas esot izraisījusi bankas grūtības, esot izbeigta un turpmāk banka koncentrēšoties pamatdarbībai. |
| --- | --- |

(62)

Ja Komisija uzskatītu, ka pasākumi ietver atbalsta elementu, Vācija norāda, ka šis atbalsts katrā ziņā būtu jāatzīst par kopējam tirgum atbilstīgu pārstrukturēšanas atbalstu. Bankas uzņēmējdarbība jomā, kas esot izraisījusi bankas grūtības, esot izbeigta un turpmāk banka koncentrēšoties pamatdarbībai.

| (63) | Turklāt Vācija apņēmās veikt visus 46. apsvērumā minētos pasākumus. |
| --- | --- |

(63)

Turklāt Vācija apņēmās veikt visus 46. apsvērumā minētos pasākumus.

| (64) | Vācija arī norāda, ka pārstrukturēšanā banka iesaistoties ar būtisku pašu ieguldījumu (vismaz [> 10] miljardu euro apmērā). Šajā aspektā Vācija vairākas reizes ir mainījusi informāciju, un pēdējoreiz pašu ieguldījums ir minēts kā summa, ko veidoja visi ieguldījumi pārstrukturēšanā, kurai netika piešķirts atbalsts, jaunu darījumu samazināšana un no pārdošanas gūtā peļņa, atskaitot zaudējumus. Neto peļņa no pārdošanas tika lēsa [> 5] miljardu euro apmērā, ņemot vērā aktīvu posteņus, kas jāpārdod pārstrukturēšanas periodā, atskaitot [...], atlikušos darījumus Luksemburgā un dažus portfeļieguldījumus Luksemburgā. Vācija rēķināja [...] miljardus euro par darījumiem ar nekustamo īpašumu, [...] miljardus euro par Luksemburgas meitassabiedrību, [...] miljardus euro par Ņujorkas meitassabiedrību, [...] miljonus euro par Amsterdamas filiāli, [...] miljardus euro par Movesta un [...] miljardus euro par citiem nestratēģiskiem aktīviem. |
| --- | --- |

(64)

Vācija arī norāda, ka pārstrukturēšanā banka iesaistoties ar būtisku pašu ieguldījumu (vismaz [> 10] miljardu euro apmērā). Šajā aspektā Vācija vairākas reizes ir mainījusi informāciju, un pēdējoreiz pašu ieguldījums ir minēts kā summa, ko veidoja visi ieguldījumi pārstrukturēšanā, kurai netika piešķirts atbalsts, jaunu darījumu samazināšana un no pārdošanas gūtā peļņa, atskaitot zaudējumus. Neto peļņa no pārdošanas tika lēsa [> 5] miljardu euro apmērā, ņemot vērā aktīvu posteņus, kas jāpārdod pārstrukturēšanas periodā, atskaitot [...], atlikušos darījumus Luksemburgā un dažus portfeļieguldījumus Luksemburgā. Vācija rēķināja [...] miljardus euro par darījumiem ar nekustamo īpašumu, [...] miljardus euro par Luksemburgas meitassabiedrību, [...] miljardus euro par Ņujorkas meitassabiedrību, [...] miljonus euro par Amsterdamas filiāli, [...] miljardus euro par Movesta un [...] miljardus euro par citiem nestratēģiskiem aktīviem.

5.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

5.1.   Atbalsta esamība

| (65) | Vispirms Komisija pārbauda, vai pasākumi ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar šo punktu valsts atbalsts ir atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl šāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(65)

Vispirms Komisija pārbauda, vai pasākumi ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar šo punktu valsts atbalsts ir atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl šāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

a)   Garantijas un kapitāla palielināšana (1.–3. pasākums)

| (66) | Komisija neatkāpjas no lēmumā par procedūras uzsākšanu paustās nostājas, ka nevienu no šim trim finanšu pasākumiem neesot veicis tirgus ekonomikas ieguldītājs un līdz ar to tie visi ir valsts atbalsts. Tā kā IKB darbojas daudzās valstīs un starptautiski, nevar apšaubīt, ka priekšrocības, kas rodas, piešķirot valsts līdzekļus, var kaitēt konkurencei banku nozarē un iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm (25). |
| --- | --- |

(66)

Komisija neatkāpjas no lēmumā par procedūras uzsākšanu paustās nostājas, ka nevienu no šim trim finanšu pasākumiem neesot veicis tirgus ekonomikas ieguldītājs un līdz ar to tie visi ir valsts atbalsts. Tā kā IKB darbojas daudzās valstīs un starptautiski, nevar apšaubīt, ka priekšrocības, kas rodas, piešķirot valsts līdzekļus, var kaitēt konkurencei banku nozarē un iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm (25).

| (67) | Komisija pieņem zināšanai Vācijas argumentu, ka izskatāmie pasākumi neesot radījuši IKB nevienu priekšrocību, jo KfW pati ir īpašniece un līdz ar to ir rīkojusies kā privāts ieguldītājs; tomēr Vācija neiebilst, ka KfW ir valsts kredītiestāde ar sabiedrisku uzdevumu un ka KfW rīcība ir jāattiecina uz valsti. Norādot, ka Federālā Finanšu ministrija ne tikai piedalījās valdes, kas iesaistījās visu lēmumu pieņemšanā nedēļas nogalē no 2007. gada 27. līdz 29. jūlijam, sēdēs, bet lēmuma pieņemšanas laikā pat bija sēdes priekšsēdētāja, Vācija būtībā apliecina, ka KfW lēmumi ir jāattiecina uz valsti (26). |
| --- | --- |

(67)

Komisija pieņem zināšanai Vācijas argumentu, ka izskatāmie pasākumi neesot radījuši IKB nevienu priekšrocību, jo KfW pati ir īpašniece un līdz ar to ir rīkojusies kā privāts ieguldītājs; tomēr Vācija neiebilst, ka KfW ir valsts kredītiestāde ar sabiedrisku uzdevumu un ka KfW rīcība ir jāattiecina uz valsti. Norādot, ka Federālā Finanšu ministrija ne tikai piedalījās valdes, kas iesaistījās visu lēmumu pieņemšanā nedēļas nogalē no 2007. gada 27. līdz 29. jūlijam, sēdēs, bet lēmuma pieņemšanas laikā pat bija sēdes priekšsēdētāja, Vācija būtībā apliecina, ka KfW lēmumi ir jāattiecina uz valsti (26).

| (68) | Tādēļ izmeklēšanā Komisija īpaši pievērsās jautājumam, vai, pateicoties KfW atbalstam, IKB ir ieguvusi priekšrocības, ko tai tādos pašos apstākļos būtu piešķīris arī tirgus ekonomikas ieguldītājs. Komisija piekrīt, ka saskaņā ar iepriekš veiktajām aplēsēm IKB sniegtās garantijas sliktākajā gadījumā segtu zaudējumus kopumā 2,5 miljardu euro apmērā. Tāpat kā līdzīgās lietās (27) arī šeit Komisija pamatojas uz to, ka šādā nepārskatāmā situācijā attiecībā uz paredzamiem zaudējumiem privāts ieguldītājs ņemtu vērā šo sliktāko gadījumu, nevis pamata gadījumu. Turklāt jāuzsver, ka KfW neizslēdz, ka tās atbildība, iespējams, varētu pieaugt līdz 8,1 miljardam euro. |
| --- | --- |

(68)

Tādēļ izmeklēšanā Komisija īpaši pievērsās jautājumam, vai, pateicoties KfW atbalstam, IKB ir ieguvusi priekšrocības, ko tai tādos pašos apstākļos būtu piešķīris arī tirgus ekonomikas ieguldītājs. Komisija piekrīt, ka saskaņā ar iepriekš veiktajām aplēsēm IKB sniegtās garantijas sliktākajā gadījumā segtu zaudējumus kopumā 2,5 miljardu euro apmērā. Tāpat kā līdzīgās lietās (27) arī šeit Komisija pamatojas uz to, ka šādā nepārskatāmā situācijā attiecībā uz paredzamiem zaudējumiem privāts ieguldītājs ņemtu vērā šo sliktāko gadījumu, nevis pamata gadījumu. Turklāt jāuzsver, ka KfW neizslēdz, ka tās atbildība, iespējams, varētu pieaugt līdz 8,1 miljardam euro.

| (69) | Nav pareizi, ka pasākumi KfW un Vācijai izmaksu ziņā būtu izdevīgāki nekā IKB likvidācija (28) pat, ja ņem vērā situācijas vērtējumu ex ante brīdī, kad tika pieņemts lēmums (29). Komisija nevar piekrist visām Vācijas norādītajām likvidācijas izmaksām. Pat ja faktiski IKB uzskaites vērtība bija 620 miljoni euro, jau lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija norādīja, ka IKB akciju kurss bija būtiski samazinājies jau pirms KfW atbalsta, līdz ar to KfW piederošo IKB kapitāla daļu vērtība atbalsta brīdī visticamāk neatbilda šai uzskaites vērtībai. Turklāt lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija apšaubīja, ka atbalsta darījumu ietvaros piešķirto kredītu gadījumos ievērotais saistību neizpildes risks apmēram [> 15] % apmērā bija objektīvs. Vācija nav iesniegusi pietiekami pārliecinošus pierādījumus, lai pamatotu KfW veikto aplēšu ticamību. |
| --- | --- |

(69)

Nav pareizi, ka pasākumi KfW un Vācijai izmaksu ziņā būtu izdevīgāki nekā IKB likvidācija (28) pat, ja ņem vērā situācijas vērtējumu ex ante brīdī, kad tika pieņemts lēmums (29). Komisija nevar piekrist visām Vācijas norādītajām likvidācijas izmaksām. Pat ja faktiski IKB uzskaites vērtība bija 620 miljoni euro, jau lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija norādīja, ka IKB akciju kurss bija būtiski samazinājies jau pirms KfW atbalsta, līdz ar to KfW piederošo IKB kapitāla daļu vērtība atbalsta brīdī visticamāk neatbilda šai uzskaites vērtībai. Turklāt lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija apšaubīja, ka atbalsta darījumu ietvaros piešķirto kredītu gadījumos ievērotais saistību neizpildes risks apmēram [> 15] % apmērā bija objektīvs. Vācija nav iesniegusi pietiekami pārliecinošus pierādījumus, lai pamatotu KfW veikto aplēšu ticamību.

| (70) | Komisija uzskata, ka pietiekami pamatots nav arī tas, ka vispārējas banku krīzes dēļ draud rasties netieši zaudējumi, kuri, kā paskaidrots lēmumā par procedūras uzsākšanu, šķiet, ir tikai teorētiski. Tāpat Komisija ir pārliecināta, ka strukturētais finansējums atbalsta darījumu ietvaros ir KfW sabiedrisks uzdevums, nevis daļa KfW kā parastas kredītiestādes funkciju. Tādēļ ar šiem darījumiem saistītos zaudējumus nevar uzskatīt par izmaksām, ko būtu ņēmis vērā arī tirgus ekonomikas ieguldītājs (30). |
| --- | --- |

(70)

Komisija uzskata, ka pietiekami pamatots nav arī tas, ka vispārējas banku krīzes dēļ draud rasties netieši zaudējumi, kuri, kā paskaidrots lēmumā par procedūras uzsākšanu, šķiet, ir tikai teorētiski. Tāpat Komisija ir pārliecināta, ka strukturētais finansējums atbalsta darījumu ietvaros ir KfW sabiedrisks uzdevums, nevis daļa KfW kā parastas kredītiestādes funkciju. Tādēļ ar šiem darījumiem saistītos zaudējumus nevar uzskatīt par izmaksām, ko būtu ņēmis vērā arī tirgus ekonomikas ieguldītājs (30).

| (71) | Galvenais Komisijas arguments joprojām ir tāds, ka lēstie zaudējumi garantiju ietvaros de facto nebija ierobežoti līdz 2,5 miljardiem euro, bet tika pieļauti lielāki. Pat ja varētu apgalvot, ka šo neierobežoto atbildību kā obligātu nosacījumu, lai izbeigtu moratoriju, ir pieprasījusi BaFin, tomēr nav šaubu, ka savā līdzsvarošanas pārbaudē šo apstākli būtu ņēmis vērā arī tirgus ekonomikas ieguldītājs. Tas kļūst skaidrs, aplūkojot privātu iesaistīšanos garantiju sniegšanā. |
| --- | --- |

(71)

Galvenais Komisijas arguments joprojām ir tāds, ka lēstie zaudējumi garantiju ietvaros de facto nebija ierobežoti līdz 2,5 miljardiem euro, bet tika pieļauti lielāki. Pat ja varētu apgalvot, ka šo neierobežoto atbildību kā obligātu nosacījumu, lai izbeigtu moratoriju, ir pieprasījusi BaFin, tomēr nav šaubu, ka savā līdzsvarošanas pārbaudē šo apstākli būtu ņēmis vērā arī tirgus ekonomikas ieguldītājs. Tas kļūst skaidrs, aplūkojot privātu iesaistīšanos garantiju sniegšanā.

| (72) | Attiecībā uz KfW un kreditēšanas nozares asociācijām Komisija atgādina, ka tāda publiska akcionāra gadījumā, kurš darbojas paralēli privātiem ieguldītājiem, kapitāla nodrošināšanai ir jābūt samērīgai un jānotiek ar tādiem pašiem nosacījumiem (31) un pamatojoties uz tādiem pašiem komerciāliem apsvērumiem (32). Ar šiem apsvērumiem ir pamatots arī Vācijas minētais Pirmās instances tiesas spriedums lietā Alitalia, kurā tiek prasīti līdzīgi apstākļi. |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz KfW un kreditēšanas nozares asociācijām Komisija atgādina, ka tāda publiska akcionāra gadījumā, kurš darbojas paralēli privātiem ieguldītājiem, kapitāla nodrošināšanai ir jābūt samērīgai un jānotiek ar tādiem pašiem nosacījumiem (31) un pamatojoties uz tādiem pašiem komerciāliem apsvērumiem (32). Ar šiem apsvērumiem ir pamatots arī Vācijas minētais Pirmās instances tiesas spriedums lietā Alitalia, kurā tiek prasīti līdzīgi apstākļi.

| (73) | Šajā kontekstā Komisija apgalvo, ka kreditēšanas nozares asociācijas ierobežoja dalību zaudējumu segšanā pirmajā pasākumā līdz vienam miljardam euro (apmēram 30 % apmērā), savukārt KfW atteicās no maksimālās robežas un līdz ar to uzņēmās daudz lielāku risku nekā kreditēšanas nozares asociācijas. Pat ja tiktu atskaitīti iespējamie tiešie zaudējumi, ievērojot KfW īpašnieces statusu un kredītus, kopumā apmēram [...] miljardu euro apmērā (sk. 56. apsvērumu) un tiktu ņemtas vērā sliktākā gadījuma aplēses, KfW iesaistīšanās garantiju sniegšanā aizvien vēl ir tikpat liela kā kreditēšanas nozares asociācijām kopā. Līdz ar to jāsecina, ka KfW nerīkojās līdzīgā veidā kā banku kopfonds. |
| --- | --- |

(73)

Šajā kontekstā Komisija apgalvo, ka kreditēšanas nozares asociācijas ierobežoja dalību zaudējumu segšanā pirmajā pasākumā līdz vienam miljardam euro (apmēram 30 % apmērā), savukārt KfW atteicās no maksimālās robežas un līdz ar to uzņēmās daudz lielāku risku nekā kreditēšanas nozares asociācijas. Pat ja tiktu atskaitīti iespējamie tiešie zaudējumi, ievērojot KfW īpašnieces statusu un kredītus, kopumā apmēram [...] miljardu euro apmērā (sk. 56. apsvērumu) un tiktu ņemtas vērā sliktākā gadījuma aplēses, KfW iesaistīšanās garantiju sniegšanā aizvien vēl ir tikpat liela kā kreditēšanas nozares asociācijām kopā. Līdz ar to jāsecina, ka KfW nerīkojās līdzīgā veidā kā banku kopfonds.

| (74) | Turklāt nav pārliecinošs arguments, ka Vācijas banku nozarē rastos vispārēja krīze, kas katastrofāli ietekmētu KfW. Krīze līdzīgi skartu visas citas bankas. Tomēr līdz vienam miljardam euro (apmēram 30 %) ierobežotā kreditēšanas nozares asociāciju dalība garantiju sniegšanā nav samērīga ar vairāk nekā 95 % tajā asociēto banku tirgus daļu Vācijā (33). Tādēļ Komisija nevar saskatīt komerciālu pamatu nesamērīgi lielam KfW dalības īpatsvaram. Lai gan noteiktā mērā KfW ir rīkojusies savu meitassabiedrību interesēs, tomēr neapšaubāmi tā ir pārsniegusi robežas, kādas ievērotu privāts ieguldītājs. Privāts īpašnieks būtu iesaistījies ievērojami mazāk un uzstājis, lai kreditēšanas nozares asociācijas vai valsts sniegtu papildu atbalstu. Tāpēc KfW vismaz zināmā mērā nav rīkojusies kā tirgus ekonomikas ieguldītājs. |
| --- | --- |

(74)

Turklāt nav pārliecinošs arguments, ka Vācijas banku nozarē rastos vispārēja krīze, kas katastrofāli ietekmētu KfW. Krīze līdzīgi skartu visas citas bankas. Tomēr līdz vienam miljardam euro (apmēram 30 %) ierobežotā kreditēšanas nozares asociāciju dalība garantiju sniegšanā nav samērīga ar vairāk nekā 95 % tajā asociēto banku tirgus daļu Vācijā (33). Tādēļ Komisija nevar saskatīt komerciālu pamatu nesamērīgi lielam KfW dalības īpatsvaram. Lai gan noteiktā mērā KfW ir rīkojusies savu meitassabiedrību interesēs, tomēr neapšaubāmi tā ir pārsniegusi robežas, kādas ievērotu privāts ieguldītājs. Privāts īpašnieks būtu iesaistījies ievērojami mazāk un uzstājis, lai kreditēšanas nozares asociācijas vai valsts sniegtu papildu atbalstu. Tāpēc KfW vismaz zināmā mērā nav rīkojusies kā tirgus ekonomikas ieguldītājs.

| (75) | Tas pats attiecas uz otro pasākumu, kas saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju bija tikai pasākums pirmo garantiju atbalstam. Pat ja KfW un katra kreditēšanas nozares asociācijas dalība absolūtos skaitļos būtu proporcionālāka (relatīvi vērtējot, kreditēšanas nozares asociāciju dalībai gan būtu bijis jābūt ievērojami lielākai), šis pasākums ir jāaplūko kopā ar pirmo pasākumu, ņemot vērā pārstrukturēšanu kopumā, līdz ar to KfW, nerīkojoties kā tirgus ekonomikas ieguldītājs, atbilstoši pastāvīgajai tiesu praksei vairs nevar atsaukties uz argumentu par tirgus ekonomikas ieguldītāju (34). |
| --- | --- |

(75)

Tas pats attiecas uz otro pasākumu, kas saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju bija tikai pasākums pirmo garantiju atbalstam. Pat ja KfW un katra kreditēšanas nozares asociācijas dalība absolūtos skaitļos būtu proporcionālāka (relatīvi vērtējot, kreditēšanas nozares asociāciju dalībai gan būtu bijis jābūt ievērojami lielākai), šis pasākums ir jāaplūko kopā ar pirmo pasākumu, ņemot vērā pārstrukturēšanu kopumā, līdz ar to KfW, nerīkojoties kā tirgus ekonomikas ieguldītājs, atbilstoši pastāvīgajai tiesu praksei vairs nevar atsaukties uz argumentu par tirgus ekonomikas ieguldītāju (34).

| (76) | Tas vēl vairāk attiecas uz trešo pasākumu, kurā valsts nepārprotami pilnvaroja KfW rīkoties un ar 1,2 miljardiem euro atbalstīja nākamo pasākumu 2,3 miljardu euro apmērā. Līdz ar to KfW tika noslogota daudz vairāk nekā kreditēšanas nozares asociācijas, pat ja IKB maksātnespējas gadījumā tiktu izmantots nodrošinājuma mehānisms, ar kuru slogs tiktu sadalīts uz visu banku nozari. |
| --- | --- |

(76)

Tas vēl vairāk attiecas uz trešo pasākumu, kurā valsts nepārprotami pilnvaroja KfW rīkoties un ar 1,2 miljardiem euro atbalstīja nākamo pasākumu 2,3 miljardu euro apmērā. Līdz ar to KfW tika noslogota daudz vairāk nekā kreditēšanas nozares asociācijas, pat ja IKB maksātnespējas gadījumā tiktu izmantots nodrošinājuma mehānisms, ar kuru slogs tiktu sadalīts uz visu banku nozari.

| (77) | Citos gadījumos Komisija ir uzskatījusi, ka ir sarežģīti noskaidrot atbalsta summu, ja atbalstu sniedz garantiju veidā (35). Saskaņā ar Pamatnostādnēm un tiesu praksi grūtībās nonākušam uzņēmumam sniegtas garantijas atbalsta elements var būt tikpat liels kā iespējamā summa, ko sedz šī garantija, tomēr atsevišķos gadījumos tas var būt arī mazāks (36). Tomēr pat tad, ja atbalsta elements ex ante tika lēsts mazāk nekā 8,1 miljarda euro apmērā (Rhineland, Havenrock un viens miljards euro bilances aktīvu posteņos), reālā zaudējumu aplēse 6,8 miljardu euro apmērā ievērojami pārsniedz aplēses sliktākajā gadījumā (sk. 3. tabulu, neņemot vērā trešo pasākumu). Tādēļ Komisija secina, ka garantiju un kapitālieguldījumu veidā sniegtā atbalsta apmērs ir 8,8 miljardi euro (sk. 3. tabulas 1.–3. punktu). |
| --- | --- |

(77)

Citos gadījumos Komisija ir uzskatījusi, ka ir sarežģīti noskaidrot atbalsta summu, ja atbalstu sniedz garantiju veidā (35). Saskaņā ar Pamatnostādnēm un tiesu praksi grūtībās nonākušam uzņēmumam sniegtas garantijas atbalsta elements var būt tikpat liels kā iespējamā summa, ko sedz šī garantija, tomēr atsevišķos gadījumos tas var būt arī mazāks (36). Tomēr pat tad, ja atbalsta elements ex ante tika lēsts mazāk nekā 8,1 miljarda euro apmērā (Rhineland, Havenrock un viens miljards euro bilances aktīvu posteņos), reālā zaudējumu aplēse 6,8 miljardu euro apmērā ievērojami pārsniedz aplēses sliktākajā gadījumā (sk. 3. tabulu, neņemot vērā trešo pasākumu). Tādēļ Komisija secina, ka garantiju un kapitālieguldījumu veidā sniegtā atbalsta apmērs ir 8,8 miljardi euro (sk. 3. tabulas 1.–3. punktu).

b)   Likviditātes mehānisms

| (78) | Papildus kapitālieguldījumam un zaudējumu kompensācijas pasākumiem KfW atbalstīja arī IKB darbības turpināšanu ar diviem pamatmehānismiem, katru [> 1] miljarda euro apmērā. Šie pasākumi tika veikti pārstrukturēšanas gaitā un tos nevar nodalīt no pirmā un otrā pasākuma, līdz ar to arī šajā gadījumā KfW vairs nevar atsaukties uz argumentu par tirgus ekonomikas ieguldītāju (37). Komisija nav pārliecināta, vai privāts ieguldītājs, jo īpaši, ja netiktu sniegtas garantijas, būtu piekritis tik augstam riskam. Ja KfW tomēr orientētos pēc noteiktiem tirgus ekonomikas kritērijiem, tam būtu jāatspoguļojas atbalsta elementa kvantitatīvajā izteiksmē. |
| --- | --- |

(78)

Papildus kapitālieguldījumam un zaudējumu kompensācijas pasākumiem KfW atbalstīja arī IKB darbības turpināšanu ar diviem pamatmehānismiem, katru [> 1] miljarda euro apmērā. Šie pasākumi tika veikti pārstrukturēšanas gaitā un tos nevar nodalīt no pirmā un otrā pasākuma, līdz ar to arī šajā gadījumā KfW vairs nevar atsaukties uz argumentu par tirgus ekonomikas ieguldītāju (37). Komisija nav pārliecināta, vai privāts ieguldītājs, jo īpaši, ja netiktu sniegtas garantijas, būtu piekritis tik augstam riskam. Ja KfW tomēr orientētos pēc noteiktiem tirgus ekonomikas kritērijiem, tam būtu jāatspoguļojas atbalsta elementa kvantitatīvajā izteiksmē.

| (79) | Komisija apgalvo, ka pirmajam pamatmehānismam, kas jau ir izmantots, bija noteikta fiksēta procentu likme Euribor plus [< 50] līdz [> 50] bāzes punktu vērtībā un otrajai likviditātes kredītlīnijai – procentu likme Euribor plus [> 100] bāzes punktu vērtībā un ka katru mehānismu [...] izmantoja vairāk nekā 100 % ([...] %) apmērā. Nodrošinājums bija pilnvērtīgi IKB aktīvu posteņi, kas neizriet no portfeļieguldījumiem un kurus parasti nevar skart saistību neizpildes risks. Nodrošinājums ir strukturēts tā, lai nodrošinājums de facto nekad nekļūtu mazāks par 100 %. Tādējādi faktiski likviditātes nodrošināšanai ir paredzēts liels nodrošinājums un relatīvi mazs saistību neizpildes risks. Līdz ar to KfW paļāvās ne tikai uz IKB finanšu iespējām, bet tās rīcībā bija arī pilnvērtīgs nodrošinājums. |
| --- | --- |

(79)

Komisija apgalvo, ka pirmajam pamatmehānismam, kas jau ir izmantots, bija noteikta fiksēta procentu likme Euribor plus [< 50] līdz [> 50] bāzes punktu vērtībā un otrajai likviditātes kredītlīnijai – procentu likme Euribor plus [> 100] bāzes punktu vērtībā un ka katru mehānismu [...] izmantoja vairāk nekā 100 % ([...] %) apmērā. Nodrošinājums bija pilnvērtīgi IKB aktīvu posteņi, kas neizriet no portfeļieguldījumiem un kurus parasti nevar skart saistību neizpildes risks. Nodrošinājums ir strukturēts tā, lai nodrošinājums de facto nekad nekļūtu mazāks par 100 %. Tādējādi faktiski likviditātes nodrošināšanai ir paredzēts liels nodrošinājums un relatīvi mazs saistību neizpildes risks. Līdz ar to KfW paļāvās ne tikai uz IKB finanšu iespējām, bet tās rīcībā bija arī pilnvērtīgs nodrošinājums.

| (80) | Tomēr piemērotajām riska robežām būtu jāatbilst Komisijas paziņojumam par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (38) (turpmāk tekstā – “Paziņojums par atsauces un diskonta likmēm”). Tā kā uzņēmuma kredītvērtējumu veica, ņemot vērā sniegtās garantijas, un ir skaidrs, ka ir runa par grūtībās nonākušu uzņēmumu (sk. 96. apsvērumu), Komisijai ir jāņem vērā robežas, kas attiecas uz grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Augsta nodrošinājuma gadījumā šī robeža ir 400 bāzes punkti (39). Līdz ar to Komisija pamatojas uz to, ka priekšrocība, ko sniedza pirmā likviditātes kredītlīnija [> 1] miljarda euro apmērā, desmit mēnešu periodā (no 2008. gada janvāra līdz oktobrim) atbilst vidēji [> 300] bāzes punktiem. Otrā, līdz šim vēl neizmantotā likviditātes kredītlīnija, kas piešķirta no 2008. gada jūlija, attiecīgi deviņu mēnešu periodā (no 2008. gada februāra līdz oktobrim) sniedza priekšrocību [> 200] bāzes punktu vērtībā. Tādēļ ar šiem mehānismiem saistītais atbalsts pirmajā likviditātes kredītlīnijā ir [...] miljoni euro un otrajā – [...] miljoni euro, kas kopā veido atbalsta summu [...] miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

(80)

Tomēr piemērotajām riska robežām būtu jāatbilst Komisijas paziņojumam par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (38) (turpmāk tekstā – “Paziņojums par atsauces un diskonta likmēm”). Tā kā uzņēmuma kredītvērtējumu veica, ņemot vērā sniegtās garantijas, un ir skaidrs, ka ir runa par grūtībās nonākušu uzņēmumu (sk. 96. apsvērumu), Komisijai ir jāņem vērā robežas, kas attiecas uz grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Augsta nodrošinājuma gadījumā šī robeža ir 400 bāzes punkti (39). Līdz ar to Komisija pamatojas uz to, ka priekšrocība, ko sniedza pirmā likviditātes kredītlīnija [> 1] miljarda euro apmērā, desmit mēnešu periodā (no 2008. gada janvāra līdz oktobrim) atbilst vidēji [> 300] bāzes punktiem. Otrā, līdz šim vēl neizmantotā likviditātes kredītlīnija, kas piešķirta no 2008. gada jūlija, attiecīgi deviņu mēnešu periodā (no 2008. gada februāra līdz oktobrim) sniedza priekšrocību [> 200] bāzes punktu vērtībā. Tādēļ ar šiem mehānismiem saistītais atbalsts pirmajā likviditātes kredītlīnijā ir [...] miljoni euro un otrajā – [...] miljoni euro, kas kopā veido atbalsta summu [...] miljonu euro apmērā.

| (81) | Attiecībā uz likviditātes kredītlīnijām, ko piešķīrusi [kāda federālās zemes banka] un [cita federālās zemes banka], Komisija neredz iemeslu pieņemt, ka tās tiktu piešķirtas, neņemot vērā tirgus ekonomikas apsvērumus, un, iespējams, sniegtu priekšrocību IKB. Apstākļi, kādos tika piešķirtas likviditātes kredītlīnijas, jo īpaši fakts, ka starpbanku darījumi ir ikdienas parastās bankas operācijas, vienlaicīga privātu ieguldītāju plaša iesaistīšanās un apstāklis, ka [kāda federālās zemes banka] un [cita federālās zemes banka] šīs kredītlīnijas nav piešķīrušas valsts uzdevumā, Komisijai ļauj secināt, ka nekas neliecina, ka minētie darījumi ir jāattiecina uz valsti (40). Tādēļ Komisija uzskata, ka šie mehānismi nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(81)

Attiecībā uz likviditātes kredītlīnijām, ko piešķīrusi [kāda federālās zemes banka] un [cita federālās zemes banka], Komisija neredz iemeslu pieņemt, ka tās tiktu piešķirtas, neņemot vērā tirgus ekonomikas apsvērumus, un, iespējams, sniegtu priekšrocību IKB. Apstākļi, kādos tika piešķirtas likviditātes kredītlīnijas, jo īpaši fakts, ka starpbanku darījumi ir ikdienas parastās bankas operācijas, vienlaicīga privātu ieguldītāju plaša iesaistīšanās un apstāklis, ka [kāda federālās zemes banka] un [cita federālās zemes banka] šīs kredītlīnijas nav piešķīrušas valsts uzdevumā, Komisijai ļauj secināt, ka nekas neliecina, ka minētie darījumi ir jāattiecina uz valsti (40). Tādēļ Komisija uzskata, ka šie mehānismi nav valsts atbalsts.

c)   IKB pārdošana

| (82) | Turpmāk Komisija pārbaudīja, vai IKB pārdošana Lone Star ietvēra valsts atbalstu. Tas tā būtu, ja IKB tiktu pārdota Lone Star par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu. Šajā saistībā Vācija Komisijai ir iesniegusi plašu informāciju (sk. 2.5. iedaļu), kurā tomēr nav pierādījumu tam, ka Lone Star samaksātā cena neatbilst lielākajam piedāvājumam, kāds tiktu panākts atklātā, pārskatāmā, nediskriminējošā un beznosacījumu pārdošanas procesā. Tā kā saskaņā ar Komisijas principiem par privatizāciju (41) tas ir galvenais kritērijs, var secināt, ka pārdošana neietver atbalstu par labu Lone Star. |
| --- | --- |

(82)

Turpmāk Komisija pārbaudīja, vai IKB pārdošana Lone Star ietvēra valsts atbalstu. Tas tā būtu, ja IKB tiktu pārdota Lone Star par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu. Šajā saistībā Vācija Komisijai ir iesniegusi plašu informāciju (sk. 2.5. iedaļu), kurā tomēr nav pierādījumu tam, ka Lone Star samaksātā cena neatbilst lielākajam piedāvājumam, kāds tiktu panākts atklātā, pārskatāmā, nediskriminējošā un beznosacījumu pārdošanas procesā. Tā kā saskaņā ar Komisijas principiem par privatizāciju (41) tas ir galvenais kritērijs, var secināt, ka pārdošana neietver atbalstu par labu Lone Star.

| (83) | Turklāt Komisija pārbaudīja, vai pārdošana ietver papildu atbalstu par labu IKB, kas tā būtu, ja izmaksu ziņā likvidācija KfW būtu izdevīgāka par IKB pārdošanu, proti, tika pārbaudīts, vai ir runa par tirgus ekonomikas pārdevēja rīcību. Attiecībā uz to Komisija uzskata, ka pārdošanas rezultātā tiek gūta ne tikai pārdošanas cena, bet ar pārdošanu ir saistīti arī KfW papildu kapitālieguldījumi, kas jāaplūko kā pārdošanas daļa. Te ietilpst abu likviditātes kredītlīniju [> 2,5] miljardu euro apmērā saglabāšana, KfW prioritārais kredīts SIP 2 refinansēšanai, pirms IKB pārdošanas veiktā SIP 1 nodošana KfW un atbildības riska [...] ieplānošana. KfW nepārprotami ir veikusi šos pasākumus, lai būtu iespējama IKB pārdošana un varētu likvidēt pēc iespējas vairāk aktīvu posteņu pēc iespējas īsākā laikā. Lai gan pirmajā acumirklī liekas, ka KfW ir panākusi pozitīvu pārdošanas cenu, pārdošana bija saistīta ar pasākumiem, kas beigās izraisīja negatīvu pārdošanas cenu. |
| --- | --- |

(83)

Turklāt Komisija pārbaudīja, vai pārdošana ietver papildu atbalstu par labu IKB, kas tā būtu, ja izmaksu ziņā likvidācija KfW būtu izdevīgāka par IKB pārdošanu, proti, tika pārbaudīts, vai ir runa par tirgus ekonomikas pārdevēja rīcību. Attiecībā uz to Komisija uzskata, ka pārdošanas rezultātā tiek gūta ne tikai pārdošanas cena, bet ar pārdošanu ir saistīti arī KfW papildu kapitālieguldījumi, kas jāaplūko kā pārdošanas daļa. Te ietilpst abu likviditātes kredītlīniju [> 2,5] miljardu euro apmērā saglabāšana, KfW prioritārais kredīts SIP 2 refinansēšanai, pirms IKB pārdošanas veiktā SIP 1 nodošana KfW un atbildības riska [...] ieplānošana. KfW nepārprotami ir veikusi šos pasākumus, lai būtu iespējama IKB pārdošana un varētu likvidēt pēc iespējas vairāk aktīvu posteņu pēc iespējas īsākā laikā. Lai gan pirmajā acumirklī liekas, ka KfW ir panākusi pozitīvu pārdošanas cenu, pārdošana bija saistīta ar pasākumiem, kas beigās izraisīja negatīvu pārdošanas cenu.

| (84) | Tomēr nedrīkst neņemt vērā, ka šie pasākumi tika veikti IKB pārstrukturēšanas ietvaros un līdz ar to saistībā ar pirmajiem trim atbalsta pasākumiem. Tādēļ Komisija tos nevar aplūkot atsevišķi no pirmajiem trim pasākumiem un uzskata, ka arī šajā sakarā nav pārliecinošs KfW minētais arguments par tirgus ekonomikas ieguldītāju (42). |
| --- | --- |

(84)

Tomēr nedrīkst neņemt vērā, ka šie pasākumi tika veikti IKB pārstrukturēšanas ietvaros un līdz ar to saistībā ar pirmajiem trim atbalsta pasākumiem. Tādēļ Komisija tos nevar aplūkot atsevišķi no pirmajiem trim pasākumiem un uzskata, ka arī šajā sakarā nav pārliecinošs KfW minētais arguments par tirgus ekonomikas ieguldītāju (42).

| (85) | Tomēr šķiet, ka šajā gadījumā tāpat nav izpildīts tirgus ekonomikas pārdevēja rīcības kritērijs. Galu galā izšķirošā nozīme ir tam, vai negatīva cena radās tāpēc, ka Vācija nevarēja norādīt ticamas papildu likvidācijas izmaksas, ko būtu ņēmis vērā tirgus ekonomikas pārdevējs. Tātad Komisija jo īpaši nevar ņemt vērā lēstos zaudējumus par saistību neizpildes risku attiecībā uz atbalsta darījumu ietvaros izsniegtajiem kredītiem. Komisija uzskata, ka strukturētais finansējums atbalsta darījumu ietvaros ir KfW sabiedrisks uzdevums, un nevis daļa no KfW kā parastas kredītiestādes funkcijām. Tādēļ tas nebūtu jāaplūko kā izdevumu postenis, kas būtu būtisks arī tirgus ekonomikas ieguldītājam, jo valsts atbalsta pasākumos tas vispār neuzņemtos šādas saistības (43). |
| --- | --- |

(85)

Tomēr šķiet, ka šajā gadījumā tāpat nav izpildīts tirgus ekonomikas pārdevēja rīcības kritērijs. Galu galā izšķirošā nozīme ir tam, vai negatīva cena radās tāpēc, ka Vācija nevarēja norādīt ticamas papildu likvidācijas izmaksas, ko būtu ņēmis vērā tirgus ekonomikas pārdevējs. Tātad Komisija jo īpaši nevar ņemt vērā lēstos zaudējumus par saistību neizpildes risku attiecībā uz atbalsta darījumu ietvaros izsniegtajiem kredītiem. Komisija uzskata, ka strukturētais finansējums atbalsta darījumu ietvaros ir KfW sabiedrisks uzdevums, un nevis daļa no KfW kā parastas kredītiestādes funkcijām. Tādēļ tas nebūtu jāaplūko kā izdevumu postenis, kas būtu būtisks arī tirgus ekonomikas ieguldītājam, jo valsts atbalsta pasākumos tas vispār neuzņemtos šādas saistības (43).

| (86) | Tādēļ Komisija pārbaudīja, vai atbalsta pasākumi de facto izraisīja negatīvu cenu. Tā kā atbalsta pasākumi ir nevis subsīdijas, bet galvenokārt kredīti un garantijas, tāpat kā parastā atbalsta tiesiskajā novērtējumā ir jānosaka IKB gūtā ekonomiskā priekšrocība. |
| --- | --- |

(86)

Tādēļ Komisija pārbaudīja, vai atbalsta pasākumi de facto izraisīja negatīvu cenu. Tā kā atbalsta pasākumi ir nevis subsīdijas, bet galvenokārt kredīti un garantijas, tāpat kā parastā atbalsta tiesiskajā novērtējumā ir jānosaka IKB gūtā ekonomiskā priekšrocība.

| (87) | Pirmkārt, KfW turpina nodrošināt IKB likviditāti. Kā jau iepriekš minēts 77. apsvērumā, ir sarežģīti skaitliski novērtēt piešķirto priekšrocību, jo privāts ieguldītājs, iespējams, ar noteiktiem nosacījumiem arī būtu bijis gatavs nodrošināt likviditāti, ja tiek nodrošinātas garantijas. Pēc IKB pārdošanas Lone Star garantijas tiek izbeigtas. Tas, ka Lone Star pārņem IKB un Komisija apstiprina pārstrukturēšanas atbalstu un sanācijas plānu, liecina, ka tiek uzskatīts, ka rentabilitāti ir iespējams atjaunot. Kamēr pārstrukturēšanas posmā IKB oficiāli tiek uzskatīta par grūtībās nonākušu uzņēmumu, lai varētu aprēķināt atbalsta elementu, ir pamatoti šo uzņēmumu saukt par “vāju” (novērtējuma kategorija B) Paziņojuma par atsauces un diskonta likmēm nozīmē (44). Saskaņā ar šo paziņojumu aizdevuma peļņas norma būtu 220 bāzes punkti, kas nozīmētu, ka otrā likviditātes kredītlīnija [> 100] bāzes punktu vērtībā un pirmā kredītlīnija [> 125] bāzes punktu vērtībā būtu zemāka par atsauces likmi. Aptuveni rēķinot uz [...] gadiem (no 2008. gada oktobra līdz [...]. gada aprīlim), papildu atbalsts ir [apmēram 90] miljoni euro. |
| --- | --- |

(87)

Pirmkārt, KfW turpina nodrošināt IKB likviditāti. Kā jau iepriekš minēts 77. apsvērumā, ir sarežģīti skaitliski novērtēt piešķirto priekšrocību, jo privāts ieguldītājs, iespējams, ar noteiktiem nosacījumiem arī būtu bijis gatavs nodrošināt likviditāti, ja tiek nodrošinātas garantijas. Pēc IKB pārdošanas Lone Star garantijas tiek izbeigtas. Tas, ka Lone Star pārņem IKB un Komisija apstiprina pārstrukturēšanas atbalstu un sanācijas plānu, liecina, ka tiek uzskatīts, ka rentabilitāti ir iespējams atjaunot. Kamēr pārstrukturēšanas posmā IKB oficiāli tiek uzskatīta par grūtībās nonākušu uzņēmumu, lai varētu aprēķināt atbalsta elementu, ir pamatoti šo uzņēmumu saukt par “vāju” (novērtējuma kategorija B) Paziņojuma par atsauces un diskonta likmēm nozīmē (44). Saskaņā ar šo paziņojumu aizdevuma peļņas norma būtu 220 bāzes punkti, kas nozīmētu, ka otrā likviditātes kredītlīnija [> 100] bāzes punktu vērtībā un pirmā kredītlīnija [> 125] bāzes punktu vērtībā būtu zemāka par atsauces likmi. Aptuveni rēķinot uz [...] gadiem (no 2008. gada oktobra līdz [...]. gada aprīlim), papildu atbalsts ir [apmēram 90] miljoni euro.

| (88) | Otrkārt, KfW ieguva SIP 1 par vienu miljardu euro. Komisija uzskata, ka KfW panāktā cena ir par [< 10] % mazāka nekā uzskaites vērtība saskaņā ar IFRS un ka pirms tam dažas portfeļa daļas IKB varēja pārdot par cenu, kas ir lielāka par uzskaites vērtību saskaņā ar IFRS. Pašreizējā tirgus situācijā privāts ieguldītājs diezin vai spētu vai gribētu pirkt šādu portfeli (katrā ziņā ne visu kopumā). To apliecina arī fakts, ka Lone Star nebija intereses par pirkumu un KfW nebija spējīga veikt šādu pirkumu bez valsts palīdzības. Nevar izslēgt nepieciešamību pēc portfeļa papildu norakstīšanas. Sliktākajā gadījumā tā skartu zemākas prioritātes portfeļa daļu [< 200] miljonu euro apmērā. Tā kā nav citu kritēriju, Komisija pamatojas uz to, ka ar SIP 1 KfW uzņemas papildu risku līdz [< 200] miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

(88)

Otrkārt, KfW ieguva SIP 1 par vienu miljardu euro. Komisija uzskata, ka KfW panāktā cena ir par [< 10] % mazāka nekā uzskaites vērtība saskaņā ar IFRS un ka pirms tam dažas portfeļa daļas IKB varēja pārdot par cenu, kas ir lielāka par uzskaites vērtību saskaņā ar IFRS. Pašreizējā tirgus situācijā privāts ieguldītājs diezin vai spētu vai gribētu pirkt šādu portfeli (katrā ziņā ne visu kopumā). To apliecina arī fakts, ka Lone Star nebija intereses par pirkumu un KfW nebija spējīga veikt šādu pirkumu bez valsts palīdzības. Nevar izslēgt nepieciešamību pēc portfeļa papildu norakstīšanas. Sliktākajā gadījumā tā skartu zemākas prioritātes portfeļa daļu [< 200] miljonu euro apmērā. Tā kā nav citu kritēriju, Komisija pamatojas uz to, ka ar SIP 1 KfW uzņemas papildu risku līdz [< 200] miljonu euro apmērā.

| (89) | Treškārt, attiecībā uz SIP 2 KfW piešķīra prioritāru kredītu 775 miljonu euro apmērā, kas tiek atlīdzināts atbilstīgi Euribor plus [> 90] bāzes punktu vērtībā, ievērojot prioritāti (proti, no gūtās pelņas vispirms tiek atmaksāts kredīts). Tomēr kredīts tiek piešķirts ārpusbilances ieguldījumu fondam, kas kā kredītņēmējs vēl nav zināms. Šādam ārpusbilances ieguldījumu fondam piešķirtai procentu likmei saskaņā ar Paziņojumu par atsauces un diskonta likmēm būtu jābūt vismaz Euribor plus 400 bāzes punktu vērtībā (45). Tomēr, tā kā tas ir prioritārs kredīts, kam ir zemāka prioritāte par IKB dalību un kas būtībā nāk par labu IKB, šajā gadījumā Komisija piekrīt arī aizdevuma peļņas normai 220 bāzes punktu vērtībā. Līdz ar to atbalsta elementu saistībā ar prioritārās portfeļa daļas nodrošināšanu 775 miljardu euro apmērā var lēst apmēram [< 30] miljonu euro apmērā ([> 100] bāzes punkti [...] gados, proti, no 2008. gada oktobra līdz [...]). |
| --- | --- |

(89)

Treškārt, attiecībā uz SIP 2 KfW piešķīra prioritāru kredītu 775 miljonu euro apmērā, kas tiek atlīdzināts atbilstīgi Euribor plus [> 90] bāzes punktu vērtībā, ievērojot prioritāti (proti, no gūtās pelņas vispirms tiek atmaksāts kredīts). Tomēr kredīts tiek piešķirts ārpusbilances ieguldījumu fondam, kas kā kredītņēmējs vēl nav zināms. Šādam ārpusbilances ieguldījumu fondam piešķirtai procentu likmei saskaņā ar Paziņojumu par atsauces un diskonta likmēm būtu jābūt vismaz Euribor plus 400 bāzes punktu vērtībā (45). Tomēr, tā kā tas ir prioritārs kredīts, kam ir zemāka prioritāte par IKB dalību un kas būtībā nāk par labu IKB, šajā gadījumā Komisija piekrīt arī aizdevuma peļņas normai 220 bāzes punktu vērtībā. Līdz ar to atbalsta elementu saistībā ar prioritārās portfeļa daļas nodrošināšanu 775 miljardu euro apmērā var lēst apmēram [< 30] miljonu euro apmērā ([> 100] bāzes punkti [...] gados, proti, no 2008. gada oktobra līdz [...]).

| (90) | Ceturtkārt, riska par [...] uzņemšanās pamats bija tāds, ka, uzņemoties risku kopā ar IKB, šo risku nevarēja atbilstīgi skaitliski novērtēt. Tā kā atbildības risks ir minimāls un no pieejamās informācijas jāsecina, ka šā riska iestāšanās drīzāk ir mazticama, nebūtu bijis atbilstīgi šo risku aplūkot kā daļu no pārdošanas. Minimālu risku apstiprina fakts, ka auditori nepieprasīja IKB veikt rezerves. Attiecībā uz iespējamiem zaudējumu atlīdzības maksājumiem, protams, saglabājas noteikts atlikušais risks. Tā kā nav iesniegts nekāds kvantitatīvs riska novērtējums, Komisija pamatojas uz to, ka pašreizējiem pasākumiem jālēš summa [...] euro apmērā, kas atbilst [..] % riskam. |
| --- | --- |

(90)

Ceturtkārt, riska par [...] uzņemšanās pamats bija tāds, ka, uzņemoties risku kopā ar IKB, šo risku nevarēja atbilstīgi skaitliski novērtēt. Tā kā atbildības risks ir minimāls un no pieejamās informācijas jāsecina, ka šā riska iestāšanās drīzāk ir mazticama, nebūtu bijis atbilstīgi šo risku aplūkot kā daļu no pārdošanas. Minimālu risku apstiprina fakts, ka auditori nepieprasīja IKB veikt rezerves. Attiecībā uz iespējamiem zaudējumu atlīdzības maksājumiem, protams, saglabājas noteikts atlikušais risks. Tā kā nav iesniegts nekāds kvantitatīvs riska novērtējums, Komisija pamatojas uz to, ka pašreizējiem pasākumiem jālēš summa [...] euro apmērā, kas atbilst [..] % riskam.

| (91) | Kopumā KfW veiktie pasākumi IKB pārdošanas ietvaros iekļāva atbalstu 390 miljonu euro apmērā; pārdošanas cenu [> 100] miljonu euro apmērā šī summa pārsniedz par [> 250] miljoniem euro, līdz ar to rodas negatīva pārdošanas cena. Tādēļ jāsecina, ka IKB pārdošana ietvēra atbalstu par labu IKB. |
| --- | --- |

(91)

Kopumā KfW veiktie pasākumi IKB pārdošanas ietvaros iekļāva atbalstu 390 miljonu euro apmērā; pārdošanas cenu [> 100] miljonu euro apmērā šī summa pārsniedz par [> 250] miljoniem euro, līdz ar to rodas negatīva pārdošanas cena. Tādēļ jāsecina, ka IKB pārdošana ietvēra atbalstu par labu IKB.

d)   Pārskats par valsts atbalstu

| (92) | Kā liecina 5. tabula, visu pasākumu ietvaros piešķirtais atbalsts kopā ir 9,155 miljardi euro.

  5.   tabula


  Atbalsts par labu IKB tās pārstrukturēšanas laikā









  Nr. | Pasākums | Miljonos euro | Atbalsta summa
  (miljonos euro) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Pirmā garantija (Rhineland: 5,8 miljardi euro; Havenrock: 0,85 miljardi euro; bilances aktīvu posteņi: 1 miljards euro) | | 6 650 |
| 2. | Otrā garantija (350 miljoni euro par papildu zaudējumu segšanu – Havenrock) | | 200 |
| 3. | Kapitāla palielināšana un neatmaksājams kredīts (lai segtu bilances aktīvu posteņu norakstīšanu) | | 2 000 |
| 4. | Likviditātes mehānisms IKB (pirms pārdošanas) | | [...] |
| 5. | IKB pārdošana | | |
| 5.a | IKB akciju cena | [...] | |
| 5.b | Likviditātes mehānisms IKB (pēc pārdošanas) | [...] | |
| 5.c | Prioritārs kredīts SIP 2 refinansēšanai | [...] | |
| 5.d | SIP 1 nodošana KfW | [...] | |
| 5.e | Atbrīvošana no atbildības | [...] | |
| | IKB pārdošana (neto) | | [> 250] |
| Kopā | [< 10 000] |

(92)

Kā liecina 5. tabula, visu pasākumu ietvaros piešķirtais atbalsts kopā ir 9,155 miljardi euro.

5.   tabula

Atbalsts par labu IKB tās pārstrukturēšanas laikā

Nr.

Pasākums

Miljonos euro

Atbalsta summa

(miljonos euro)

1.

Pirmā garantija (Rhineland: 5,8 miljardi euro; Havenrock: 0,85 miljardi euro; bilances aktīvu posteņi: 1 miljards euro)

6 650

2.

Otrā garantija (350 miljoni euro par papildu zaudējumu segšanu – Havenrock)

200

3.

Kapitāla palielināšana un neatmaksājams kredīts (lai segtu bilances aktīvu posteņu norakstīšanu)

2 000

4.

Likviditātes mehānisms IKB (pirms pārdošanas)

[...]

5.

IKB pārdošana

5.a

IKB akciju cena

[...]

5.b

Likviditātes mehānisms IKB (pēc pārdošanas)

[...]

5.c

Prioritārs kredīts SIP 2 refinansēšanai

[...]

5.d

SIP 1 nodošana KfW

[...]

5.e

Atbrīvošana no atbildības

[...]

IKB pārdošana (neto)

[> 250]

Kopā

[< 10 000]

5.2.   Pasākumu atbilstība kopējam tirgum saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu – atbalsts, kas novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā

| (93) | Komisija neatkāpjas no lēmumā par procedūras uzsākšanu paustā viedokļa, ka šajā lietā nav jāpiemēro EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts. Saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu drīkst piešķirt atbalstu, lai novērstu nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā. Komisija norāda, ka Pirmās instances tiesa ir uzsvērusi, ka EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts ir jāpiemēro ierobežoti. |
| --- | --- |

(93)

Komisija neatkāpjas no lēmumā par procedūras uzsākšanu paustā viedokļa, ka šajā lietā nav jāpiemēro EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts. Saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu drīkst piešķirt atbalstu, lai novērstu nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā. Komisija norāda, ka Pirmās instances tiesa ir uzsvērusi, ka EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts ir jāpiemēro ierobežoti.

| (94) | Izmeklēšanā ir apstiprinājies Komisijas novērojums, ka IKB problēmu cēlonis ir īpaši, ar uzņēmumu saistīti notikumi. Turklāt Vācijas sniegtā informācija nav pārliecinājusi Komisiju par to, ka no IKB maksātnespējas izrietošās sistēmiskās sekas varētu sasniegt tādus apmērus, kas būtu “nopietns traucējums Vācijas tautsaimniecībā” EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē (46). Šīs lietas pamatā ir īpašas IKB problēmas, tādēļ ir nepieciešami mērķtiecīgi atbalsta pasākumi, ko var veikt saskaņā ar noteikumiem par grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Līdz ar to aplūkotos pasākumus nevar atzīt par atbilstīgiem kopējam tirgum saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(94)

Izmeklēšanā ir apstiprinājies Komisijas novērojums, ka IKB problēmu cēlonis ir īpaši, ar uzņēmumu saistīti notikumi. Turklāt Vācijas sniegtā informācija nav pārliecinājusi Komisiju par to, ka no IKB maksātnespējas izrietošās sistēmiskās sekas varētu sasniegt tādus apmērus, kas būtu “nopietns traucējums Vācijas tautsaimniecībā” EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē (46). Šīs lietas pamatā ir īpašas IKB problēmas, tādēļ ir nepieciešami mērķtiecīgi atbalsta pasākumi, ko var veikt saskaņā ar noteikumiem par grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Līdz ar to aplūkotos pasākumus nevar atzīt par atbilstīgiem kopējam tirgum saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

5.3.   Atbilstība kopējam tirgum saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu – pārstrukturēšanas atbalsts

| (95) | Izmeklēšanas rezultāti liek secināt, ka pasākumus var uzskatīt par kopējam tirgum atbilstīgu pārstrukturēšanas atbalstu, jo ir izpildīti visi Pamatnostādnēs paredzētie kritēriji. Tādēļ var nepārbaudīt, vai pasākumi varētu būt arī glābšanas atbalsts, ko jau lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija ir izslēgusi, pamatojoties uz garantiju neatgriezeniskumu. |
| --- | --- |

(95)

Izmeklēšanas rezultāti liek secināt, ka pasākumus var uzskatīt par kopējam tirgum atbilstīgu pārstrukturēšanas atbalstu, jo ir izpildīti visi Pamatnostādnēs paredzētie kritēriji. Tādēļ var nepārbaudīt, vai pasākumi varētu būt arī glābšanas atbalsts, ko jau lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija ir izslēgusi, pamatojoties uz garantiju neatgriezeniskumu.

a)   Grūtībās nonācis uzņēmums

| (96) | Pēc Komisijas domām, IKB bija grūtībās nonācis uzņēmums Pamatnostādņu 9. punkta nozīmē un, ja KfW nesniegtu atbalstu, tas ar lielu varbūtību nebūtu spējis daudz ilgāk izturēt likviditātes krīzi. Draudošie zaudējumi būtu izraisījuši bankas slēgšanu, līdz ar to ir izpildīti Pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunktā minētie nosacījumi. Vācija nav apstrīdējusi šo jau lēmumā par procedūras uzsākšanu pausto viedokli. |
| --- | --- |

(96)

Pēc Komisijas domām, IKB bija grūtībās nonācis uzņēmums Pamatnostādņu 9. punkta nozīmē un, ja KfW nesniegtu atbalstu, tas ar lielu varbūtību nebūtu spējis daudz ilgāk izturēt likviditātes krīzi. Draudošie zaudējumi būtu izraisījuši bankas slēgšanu, līdz ar to ir izpildīti Pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunktā minētie nosacījumi. Vācija nav apstrīdējusi šo jau lēmumā par procedūras uzsākšanu pausto viedokli.

b)   Ilgtermiņa rentabilitātes atjaunošana

| (97) | Šajā izmeklēšanā ir apstiprinājies, ka ar pārstrukturēšanu tiek atjaunota IKB ilgtermiņa rentabilitāte. Komisija uzskata, ka IKB pārdošanai Lone Star bija izšķiroša nozīme, lai atrisinātu radušās grūtības un sekmētu pozitīvu bankas ekonomisko attīstību. |
| --- | --- |

(97)

Šajā izmeklēšanā ir apstiprinājies, ka ar pārstrukturēšanu tiek atjaunota IKB ilgtermiņa rentabilitāte. Komisija uzskata, ka IKB pārdošanai Lone Star bija izšķiroša nozīme, lai atrisinātu radušās grūtības un sekmētu pozitīvu bankas ekonomisko attīstību.

| (98) | Turklāt izmeklēšanā ir apstiprinājies, ka IKB ir pārveidojusi savu darbību. Tā ir atteikusies no nerentablām uzņēmējdarbības jomām un vairs neveic portfeļieguldījumu darījumus. Turklāt turpmāk banka koncentrēsies uz savu pamatdarbību – klientiem, kas ir vidēji uzņēmumi. Tiek saglabāti pārējie darījumi strukturētā finansējuma segmentā, lai atbilstu korporatīvo klientu prasībām, tomēr tiek izbeigti [> 20] % šā segmenta darbības, kā arī visi darījumi par nekustamo īpašumu finansēšanu. Turklāt IKB ir veikusi riska vadības uzlabošanas pasākumus un būtiski samazinājusi savus riska posteņus. Līdz ar to IKB ir veikusi valūtas kursa maiņai nepieciešamos iekšējos pasākumus. |
| --- | --- |

(98)

Turklāt izmeklēšanā ir apstiprinājies, ka IKB ir pārveidojusi savu darbību. Tā ir atteikusies no nerentablām uzņēmējdarbības jomām un vairs neveic portfeļieguldījumu darījumus. Turklāt turpmāk banka koncentrēsies uz savu pamatdarbību – klientiem, kas ir vidēji uzņēmumi. Tiek saglabāti pārējie darījumi strukturētā finansējuma segmentā, lai atbilstu korporatīvo klientu prasībām, tomēr tiek izbeigti [> 20] % šā segmenta darbības, kā arī visi darījumi par nekustamo īpašumu finansēšanu. Turklāt IKB ir veikusi riska vadības uzlabošanas pasākumus un būtiski samazinājusi savus riska posteņus. Līdz ar to IKB ir veikusi valūtas kursa maiņai nepieciešamos iekšējos pasākumus.

| (99) | Turklāt Komisija ņem vērā, ka IKB pārstrukturēšanas plāna mērķis ir stabili atjaunot IKB ilgtermiņa rentabilitāti. No plāna, kas balstīts uz pamatotām tirgus attīstības prognozēm, jāsecina, ka izvēlētais uzņēmējdarbības modelis attaisnosies. 1. līmeņa attiecība [...] % apmērā un izdevumu/peļņas attiecība (cost income ratio) [...] % apmērā, kas jāsasniedz līdz 2011. gadam, ļauj secināt par pamatotu uzņēmējdarbības plānu. Samērā zemā peļņa attiecībā pret pašu kapitālu [...] % apmērā (2012. gadā) ir jāaplūko saistībā ar IKB relatīvi augsto 1. līmeņa attiecību, kas ir obligāts “drošības spilvens”. Komisija ņem vērā būtiskos izdevumu ietaupīšanas pasākumus, kas jāveic līdz 2011. gadam. Komisija ir pārbaudījusi arī pieņēmumus, uz ko balstīts pārstrukturēšanas plāns, un nešaubās, ka tie ir objektīvi. |
| --- | --- |

(99)

Turklāt Komisija ņem vērā, ka IKB pārstrukturēšanas plāna mērķis ir stabili atjaunot IKB ilgtermiņa rentabilitāti. No plāna, kas balstīts uz pamatotām tirgus attīstības prognozēm, jāsecina, ka izvēlētais uzņēmējdarbības modelis attaisnosies. 1. līmeņa attiecība [...] % apmērā un izdevumu/peļņas attiecība (cost income ratio) [...] % apmērā, kas jāsasniedz līdz 2011. gadam, ļauj secināt par pamatotu uzņēmējdarbības plānu. Samērā zemā peļņa attiecībā pret pašu kapitālu [...] % apmērā (2012. gadā) ir jāaplūko saistībā ar IKB relatīvi augsto 1. līmeņa attiecību, kas ir obligāts “drošības spilvens”. Komisija ņem vērā būtiskos izdevumu ietaupīšanas pasākumus, kas jāveic līdz 2011. gadam. Komisija ir pārbaudījusi arī pieņēmumus, uz ko balstīts pārstrukturēšanas plāns, un nešaubās, ka tie ir objektīvi.

| (100) | No pārstrukturēšanas plāna izriet, ka pat sliktākajā gadījumā būs iespējama pozitīva IKB ekonomiskā attīstība ar pozitīvu peļņu attiecībā pret pašu kapitālu. Arī šajā gadījumā banka spēs sasniegt 1. līmeņa attiecību [...] % apmērā un līdz ar to iegūs labu pamatu. |
| --- | --- |

(100)

No pārstrukturēšanas plāna izriet, ka pat sliktākajā gadījumā būs iespējama pozitīva IKB ekonomiskā attīstība ar pozitīvu peļņu attiecībā pret pašu kapitālu. Arī šajā gadījumā banka spēs sasniegt 1. līmeņa attiecību [...] % apmērā un līdz ar to iegūs labu pamatu.

c)   Līdz minimumam ierobežots atbalsts – pašu ieguldījums

| (101) | Komisijas šaubas par to, vai atbalsts ir ierobežots līdz minimumam, tika izkliedētas. Tagad Komisija var secināt, ka atbalsts ir ierobežots līdz minimumam un ka atbilstīgi Pamatnostādņu prasībām ar pašu līdzekļiem tiek sniegts ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanā, proti, vairāk nekā 50 % pārstrukturēšanas izmaksu tiek segtas ar pašfinansējumu. |
| --- | --- |

(101)

Komisijas šaubas par to, vai atbalsts ir ierobežots līdz minimumam, tika izkliedētas. Tagad Komisija var secināt, ka atbalsts ir ierobežots līdz minimumam un ka atbilstīgi Pamatnostādņu prasībām ar pašu līdzekļiem tiek sniegts ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanā, proti, vairāk nekā 50 % pārstrukturēšanas izmaksu tiek segtas ar pašfinansējumu.

| (102) | Pārstrukturēšanas izmaksas ietver vairākus zaudējumu posteņus (zaudējumi no portfeļiem, zaudējumi augstāku finansēšanas izmaksu dēļ, zaudējumi uzņēmējdarbības jomu samazināšanas dēļ un zaudējumi aktīvu posteņu pārdošanas gaitā), kā arī izmaksas par garantiju sniegšanu, personāla pārstrukturēšanas izmaksas, administratīvās izmaksas, kā arī konsultantu un advokātu honorāru. Komisija neapšauba, ka šīs izmaksas, kā Komisija norāda 52. apsvērumā, ir [> 15] miljardi euro. Tāpat tā atzīst, ka SIP 1 refinansēšana un prioritārais kredīts, kas paredzēts SIP 2, ir pārstrukturēšanas izmaksas, jo šie instrumenti ir nepieciešami ilgtermiņa rentabilitātes atjaunošanai. Līdz ar to kopējās izmaksas jālēš apmēram [> 17] miljardu euro apmērā. |
| --- | --- |

(102)

Pārstrukturēšanas izmaksas ietver vairākus zaudējumu posteņus (zaudējumi no portfeļiem, zaudējumi augstāku finansēšanas izmaksu dēļ, zaudējumi uzņēmējdarbības jomu samazināšanas dēļ un zaudējumi aktīvu posteņu pārdošanas gaitā), kā arī izmaksas par garantiju sniegšanu, personāla pārstrukturēšanas izmaksas, administratīvās izmaksas, kā arī konsultantu un advokātu honorāru. Komisija neapšauba, ka šīs izmaksas, kā Komisija norāda 52. apsvērumā, ir [> 15] miljardi euro. Tāpat tā atzīst, ka SIP 1 refinansēšana un prioritārais kredīts, kas paredzēts SIP 2, ir pārstrukturēšanas izmaksas, jo šie instrumenti ir nepieciešami ilgtermiņa rentabilitātes atjaunošanai. Līdz ar to kopējās izmaksas jālēš apmēram [> 17] miljardu euro apmērā.

| (103) | IKB pārstrukturēšanu saskaņā ar Pamatnostādņu 43. punktu var finansēt ar atbalstu, atbalsta saņēmēja paša līdzekļiem, pārdodot aktīvus, ar kapitāla daļu īpašnieku līdzekļiem un citu finansējumu ar tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(103)

IKB pārstrukturēšanu saskaņā ar Pamatnostādņu 43. punktu var finansēt ar atbalstu, atbalsta saņēmēja paša līdzekļiem, pārdodot aktīvus, ar kapitāla daļu īpašnieku līdzekļiem un citu finansējumu ar tirgus nosacījumiem.

| (104) | Būtisku ieguldījumu portfeļa restrukturizēšanā veic pats uzņēmums, kā arī iepriekšējie un jaunie privātie kapitāla daļu īpašnieki; te vispirms jāmin kreditēšanas nozares asociāciju iesaistīšanās, IKB pašu līdzekļi (47) un Lone Star kapitālieguldījums. Tomēr zaudējumus darījumos un uzņēmējdarbības samazinājumu saistībā ar krīzi nevar atzīt par pašu ieguldījumu, jo saskaņā ar Pamatnostādņu 43. punktu ieguldījumam ir jābūt reālam, tas ir, faktiskam. No šīs kategorijas pašu ieguldījums ir apmēram [...] miljardi euro ([> 20] %). |
| --- | --- |

(104)

Būtisku ieguldījumu portfeļa restrukturizēšanā veic pats uzņēmums, kā arī iepriekšējie un jaunie privātie kapitāla daļu īpašnieki; te vispirms jāmin kreditēšanas nozares asociāciju iesaistīšanās, IKB pašu līdzekļi (47) un Lone Star kapitālieguldījums. Tomēr zaudējumus darījumos un uzņēmējdarbības samazinājumu saistībā ar krīzi nevar atzīt par pašu ieguldījumu, jo saskaņā ar Pamatnostādņu 43. punktu ieguldījumam ir jābūt reālam, tas ir, faktiskam. No šīs kategorijas pašu ieguldījums ir apmēram [...] miljardi euro ([> 20] %).

| (105) | Ņemot vērā ieņēmumus no pārdošanas, kas tika veikta kā kompensācijas pasākumi, šī summa būtiski palielinās un sasniedz vismaz 50 %. Tas attiecas uz aktīvu posteņiem, kuru nominālvērtība ir [> 15] miljardi euro (sk. 4. tabulu). Tomēr šo summu kopumā Komisija nevar atzīt par pašu ieguldījumu. Pirmkārt, Diseldorfā tiek atjaunota daļa IKB Luxemburg darījumu ([...] miljardi euro), līdz ar to runa ir tikai par daļēju pārdošanu. Otrkārt, daļu finanšu līdzekļu iegūst nevis aktīvas pārdošanas rezultātā, bet gan pēc attiecīgo aktīvu samaksas termiņa. Treškārt, nav skaidrs, kādā vērtībā var likvidēt aktīvu posteņus. [...]. Tomēr Vācija ir iesniegusi pietiekamus argumentus, lai pārliecinātu Komisiju, ka, aktīvi likvidējot aktīvu posteņus, paredzamā nākotnē var iegūt vismaz [< 5] miljardus euro (48). Komisija tam sekos, lai pārliecinātos, ka faktiski tiek veikts pietiekami liels pašu ieguldījums un atbalsts tiešām ir ierobežots līdz minimumam. |
| --- | --- |

(105)

Ņemot vērā ieņēmumus no pārdošanas, kas tika veikta kā kompensācijas pasākumi, šī summa būtiski palielinās un sasniedz vismaz 50 %. Tas attiecas uz aktīvu posteņiem, kuru nominālvērtība ir [> 15] miljardi euro (sk. 4. tabulu). Tomēr šo summu kopumā Komisija nevar atzīt par pašu ieguldījumu. Pirmkārt, Diseldorfā tiek atjaunota daļa IKB Luxemburg darījumu ([...] miljardi euro), līdz ar to runa ir tikai par daļēju pārdošanu. Otrkārt, daļu finanšu līdzekļu iegūst nevis aktīvas pārdošanas rezultātā, bet gan pēc attiecīgo aktīvu samaksas termiņa. Treškārt, nav skaidrs, kādā vērtībā var likvidēt aktīvu posteņus. [...]. Tomēr Vācija ir iesniegusi pietiekamus argumentus, lai pārliecinātu Komisiju, ka, aktīvi likvidējot aktīvu posteņus, paredzamā nākotnē var iegūt vismaz [< 5] miljardus euro (48). Komisija tam sekos, lai pārliecinātos, ka faktiski tiek veikts pietiekami liels pašu ieguldījums un atbalsts tiešām ir ierobežots līdz minimumam.

| (106) | Aktīvu posteņu pārdošanai ir divkāršs efekts. No vienas puses, tiek samazināts riska svērto aktīvu apjoms, līdz ar to tiek atbrīvots kapitāls un palielināts nodrošinājums ar kapitālu. No otras puses, pārdošanas rezultātā tiek radīta likviditāte, ko var izmantot pārstrukturēšanas finansējumam vai likviditātes pamata nostiprināšanai (49). Kā jau minēts iepriekšējā apsvērumā, šie līdzekļi daļēji ir sagaidītie kapitālieguldījumi, daļa jau ir saņemta un nākamā daļa tiks saņemta tuvākajā nākotnē. Pat neņemot vērā sagaidāmos kapitālieguldījumus, ko varēs saņemt tikai 2011. gadā, un piesardzīgo pieņēmumu, ka ne visi sagaidāmie ieņēmumi tiks saņemti pilnā apjomā, Komisija secina, ka ir izpildīts konkurences tiesībām nepārprotami atbilstīgas pārstrukturēšanas nosacījums par pašu ieguldījumu vismaz 50 % apmērā. |
| --- | --- |

(106)

Aktīvu posteņu pārdošanai ir divkāršs efekts. No vienas puses, tiek samazināts riska svērto aktīvu apjoms, līdz ar to tiek atbrīvots kapitāls un palielināts nodrošinājums ar kapitālu. No otras puses, pārdošanas rezultātā tiek radīta likviditāte, ko var izmantot pārstrukturēšanas finansējumam vai likviditātes pamata nostiprināšanai (49). Kā jau minēts iepriekšējā apsvērumā, šie līdzekļi daļēji ir sagaidītie kapitālieguldījumi, daļa jau ir saņemta un nākamā daļa tiks saņemta tuvākajā nākotnē. Pat neņemot vērā sagaidāmos kapitālieguldījumus, ko varēs saņemt tikai 2011. gadā, un piesardzīgo pieņēmumu, ka ne visi sagaidāmie ieņēmumi tiks saņemti pilnā apjomā, Komisija secina, ka ir izpildīts konkurences tiesībām nepārprotami atbilstīgas pārstrukturēšanas nosacījums par pašu ieguldījumu vismaz 50 % apmērā.

| (107) | Pie šāda secinājuma Komisija ir nonākusi, ņemot vērā šādus aspektus.

  6.   tabula


  Pašu ieguldījums








  (miljardos euro) |
| --- | --- |
| Pasākums | Līdzekļu izcelsme | Vērtība |
| Garantijas | Kreditēšanas nozares asociācijas | 1,50 |
| Uzņēmuma kapitāla rezerves un hibrīdkapitāls | (IKB) | [> 1,5] |
| Kapitālieguldījumi SIP 2 | Lone Star | [> 0,25] |
| Starpsumma | [> 3,25] |
| Portfeļieguldījumu pārdošana | Tirgus | [...] |
| Darījumu ar nekustamiem īpašumiem izbeigšana | Tirgus | [...] |
| IKB Int. Luxembourg likvidēšana | Tirgus | [...] |
| IKB CC New York likvidēšana | Tirgus | [...] |
| IKB Amsterdam likvidēšana | Tirgus | [...] |
| Movesta kapitāla daļu pārdošana | Tirgus | [...] |
| Nestratēģisku aktīvu posteņu pārdošana | Tirgus | [...] |
| Starpsumma: pārdošana kā kompensācijas pasākumi | [> 5,0] (vismaz [...]) |

(107)

Pie šāda secinājuma Komisija ir nonākusi, ņemot vērā šādus aspektus.

6.   tabula

Pašu ieguldījums

(miljardos euro)

Pasākums

Līdzekļu izcelsme

Vērtība

Garantijas

Kreditēšanas nozares asociācijas

1,50

Uzņēmuma kapitāla rezerves un hibrīdkapitāls

(IKB)

[> 1,5]

Kapitālieguldījumi SIP 2

Lone Star

[> 0,25]

Starpsumma

[> 3,25]

Portfeļieguldījumu pārdošana

Tirgus

[...]

Darījumu ar nekustamiem īpašumiem izbeigšana

Tirgus

[...]

IKB Int. Luxembourg likvidēšana

Tirgus

[...]

IKB CC New York likvidēšana

Tirgus

[...]

IKB Amsterdam likvidēšana

Tirgus

[...]

Movesta kapitāla daļu pārdošana

Tirgus

[...]

Nestratēģisku aktīvu posteņu pārdošana

Tirgus

[...]

Starpsumma: pārdošana kā kompensācijas pasākumi

[> 5,0] (vismaz [...])

d)   Izvairīšanās no pārmērīgiem konkurences traucējumiem – kompensācijas pasākumi

| (108) | Pēc izmeklēšanas Komisija ir pārliecināta, ka ir veikti pietiekami pasākumi, lai pēc iespējas mazinātu iespējamo nelabvēlīgo atbalsta ietekmi uz konkurentiem. |
| --- | --- |

(108)

Pēc izmeklēšanas Komisija ir pārliecināta, ka ir veikti pietiekami pasākumi, lai pēc iespējas mazinātu iespējamo nelabvēlīgo atbalsta ietekmi uz konkurentiem.

| (109) | Komisija secina, ka IKB pilnībā izbeidz uzņēmējdarbību vienā jomā un tās peļņu nesošākā uzņēmējdarbības joma, strukturētais finansējums, samazinās par [20–30] %. |
| --- | --- |

(109)

Komisija secina, ka IKB pilnībā izbeidz uzņēmējdarbību vienā jomā un tās peļņu nesošākā uzņēmējdarbības joma, strukturētais finansējums, samazinās par [20–30] %.

| (110) | Komisija nevar piekrist, ka lielāko daļu samazinājumu (proti, portfeļieguldījumu likvidācija 18,3 miljardu euro apmērā) uzskata par kompensācijas pasākumiem, jo samazināšanas pasākumi ir nepieciešami, lai atjaunotu ilgtermiņa rentabilitāti. Saskaņā ar Pamatnostādņu 40. punktu šādus pasākumus nevar atzīt par kompensācijas pasākumiem. |
| --- | --- |

(110)

Komisija nevar piekrist, ka lielāko daļu samazinājumu (proti, portfeļieguldījumu likvidācija 18,3 miljardu euro apmērā) uzskata par kompensācijas pasākumiem, jo samazināšanas pasākumi ir nepieciešami, lai atjaunotu ilgtermiņa rentabilitāti. Saskaņā ar Pamatnostādņu 40. punktu šādus pasākumus nevar atzīt par kompensācijas pasākumiem.

| (111) | Neņemot to vērā, citi samazinājumi [> 10] miljardu euro apmērā atbilst apmēram [25] % bilances kopsummas, atskaitot portfeļieguldījumus (proti, [> 10] miljardus euro no 45,2 miljardiem euro) (50). Kaut arī atteikšanos no portfeļieguldījumiem nevar uzskatīt par kompensācijas pasākumiem, tā tomēr ietekmē bankas lielumu un uzņēmējdarbību. Ņemot vērā Vācijas ierosinātos pasākumus, IKB bilances kopsumma tiks samazināta par 47,2 % (proti, par 18,3 miljardiem euro portfeļieguldījumu jomā un [> 10] miljardiem euro kompensācijas pasākumos, atskaitot [...] miljardu euro izaugsmes peļņas normu attiecībā pret kopsavilkuma bilances summu 63,5 miljardu euro apmērā). |
| --- | --- |

(111)

Neņemot to vērā, citi samazinājumi [> 10] miljardu euro apmērā atbilst apmēram [25] % bilances kopsummas, atskaitot portfeļieguldījumus (proti, [> 10] miljardus euro no 45,2 miljardiem euro) (50). Kaut arī atteikšanos no portfeļieguldījumiem nevar uzskatīt par kompensācijas pasākumiem, tā tomēr ietekmē bankas lielumu un uzņēmējdarbību. Ņemot vērā Vācijas ierosinātos pasākumus, IKB bilances kopsumma tiks samazināta par 47,2 % (proti, par 18,3 miljardiem euro portfeļieguldījumu jomā un [> 10] miljardiem euro kompensācijas pasākumos, atskaitot [...] miljardu euro izaugsmes peļņas normu attiecībā pret kopsavilkuma bilances summu 63,5 miljardu euro apmērā).

| (112) | Turklāt Komisija norāda, ka līdz pārstrukturēšanas perioda beigām (2011. gada 30. septembrim) plānotā kopsavilkuma bilances summas samazināšana līdz 33,5 miljardiem euro nodrošina, ka likvidācija un pārdošana netiks traucēta, atjaunojot darījumus citās bankas struktūrās vai pārceļot tos citur. |
| --- | --- |

(112)

Turklāt Komisija norāda, ka līdz pārstrukturēšanas perioda beigām (2011. gada 30. septembrim) plānotā kopsavilkuma bilances summas samazināšana līdz 33,5 miljardiem euro nodrošina, ka likvidācija un pārdošana netiks traucēta, atjaunojot darījumus citās bankas struktūrās vai pārceļot tos citur.

| (113) | Turklāt bankas iepriekšējie īpašnieki un uzņēmuma vadība vairs neiesaistās IKB uzņēmējdarbībā, līdz ar to tika dots būtisks signāls attiecībā uz cīņu pret “morālo kaitējumu”. Tāpat banka tika pārdota atklātā un nediskriminējošā procedūrā, kas konkurentiem banku nozarē deva iespēju iegādāties banku, kas savā veidā jau ir kompensācija par atbalsta radītajiem konkurences traucējumiem. |
| --- | --- |

(113)

Turklāt bankas iepriekšējie īpašnieki un uzņēmuma vadība vairs neiesaistās IKB uzņēmējdarbībā, līdz ar to tika dots būtisks signāls attiecībā uz cīņu pret “morālo kaitējumu”. Tāpat banka tika pārdota atklātā un nediskriminējošā procedūrā, kas konkurentiem banku nozarē deva iespēju iegādāties banku, kas savā veidā jau ir kompensācija par atbalsta radītajiem konkurences traucējumiem.

| (114) | Kopumā kompensācijas pasākumi ir samērīgi ar IKB piešķirtā atbalsta radīto traucējumu efektiem un nodrošina, ka pēc iespējas tiek mazināta nelabvēlīgā ietekme uz tirdzniecības apstākļiem. |
| --- | --- |

(114)

Kopumā kompensācijas pasākumi ir samērīgi ar IKB piešķirtā atbalsta radīto traucējumu efektiem un nodrošina, ka pēc iespējas tiek mazināta nelabvēlīgā ietekme uz tirdzniecības apstākļiem.

| (115) | Ir nepieciešams, lai Komisija tiktu informēta par šo kompensācijas pasākumu īstenošanas gaitu. |
| --- | --- |

(115)

Ir nepieciešams, lai Komisija tiktu informēta par šo kompensācijas pasākumu īstenošanas gaitu.

6.   SECINĀJUMS

| (116) | Komisija secina, ka izskatāmie atbalsta pasākumi tika veikti, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu. Tomēr Komisija secina, ka izskatāmie pasākumi ir pārstrukturēšanas atbalsts, ko saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu var uzskatīt par atbilstīgu kopējam tirgum, ja ir izpildīti attiecīgie nosacījumi, |
| --- | --- |

(116)

Komisija secina, ka izskatāmie atbalsta pasākumi tika veikti, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu. Tomēr Komisija secina, ka izskatāmie pasākumi ir pārstrukturēšanas atbalsts, ko saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu var uzskatīt par atbilstīgu kopējam tirgum, ja ir izpildīti attiecīgie nosacījumi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atbalsts, ko, pamatojoties uz Vācijas iesniegtajiem līgumiem un dokumentiem, Vācija ir piešķīrusi IKB Deutsche Industriebank AG (turpmāk tekstā – IKB), ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja tiek ievēroti 2. pantā minētie nosacījumi un pienākumi.

2. pants

1.   Vācija nodrošina, ka IKB pārstrukturēšanas plāns, ko Vācija Komisijai iesniedza 2008. gada 25. septembrī, tiks pilnībā īstenots līdz 2011. gada 30. septembrim.

2.   Vācija nodrošina, ka trešai, no IKB un KfW neatkarīgai personai, tiks pārdoti vai likvidēti šādi IKB aktīvu posteņi:

| a) | visa nekustamo īpašumu finansēšanas uzņēmējdarbības joma, kas ietver nekustamo īpašumu finansēšanu gan attiecīgajā valstī, gan starptautiskā mērogā, tiks izbeigta līdz 2008. gada 31. decembrim, kā arī aktīvi likvidēta (51), turklāt [...] % ir jāpārdod līdz 2010. gada 30. septembrim, nākamie [...] % – līdz 2011. gada 30. septembrim un atlikusī daļa jāpārdod, pienākot attiecīgajiem samaksas termiņiem. Likvidācija attiecas arī uz IKB Immobilien Management GmbH, IKB Projektentwicklungs GmbH Co. KG un IKB Projektentwicklungsverwaltungsgesellschaft mbH
   (52); |
| --- | --- |

a)

visa nekustamo īpašumu finansēšanas uzņēmējdarbības joma, kas ietver nekustamo īpašumu finansēšanu gan attiecīgajā valstī, gan starptautiskā mērogā, tiks izbeigta līdz 2008. gada 31. decembrim, kā arī aktīvi likvidēta (51), turklāt [...] % ir jāpārdod līdz 2010. gada 30. septembrim, nākamie [...] % – līdz 2011. gada 30. septembrim un atlikusī daļa jāpārdod, pienākot attiecīgajiem samaksas termiņiem. Likvidācija attiecas arī uz IKB Immobilien Management GmbH, IKB Projektentwicklungs GmbH Co. KG un IKB Projektentwicklungsverwaltungsgesellschaft mbH
   (52);

| b) | meitassabiedrība IKB International S.A. Luxembourg tiek aktīvi likvidēta līdz 2011. gada 30. septembrim. Pēc 2009. gada 31. marta vairs netiek veikti jauni darījumi. No šīs meitassabiedrības uzņēmējdarbības jomām IKB pārņem darījumus, kas ir būtiski korporatīvo klientu un strukturētā finansējuma jomās; |
| --- | --- |

b)

meitassabiedrība IKB International S.A. Luxembourg tiek aktīvi likvidēta līdz 2011. gada 30. septembrim. Pēc 2009. gada 31. marta vairs netiek veikti jauni darījumi. No šīs meitassabiedrības uzņēmējdarbības jomām IKB pārņem darījumus, kas ir būtiski korporatīvo klientu un strukturētā finansējuma jomās;

| c) | IKB Capital Corporation New York tiek aktīvi likvidēta līdz 2011. gada 30. septembrim, turklāt līdz 2010. gada 30. septembrim ir jāpārdod [...] % kredītportfeļa. Pēc 2008. gada 31. decembra vairs netiek veikti jauni darījumi; |
| --- | --- |

c)

IKB Capital Corporation New York tiek aktīvi likvidēta līdz 2011. gada 30. septembrim, turklāt līdz 2010. gada 30. septembrim ir jāpārdod [...] % kredītportfeļa. Pēc 2008. gada 31. decembra vairs netiek veikti jauni darījumi;

| d) | IKB AG uzņēmējdarbība Amsterdamā tiek aktīvi likvidēta līdz [...]. Pēc 2008. gada 31. decembra vairs netiek veikti jauni darījumi; |
| --- | --- |

d)

IKB AG uzņēmējdarbība Amsterdamā tiek aktīvi likvidēta līdz [...]. Pēc 2008. gada 31. decembra vairs netiek veikti jauni darījumi;

| e) | līdz 2011. gada 30. septembrim tiek pārdoti 50 % Movesta Lease and Finance GmbH kapitāla daļu; |
| --- | --- |

e)

līdz 2011. gada 30. septembrim tiek pārdoti 50 % Movesta Lease and Finance GmbH kapitāla daļu;

| f) | citi bilancē sākotnēji iekļautie nestratēģiski aktīvu posteņi 1,7 miljardu euro nominālvērtībā (uzskaites vērtība 2007. gada 31. martā) tiek aktīvi likvidēti līdz 2011. gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

f)

citi bilancē sākotnēji iekļautie nestratēģiski aktīvu posteņi 1,7 miljardu euro nominālvērtībā (uzskaites vērtība 2007. gada 31. martā) tiek aktīvi likvidēti līdz 2011. gada 30. septembrim.

3.   Vācija nodrošina, ka IKB kopējā bilances summa līdz 2011. gada 30. septembrim būs ne vairāk kā 33,5 miljardi euro (53).

4.   Neparedzētos apstākļos, jo īpaši, ieilgstot kapitāla tirgus krīzei vai nespējot pārdot noteiktus aktīvu posteņus, 2. un 3. punktā minētos pasākumus var mainīt vai aizstāt, vai pagarināt to termiņu, ja tas tiek pietiekami pamatots vismaz divus mēnešus pirms attiecīgā termiņa un divu mēnešu laikā pret to neiebilst Komisija.

5.   Lai varētu uzraudzīt 1., 2. un 3. punktā minēto nosacījumu un pienākumu izpildi, katru gadu ne vēlāk kā līdz 31. jūlijam līdz 2012. gadam Vācija iesniedz ziņojumus par pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un šo nosacījumu un pienākumu izpildi.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2008. gada 21. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 76, 27.3.2008., 5. lpp.

1

(2)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Likumu par KfW 1948. gada oktobrī pieņēma Ekonomikas lietu padome (Wirtschaftsrat), un tas stājās spēkā 1948. gada 18. novembrī. Ar 2003. gada 15. augusta Likumu par attīstības banku pārstrukturēšanu (Förderbankenneustrukturierungsgesetz) tajā tika veikti būtiski grozījumi, un pēdējie grozījumi tajā veikti ar 2006. gada 31. oktobra likuma (9. Zuständigkeitsanpassungsgesetz) 173. pantu.

3

KfW

Wirtschaftsrat

Förderbankenneustrukturierungsgesetz

9. Zuständigkeitsanpassungsgesetz

(4)  Konfidenciāla informācija.

4

(5)  Ārpusbilances ieguldījumu fonds (conduit), dēvēts arī par sabiedrību, kas īpaši izveidota darījuma noslēgšanai (special purpose vehicle – SPV), vai par īpašu ieguldījumu instrumentu (special investment vehicle – SIV), ir sabiedrība (parasti sabiedrība ar ierobežotu atbildību vai dažos gadījumos komandītsabiedrība), kas dibināta specifiskiem, šauri ieskicētiem un laikā ierobežotiem mērķiem, lai nodalītu finansiālus riskus (parasti bankrotu, bet dažreiz arī konkrētu nodokļu vai uzraudzības risku). SIV izmanto, jo tie neietekmē bilanci un bankām tie nav jākonsolidē. Šādā veidā bankas var kredītus finansēt par likmēm, kas ir zemākas nekā savas likmes (jo tām pašām ir jāievēro banku uzraudzības likviditātes kvotas). Ārpusbilances ieguldījumu fonds refinansē ieguldījumus ar aktīviem nodrošinātos vērtspapīros (asset-backed securities, turpmāk tekstā – ABS), ņemot naudu īstermiņa parādzīmju (Commercial Papers) tirgū; Commercial Papers ir īstermiņa nenodrošināti parāda vērtspapīri, kurus naudas tirgū emitē lielās bankas un lielie uzņēmumi.

5

conduit

special purpose vehicle – SPV

special investment vehicle – SIV

SIV

asset-backed securities

ABS

Commercial Papers

Commercial Papers

(6)  BaFin paziņoja, ka pasludinās tā dēvēto “moratoriju”, ar to saprotot pasākumus, kas jāveic draudošas maksātnespējas gadījumā (sk. 1998. gada 9. septembra Kredītiestāžu likuma (Gesetz über das Kreditwesen) 46.a pantu (BGBl. I, 2776. lpp.), jaunākie grozījumi izdarīti ar 2007. gada 16. jūlija likuma 3. pantu (BGBl. I, 1330. lpp.).

6

BaFin

Gesetz über das Kreditwesen

BGBl. I

BGBl. I

(7)  Bundesverband deutscher Banken (BdB), Bundesverband der Deutschen Volksbanken und Raiffeisenbanken (BVR) un Deutscher Sparkassen- und Giroverband (DSGV).

7

Bundesverband deutscher Banken

BdB

Bundesverband der Deutschen Volksbanken und Raiffeisenbanken

BVR

Deutscher Sparkassen- und Giroverband

DSGV

(8)  Pašlaik pieprasījums pēc šādiem portfeļiem ir minimāls, tātad to tirgus vērtība ir ievērojami samazinājusies. Līdz ar to portfeļa pārdošana būtu saistīta ar būtiskiem zaudējumiem.

8

(9)  KfW mērķis ir vēl neizpildītajā līgumā kopējo saistību neizpildes risku attiecībā uz Rhinebridge un citiem augsta riska portfeļieguldījumiem ierobežot līdz vienam miljardam euro.

9

KfW

Rhinebridge

(10)  Ieguldījumu nodrošinājuma fonds nodrošina visus “ar bankām nesaistītus ieguldījumus”.

10

(11)  Te ir runa par 5,8 miljardu euro tiešiem zaudējumiem Rhineland un 1,2 miljardu euro zaudējumiem saistībā ar Havenrock. Pēc korekcijas ārpusbilances portfeļi tika iekļauti 2006./2007. gada bilancē.

11

Rhineland

Havenrock.

(12)  IFRS uzskaites vērtība portfelī atspoguļo aktīvu posteņa vērtību atbilstoši tirgus cenai.

12

IFRS

(13)  Lone Star nebija gatavs pārņemt šos aktīvu posteņus, jo tam it kā nav bijis pietiekami daudz laika, lai detalizēti pārbaudītu attiecīgos aktīvu posteņus un ar tiem saistītos riskus.

13

Lone Star

(14)  Vācija ir lūgusi ekspertu apliecināt, ka šī valsts garantija 600 miljonu euro apmērā attiecas tikai uz neparedzamiem zaudējumiem.

14

(15)  Tiktāl, ciktāl noteiktu (objektu) sabiedrību vai šo sabiedrību kapitāla daļu pārdošana IKB un tās partneru nekustamo īpašumu finansēšanas jomā, pamatojoties uz Likumu par īpašnieka maiņas nodokli un ar komerciālajiem partneriem noslēgtajiem līgumiem, līdz projekta darbības laika beigām papildus apgrūtinātu kapitāla daļu paturēšanu apmēram 5,2 % apmērā, pēc 2011. gada 30. septembra var paturēt kapitāla daļas no šādi skartajām sabiedrībām līdz 5,2 % apmērā, kā arī turpināt ar to tieši saistītu aizņēmumu finansējumu.

15

IKB

(16)  Aktīva likvidācija nozīmē, ka: a) tiek veikta pārdošana vai citāda ārkārtas likvidācija; b) tiek pārtraukta uzņēmējdarbība, tostarp netiek pagarināti esošie līgumi, izņemot saistības, kas ir jāpilda saskaņā ar esošiem līgumiem.

16

(17)  Daļa pašreizējo darījumu Luksemburgā (jo īpaši [...]) ir nepieciešami, lai nodrošinātu korporatīvo klientu vajadzības.

17

(18)  Vācija ir apstiprinājusi, ka saskaņā ar IKB piemērotajiem IFRS grāmatvedības noteikumiem IKB bilancē tiks atspoguļotas visas darbības, kas ekonomiski attiecas uz IKB.

18

IKB

IFRS

IKB

IKB

(19)  Atbilst visu bilancē iekļauto ieguldījumu summai (pēc valūtas kursu izmaiņu korekcijas) 6,0 miljardu euro apmērā, atņemot pārdošanu 0,545 miljardu euro apmērā, vienu miljardu euro par SIP 1 nodošanu un 1,2 miljardus euro par SIP 2 nodošanu.

19

SIP 1

SIP 2

(20)  Tā ir summa no [...] [...] miljardu euro apmērā, pieskaitot [...] no aktīvi likvidētajām uzņēmējdarbības jomām [...] miljardu euro apmērā.

20

(21)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

21

(22)  Šī vērtība esot bijusi zemāka par IKB vērtību biržā un pat zemāka par bankas vērtību biržā 2007. gada 27. jūlijā.

22

IKB

(23)  Tas atbilst saistību neizpildes riskam [> 15] % apmērā attiecībā uz visiem kredītiem, kurus IKB ir izsniegusi KfW vārdā. Turklāt tiek ņemts vērā, ka IKB maksātnespējas gadījumā šos kredītus daļēji nevarēs apkalpot, kas tieši negatīvi ietekmētu KfW.

23

IKB

KfW

IKB

KfW

(24)  Sk. lietu T-296/97, Recueil (2000), II-3871, 81. punkts.

24

Recueil

(25)  Komisijas Lēmums 2008/263/EK lietā C 50/06, BAWAG, 127. apsvērums (OV L 83, 26.3.2008., 7. lpp.).

25

BAWAG

(26)  Atbilstoši pastāvīgajai praksei attiecināmības pamatā ir vairāki rādītāji, ko nosaka konkrētais gadījums un konteksts, kurā pasākums tika veikts. Tāds, piemēram, ir gadījums, ja starp uzraudzības padomi un valsti pastāv cieši personiska līmeņa sakari. Sk. Komisijas 2008. gada 4. jūnija lēmumu lietā C 9/08, Sachsen LB, vēl nav publicēts. Arī Komisijas Lēmumā 2001/695/EK lietā C 1/2000, Holzmann, 20. apsvērums (OV L 248, 18.9.2001., 46. lpp.), un Komisijas 2003. gada 17. janvāra lēmumā lietā NN 115/02, MobilCom (OV C 80, 3.4.2003., 5. lpp.), attiecināmība netika apšaubīta.

26

Sachsen LB

Holzmann

MobilCom

(27)  Sk. 72. apsvērumu Komisijas 2008. gada 4. jūnija lēmumā lietā C 9/08, Sachsen LB, vēl nav publicēts. Šis secinājums atbilda arī atbalsta lietā par Bankgesellschaft Berlin paustajai nostājai; sk. Komisijas Lēmumu 2005/345/EK lietā 28/02, Bankgesellschaft Berlin, 140. apsvērums (OV L 116, 4.5.2005., 1. lpp.).

27

Sachsen LB

Bankgesellschaft Berlin

Bankgesellschaft Berlin

(28)  Šis kritērijs atbilst Komisijas pastāvīgajai tiesu praksei; sk. apvienotās lietas T-129/95, T-2/96 un T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke, Recueil (1999), II-17, 124. punkts. Tomēr maksātnespējas izmaksas parasti ir sarežģīti aprēķināt, un aplēses ir aptuvenas, sk., piemēram, Komisijas Lēmumu 2005/345/EK lietā C 28/02, Bankgesellschaft Berlin, 163. un turpmākie apsvērumi, un Komisijas Lēmumu 2008/263/EK lietā C 50/06, BAWAG, 166. apsvērums.

28

Neue Maxhütte Stahlwerke

Recueil

Bankgesellschaft Berlin

BAWAG

(29)  Apvienotās Lietas T-129/95, T-2/96 un T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke, Recueil (1999), II-17, 121. punkts.

29

Neue Maxhütte Stahlwerke

Recueil

(30)  Sk. apvienotās Lietas T-129/95, T-2/96 un T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke, Recueil (1999), II-17, 119. punkts.

30

Neue Maxhütte Stahlwerke

Recueil

(31)  Komisijas paziņojums par valsts uzņēmumiem apstrādes rūpniecībā (OV C 307, 13.11.1993., 3. lpp.).

31

(32)  Komisijas Lēmums 2005/137/EK lietā C 25/02, Carsid, 67.–70. apsvērums (OV L 47, 18.2.2005., 28. lpp.).

32

Carsid

(33)  Turklāt Komisija secina, ka citi IKB īpašnieki nav iesaistījušies atbalsta sniegšanā.

33

IKB

(34)  Spriedumā lietā T-11/95, BP Chemicals, Recueil (1998), II-3235. lpp., tika atzīts, ka tas vien, ka valsts uzņēmums jau ir veicis tādu kapitālieguldījumu meitassabiedrībā, kas klasificēts kā “atbalsts,” automātiski nenozīmē, ka papildu kapitāla ieguldījumu nevarētu klasificēt kā ieguldījumu, kas atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja kritērijiem; jo īpaši tad, ja tas pamatoti nav nodalīts no pirmajiem kapitālieguldījumiem un to nevar uzskatīt par neatkarīgu ieguldījumu. Pirmās instances tiesa uzskatīja, ka šādā ziņā būtiski aspekti ir kapitālieguldījumu hronoloģiskā secība, to mērķis un meitassabiedrības situācija brīdī, kad tika pieņemts katrs lēmums par kapitālieguldījuma veikšanu.

34

BP Chemicals

Recueil

(35)  Sk. Komisijas 2008. gada 30. aprīļa lēmumu lietā NN 25/08, WestLB glābšanas atbalsts, vēl nav publicēts.

35

WestLB

(36)  Sk. Komisijas 2008. gada 4. jūlija lēmumu lietā C 9/08, Sachsen LB, vēl nav publicēts, 71. apsvērums.

36

Sachsen LB

(37)  Sk. 33. zemsvītras piezīmi.

37

(38)  OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.

38

(39)  Šajā saistībā sk. arī Komisijas 2008. gada 2. aprīļa lēmumu lietā C 14/08 (ex NN 1/08), pārstrukturēšanas atbalsts uzņēmumam Northern Rock, 96. punkts (OV C 135, 3.6.2008., 21. lpp.).

39

Northern Rock

(40)  “Valsts saistību ar atbalsta pasākumu, ko veicis valsts uzņēmums, var secināt no pierādījumu kopuma, kas izriet no attiecīgā gadījuma apstākļiem un konteksta, kādā šis pasākums ir veikts.”“Turklāt attiecīgajā gadījumā, lai secinātu, vai atbalsta pasākums, kuru ir īstenojis valsts uzņēmums, ir valsts pasākums, nozīme var būt citiem pierādījumiem, jo īpaši, šā uzņēmuma iekļaušanai valsts pārvaldes struktūrās, tā darbības veidam un darbības īstenošanai tirgū normālas konkurences ar citiem privātajiem uzņēmumiem apstākļos, uzņēmuma juridiskajam statusam, proti, vai uz to attiecas publiskās tiesības vai vispārējās sabiedrību tiesības, valsts uzņēmumu īstenotās pārraudzības pār uzņēmuma vadību intensitātei, vai jebkādiem citiem pierādījumiem, kuri konkrētajā gadījumā liecinātu par valsts iestāžu līdzdalību vai neiespējamību, ka pasākums ir veikts bez līdzdalības, turklāt ņemot vērā tā apmēru, saturu, vai nosacījumus, kurus tas ietver.” Sk. lietu C-482/99, Stardust Marine, Recueil (2002), I-4397, 55. un 56. punkts.

40

Stardust Marine

Recueil

(41)  Eiropas Komisija, XXIII ziņojums par konkurences politiku, 1993. gads, 270. lpp.

41

(42)  Sk. 33. zemsvītras piezīmi.

42

(43)  Šajā saistībā sk. apvienotās lietas T-129/95, T-2/96 un T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke, Recueil (1999), II-17, 119. punkts, un lietu C-334/99, Gröditzer Stahlwerke, Recueil (2003), I-1139, 134. un turpmākie punkti, kā arī Komisijas 2008. gada 30. aprīļa lēmumu lietā C 56/06, Bank Burgenland (OV L 239, 6.9.2008., 32. lpp.), un Komisijas 2008. gada 4. jūnija lēmumu lietā C 9/08, Sachsen LB, vēl nav publicēts, 73. apsvērums.

43

Neue Maxhütte Stahlwerke

Recueil

Gröditzer Stahlwerke

Recueil

Bank Burgenland

Sachsen LB

(44)  Sk. Komisijas 2008. gada 20. aprīļa lēmumu lietā C 16/04, Hellenic Shipyards, vēl nav publicēts.

44

Hellenic Shipyards

(45)  Komisijas paziņojums par atsauces un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.).

45

(46)  Sk. Komisijas 2008. gada 30. aprīļa lēmumu lietā NN 25/08, WestLB glābšanas atbalsts, vēl nav publicēts.

46

WestLB

(47)  Šajā kontekstā par IKB pašu līdzekļiem atzīst visu 2. līmeņa kapitālu (jo īpaši rezerves un hibrīdkapitālu), kas tika izmantots, lai pārņemtu zaudējumus, jo īpaši no portfeļieguldījumiem.

47

IKB

(48)  Daļu šo ieņēmumu ieguva jau 2008. gada martā. Nestratēģiskos aktīvu posteņus 1,7 miljardu euro apmērā samazināja līdz 1,0 miljardam euro. Turklāt Vācija norāda, ka ārkārtas pārdošana nav nepieciešama ar laiku saistītu iemeslu dēļ.

48

(49)  Tas ir atkarīgs no aktīvu posteņu uzskaites vērtības un parādzīmju samaksas termiņa. Šī argumentācija jau ir ievērota agrākos Komisijas lēmumos; šajā saistībā sk. Komisijas Lēmumu 2007/257/EK lietā C 44/05, Huta Stalowa Wola, 71. apsvērums (OV L 112, 30.4.2007., 67. lpp.); Komisijas Lēmumu 2008/90/EK lietā C 20/06, Novoles Straža (OV L 29, 2.2.2008., 7. lpp.); Komisijas Lēmumu 2008/145/EK lietā C 54/06, Bison Bial (OV L 46, 21.2.2008., 41. lpp.), un Komisijas 2008. gada 4. jūnija lēmumu lietā C 9/08, Sachsen LB, vēl nav publicēts.

49

Huta Stalowa Wola

Novoles Straža

Bison Bial

Sachsen LB

(50)  Tika ņemts vērā, ka [< 2] miljardi euro no nekustamo īpašumu darījumiem vēl tiks iekļauti 2011. gada 30. marta bilancē un Diseldorfā tiks atjaunoti [...] miljardi euro no IKB Luxembourg darījumiem.

50

IKB Luxembourg

(51)  Aktīva likvidācija nozīmē, ka: a) tiek veikta pārdošana vai citāda ārkārtas likvidācija; b) tiek pārtraukta uzņēmējdarbība, tostarp netiek pagarināti esošie līgumi, izņemot saistības, kas jāpilda saskaņā ar esošajiem līgumiem.

51

(52)  Tiktāl, ciktāl noteiktu (objektu) sabiedrību vai šo sabiedrību kapitāla daļu pārdošana IKB un tās partneru nekustamo īpašumu finansēšanas jomā, pamatojoties uz Likumu par īpašnieka maiņas nodokli un ar komerciālajiem partneriem noslēgtajiem līgumiem, līdz projekta darbības laika beigām papildus apgrūtinātu kapitāla daļu paturēšanu apmēram 5,2 % apmērā, pēc 2011. gada 30. septembra var paturēt kapitāla daļas no šādi skartajām sabiedrībām līdz 5,2 % apmērā, kā arī turpināt ar to tieši saistītu aizņēmumu finansējumu.

52

IKB

(53)  Vācija ir apstiprinājusi, ka saskaņā ar IKB piemērotajiem IFRS grāmatvedības noteikumiem IKB bilancē tiks atspoguļotas visas darbības, kas ekonomiski attiecas uz IKB.

53

IKB

IFRS

IKB

IKB

---

| 23.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 278/51 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 278/51

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 16. oktobris)

par atkāpi no Padomes Lēmuma 2001/822/EK attiecībā uz sagatavotu un konservētu Grenlandes garneļu un ziemeļgarneļu izcelsmes noteikumiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7813)

(2009/776/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmumu 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (1) un jo īpaši tā III pielikuma 37. pantu,

tā kā:

| (1) | Lai ņemtu vērā Grenlandes īpašo situāciju, Komisija 2001. gada 28. decembrī pieņēma Lēmumu 2001/936/EK (2), atkāpjoties no jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīcijas attiecībā uz Pandalus borealis garneļu un ziemeļgarneļu sugu. Minētā atkāpe zaudēja spēku 2006. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(1)

Lai ņemtu vērā Grenlandes īpašo situāciju, Komisija 2001. gada 28. decembrī pieņēma Lēmumu 2001/936/EK (2), atkāpjoties no jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīcijas attiecībā uz Pandalus borealis garneļu un ziemeļgarneļu sugu. Minētā atkāpe zaudēja spēku 2006. gada 31. decembrī.

| (2) | 2009. gada 26. jūnija vēstulē, kas tika saņemta 2009. gada 6. jūlijā, Grenlande lūdza jaunu atkāpi no Lēmuma 2001/822/EK III pielikuma 37. pantā izklāstītajiem izcelsmes noteikumiem saistībā ar sagatavotu un konservētu Pandalus borealis sugas garneļu un ziemeļgarneļu gada daudzumu 2 500 tonnu apjomā, ko paredzēts eksportēt no Grenlandes. |
| --- | --- |

(2)

2009. gada 26. jūnija vēstulē, kas tika saņemta 2009. gada 6. jūlijā, Grenlande lūdza jaunu atkāpi no Lēmuma 2001/822/EK III pielikuma 37. pantā izklāstītajiem izcelsmes noteikumiem saistībā ar sagatavotu un konservētu Pandalus borealis sugas garneļu un ziemeļgarneļu gada daudzumu 2 500 tonnu apjomā, ko paredzēts eksportēt no Grenlandes.

| (3) | Grenlande pamatoja savu pieprasījumu ar to, ka dažos gada periodos noteiktas izcelsmes garneļu un ziemeļgarneļu piegādes nav pietiekamas. |
| --- | --- |

(3)

Grenlande pamatoja savu pieprasījumu ar to, ka dažos gada periodos noteiktas izcelsmes garneļu un ziemeļgarneļu piegādes nav pietiekamas.

| (4) | Lēmuma 2001/822/EK III pielikuma 37. pants par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm paredz, ka atkāpi no izcelsmes noteikumiem var atļaut, ja to pamato esošo nozaru attīstība vai jaunu nozaru rašanās kādā zemē vai teritorijā. |
| --- | --- |

(4)

Lēmuma 2001/822/EK III pielikuma 37. pants par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm paredz, ka atkāpi no izcelsmes noteikumiem var atļaut, ja to pamato esošo nozaru attīstība vai jaunu nozaru rašanās kādā zemē vai teritorijā.

| (5) | Pieprasīto atkāpi pamato ar Lēmuma 2001/822/EK III pielikuma 37. panta 1. un 7. punktu saistībā ar esošās nozares attīstību Grenlandē. Tā kā atkāpi piešķir attiecībā uz produktiem, kurus faktiski pārstrādā, un izmantoto nenoteiktas izcelsmes neapstrādāto vēžveidīgo vietējā pievienotā vērtība ir vismaz 45 % no galaprodukta vērtības, tā veicinās esošās nozares attīstību. Atkāpe ir svarīga, lai izdzīvotu viena no nozares rūpnīcām. 2001. gadā piešķirtās atkāpes izmantojums bija ļoti mazs (402 tonnas 2002. gadā un nulle tonnas no 2003. gada janvāra līdz 2006. gada decembrim). Tāpēc atkāpe jāpiešķir attiecībā uz tādu pašu gada kopējo daudzumu, kāds tika piešķirts 2001. gadā, proti, 2 100 tonnām. |
| --- | --- |

(5)

Pieprasīto atkāpi pamato ar Lēmuma 2001/822/EK III pielikuma 37. panta 1. un 7. punktu saistībā ar esošās nozares attīstību Grenlandē. Tā kā atkāpi piešķir attiecībā uz produktiem, kurus faktiski pārstrādā, un izmantoto nenoteiktas izcelsmes neapstrādāto vēžveidīgo vietējā pievienotā vērtība ir vismaz 45 % no galaprodukta vērtības, tā veicinās esošās nozares attīstību. Atkāpe ir svarīga, lai izdzīvotu viena no nozares rūpnīcām. 2001. gadā piešķirtās atkāpes izmantojums bija ļoti mazs (402 tonnas 2002. gadā un nulle tonnas no 2003. gada janvāra līdz 2006. gada decembrim). Tāpēc atkāpe jāpiešķir attiecībā uz tādu pašu gada kopējo daudzumu, kāds tika piešķirts 2001. gadā, proti, 2 100 tonnām.

| (6) | Ievērojot konkrētus nosacījumus attiecībā uz daudzumiem, uzraudzību un ilgumu, atkāpe neradītu nopietnu kaitējumu pastāvošajai Kopienas vai vienas vai vairāku dalībvalstu tautsaimniecības nozarei. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot konkrētus nosacījumus attiecībā uz daudzumiem, uzraudzību un ilgumu, atkāpe neradītu nopietnu kaitējumu pastāvošajai Kopienas vai vienas vai vairāku dalībvalstu tautsaimniecības nozarei.

| (7) | Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3), ir paredzēti tarifa kvotu pārvaldības noteikumi. Šie noteikumi mutatis mutandis jāpiemēro, pārvaldot daudzumus, attiecībā uz kuriem ir piešķirta attiecīgā atkāpe šajā lēmumā. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3), ir paredzēti tarifa kvotu pārvaldības noteikumi. Šie noteikumi mutatis mutandis jāpiemēro, pārvaldot daudzumus, attiecībā uz kuriem ir piešķirta attiecīgā atkāpe šajā lēmumā.

| (8) | Atkāpe ir pieprasīta laikposmam, sākot no 2009. gada 1. augusta, tāpēc atkāpe piešķirama no minētā datuma. 2009. gada 26. jūnija vēstulē Grenlandes iestādes norādīja, ka 2013. gada 31. decembrī, kad Lēmums 2001/822/EK vairs netiks piemērots, piešķirtais atkāpes laikposms arī vairs nebūs spēkā. |
| --- | --- |

(8)

Atkāpe ir pieprasīta laikposmam, sākot no 2009. gada 1. augusta, tāpēc atkāpe piešķirama no minētā datuma. 2009. gada 26. jūnija vēstulē Grenlandes iestādes norādīja, ka 2013. gada 31. decembrī, kad Lēmums 2001/822/EK vairs netiks piemērots, piešķirtais atkāpes laikposms arī vairs nebūs spēkā.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Lēmuma 2001/822/EK III pielikuma, sagatavotas un konservētas Pandalus borealis sugas garneles un ziemeļgarneles, uz kurām attiecas KN kods ex 1605 20 un kuras pārstrādātas Grenlandē no nenoteiktas izcelsmes garnelēm un ziemeļgarnelēm, uzskata par Grenlandes izcelsmes garnelēm un ziemeļgarnelēm saskaņā ar šā lēmuma noteikumiem.

2. pants

Lēmuma 1. pantā paredzētā atkāpe attiecas uz šā lēmuma pielikumā izklāstītajiem daudzumiem, ko importē Kopienā no Grenlandes laika posmā no 2009. gada 1. augusta līdz 2013. gada 31. decembrim.

3. pants

Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a, 308.b un 308.c pantu attiecībā uz tarifa kvotu pārvaldību mutatis mutandis piemēro šā lēmuma pielikumā minēto daudzumu pārvaldībai.

4. pants

Grenlandes muitas iestādes veic vajadzīgos pasākumus, lai veiktu 1. pantā minēto produktu eksporta kvantitatīvās pārbaudes.

Visās preču pārvadājumu apliecībās EUR.1, ko iestādes izdod saistībā ar minētajiem izstrādājumiem, jābūt atsaucei uz šo lēmumu.

Grenlandes kompetentās iestādes reizi ceturksnī nosūta Komisijai paziņojumu par daudzumiem, par kuriem saskaņā ar šo lēmumu izdotas preču pārvadājumu apliecības EUR.1, un šo apliecību kārtas numurus.

5. pants

Saskaņā ar šo lēmumu izsniegto pārvadājumu EUR.1 apliecību 7. ailē jābūt vienam no šādiem ierakstiem:

| — | “Derogation — Decision 2009/776/EC”, |
| --- | --- |

—

“Derogation — Decision 2009/776/EC”,

| — | “Dérogation — Décision 2009/776/CE”. |
| --- | --- |

—

“Dérogation — Décision 2009/776/CE”.

6. pants

Šo lēmumu piemēro no 2009. gada 1. augusta līdz 2013. gada 31. decembrim.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 16. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

László KOVÁCS

---

(1)  OV L 314, 30.11.2001.,1. lpp.

1

(2)  OV L 345, 29.12.2001., 91. lpp.

2

(3)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Kārtas Nr. | KN kods | Preču apraksts | Periods | Daudzums
  (tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0691 | ex 1605 20 | Sagatavotas vai konservētas Pandalus borealis sugas garneles un ziemeļgarneles | 1.8.2009. līdz 31.7.2010. | 2 100 |
| 1.8.2010. līdz 31.7.2011. | 2 100 |
| 1.8.2011. līdz 31.7.2012. | 2 100 |
| 1.8.2012. līdz 31.7.2013. | 2 100 |
| 1.8.2013. līdz 31.12.2013. | 875 |

Kārtas Nr.

KN kods

Preču apraksts

Periods

Daudzums

(tonnās)

09.0691

ex 1605 20

Sagatavotas vai konservētas Pandalus borealis sugas garneles un ziemeļgarneles

1.8.2009. līdz 31.7.2010.

2 100

1.8.2010. līdz 31.7.2011.

2 100

1.8.2011. līdz 31.7.2012.

2 100

1.8.2012. līdz 31.7.2013.

2 100

1.8.2013. līdz 31.12.2013.

875

---

| 23.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 278/54 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 278/54

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 21. oktobris)

par aļģu eļļas, kas iegūta no mikroaļģēm Ulkenia sp., izmantošanas paplašināšanu, lai to izmantotu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7932)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2009/777/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Uzņēmums Lonza Ltd. (bij. Nutrinova) 2004. gada 4. novembrī Vācijas kompetentajām iestādēm iesniedza lūgumu par aļģu eļļas, kas iegūta no mikroaļģēm Ulkenia sp., kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas izmantošanas paplašināšanu. |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmums Lonza Ltd. (bij. Nutrinova) 2004. gada 4. novembrī Vācijas kompetentajām iestādēm iesniedza lūgumu par aļģu eļļas, kas iegūta no mikroaļģēm Ulkenia sp., kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas izmantošanas paplašināšanu.

| (2) | Vācijas kompetentā pārtikas vērtēšanas struktūra 2005. gada 9. februārī sniedza sākotnējā novērtējuma ziņojumu. Šajā ziņojumā tā secināja, ka, paplašinot no mikroaļģēm Ulkenia sp. iegūtās eļļas izmantošanu, varētu rasties risks, ka nepieņemamā veidā palielinās uzņemamā DHA (dokozaheksaēnskābes) deva. |
| --- | --- |

(2)

Vācijas kompetentā pārtikas vērtēšanas struktūra 2005. gada 9. februārī sniedza sākotnējā novērtējuma ziņojumu. Šajā ziņojumā tā secināja, ka, paplašinot no mikroaļģēm Ulkenia sp. iegūtās eļļas izmantošanu, varētu rasties risks, ka nepieņemamā veidā palielinās uzņemamā DHA (dokozaheksaēnskābes) deva.

| (3) | Sākotnējā novērtējuma ziņojumu Komisija 2005. gada 21. aprīlī nosūtīja visām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(3)

Sākotnējā novērtējuma ziņojumu Komisija 2005. gada 21. aprīlī nosūtīja visām dalībvalstīm.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punktā noteiktajā 60 dienu laikā saskaņā ar minēto noteikumu tika izteikti pamatoti iebildumi pret šā produkta tirdzniecību. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punktā noteiktajā 60 dienu laikā saskaņā ar minēto noteikumu tika izteikti pamatoti iebildumi pret šā produkta tirdzniecību.

| (5) | Iebildumos dalībvalstis izteica bažas par paaugstināto omega-3 taukskābju un jo īpaši DHA (dokozaheksaēnskābes) līmeni uzņemamajā devā. |
| --- | --- |

(5)

Iebildumos dalībvalstis izteica bažas par paaugstināto omega-3 taukskābju un jo īpaši DHA (dokozaheksaēnskābes) līmeni uzņemamajā devā.

| (6) | Tomēr galvenais omega-3 taukskābju avots ir zivju eļļa. Pašlaik to kategoriju pārtikas produktos, kuriem tiek lūgta atļauja pievienot no mikroaļģēm Ulkenia sp. iegūtu eļļu, par omega-3 taukskābju avotu var izmantot gan zivju eļļu, gan arī no mikroaļģēm Ulkenia sp. iegūtu eļļu. |
| --- | --- |

(6)

Tomēr galvenais omega-3 taukskābju avots ir zivju eļļa. Pašlaik to kategoriju pārtikas produktos, kuriem tiek lūgta atļauja pievienot no mikroaļģēm Ulkenia sp. iegūtu eļļu, par omega-3 taukskābju avotu var izmantot gan zivju eļļu, gan arī no mikroaļģēm Ulkenia sp. iegūtu eļļu.

| (7) | Tāpēc nav paredzams, ka, izmantojot no mikroaļģēm iegūtu eļļu pielikumā minētajās pārtikas produktu grupās, vispārējā omega-3 taukskābju deva palielinātos līdz nepieņemamam daudzumam. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc nav paredzams, ka, izmantojot no mikroaļģēm iegūtu eļļu pielikumā minētajās pārtikas produktu grupās, vispārējā omega-3 taukskābju deva palielinātos līdz nepieņemamam daudzumam.

| (8) | No mikroaļģēm Ulkenia sp. iegūtā eļļa atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(8)

No mikroaļģēm Ulkenia sp. iegūtā eļļa atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No mikroaļģēm Ulkenia sp. iegūto eļļu, kuras specifikācija sniegta I pielikumā, var laist tirgū Kopienā kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu lietojumiem un maksimālajos daudzumos, kuri norādīti II pielikumā.

2. pants

Pārtikas produktiem, kas satur minēto vielu, sastāvdaļu sarakstā iekļauj apzīmējumu “no mikroaļģēm Ulkenia sp. iegūta eļļa”.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts uzņēmumam Lonza Ltd., Muenchensteinerstrasse 38, CH – 4002 Basel.

Briselē, 2009. gada 21. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

NO MIKROAĻĢĒM ULKENIA SP. IEGŪTAS EĻĻAS SPECIFIKĀCIJA

| Skābes skaitlis | ne vairāk kā 0,5 mg KOH/g |
| --- | --- |
| Peroksīda skaitlis (PS) | ne vairāk kā 5,0 meq/kg eļļas |
| Mitrums un gaistošo vielu saturs | ne vairāk kā 0,05 % |
| Nepārziepjojamās vielas | ne vairāk kā 4,5 % |
| Transtaukskābes | ne vairāk kā 1 % |
| DHA (dokozaheksaēnskābes) saturs | vismaz 32,0 % |

Skābes skaitlis

ne vairāk kā 0,5 mg KOH/g

Peroksīda skaitlis (PS)

ne vairāk kā 5,0 meq/kg eļļas

Mitrums un gaistošo vielu saturs

ne vairāk kā 0,05 %

Nepārziepjojamās vielas

ne vairāk kā 4,5 %

Transtaukskābes

ne vairāk kā 1 %

DHA (dokozaheksaēnskābes) saturs

vismaz 32,0 %

---

II PIELIKUMS

NO MIKROAĻĢĒM ULKENIA SP. IEGŪTAS EĻĻAS LIETOŠANA

| Lietošanas grupa | DHA (dokozaheksaēnskābes) maksimālais pieļaujamais daudzums |
| --- | --- |
| Miltu izstrādājumi (maize un maizītes) | 200 mg/100 g |
| Graudu batoniņi | 500 mg/100 g |
| Bezalkoholiskie dzērieni (arī dzērieni uz piena bāzes) | 60 mg/100 ml |

Lietošanas grupa

DHA (dokozaheksaēnskābes) maksimālais pieļaujamais daudzums

Miltu izstrādājumi (maize un maizītes)

200 mg/100 g

Graudu batoniņi

500 mg/100 g

Bezalkoholiskie dzērieni (arī dzērieni uz piena bāzes)

60 mg/100 ml

---

| 23.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 278/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 278/56

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 22. oktobris)

par aļģu eļļas, kas iegūta no mikroaļģēm Schizochytrium sp., izmantošanas paplašināšanu, lai to izmantotu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7933)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2009/778/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Uzņēmums Martek Biosciences Corporation2008. gada 14. janvārī Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm iesniedza lūgumu par aļģu eļļas, kas iegūta no mikroaļģēm Schizochytrium sp., kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas izmantošanas paplašināšanu. |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmums Martek Biosciences Corporation2008. gada 14. janvārī Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm iesniedza lūgumu par aļģu eļļas, kas iegūta no mikroaļģēm Schizochytrium sp., kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas izmantošanas paplašināšanu.

| (2) | Apvienotās Karalistes kompetentā pārtikas novērtēšanas iestāde 2008. gada 4. septembrī sniedza sākotnējā novērtējuma ziņojumu. Minētajā ziņojumā tā secināja, ka ir pieļaujama no mikroaļģēm Schizochytrium sp. iegūtas eļļas kā pārtikas produktu sastāvdaļas izmantošanas paplašināšana. |
| --- | --- |

(2)

Apvienotās Karalistes kompetentā pārtikas novērtēšanas iestāde 2008. gada 4. septembrī sniedza sākotnējā novērtējuma ziņojumu. Minētajā ziņojumā tā secināja, ka ir pieļaujama no mikroaļģēm Schizochytrium sp. iegūtas eļļas kā pārtikas produktu sastāvdaļas izmantošanas paplašināšana.

| (3) | Komisija 2008. gada 25. septembrī sākotnējā novērtējuma ziņojumu nosūtīja visām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2008. gada 25. septembrī sākotnējā novērtējuma ziņojumu nosūtīja visām dalībvalstīm.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punktā noteiktajā 60 dienu laikā saskaņā ar minēto noteikumu tika izteikti pamatoti iebildumi pret šā produkta tirdzniecību. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punktā noteiktajā 60 dienu laikā saskaņā ar minēto noteikumu tika izteikti pamatoti iebildumi pret šā produkta tirdzniecību.

| (5) | Dalībvalstu iesniegtajos iebildumos bija izteiktas bažas par paaugstināto omega-3 taukskābju un jo īpaši DHA (dokozaheksaēnskābes) līmeni uzņemamajā devā. |
| --- | --- |

(5)

Dalībvalstu iesniegtajos iebildumos bija izteiktas bažas par paaugstināto omega-3 taukskābju un jo īpaši DHA (dokozaheksaēnskābes) līmeni uzņemamajā devā.

| (6) | Tomēr galvenais omega-3 taukskābju avots ir zivju eļļa. To kategoriju pārtikas produktos, kuriem tiek lūgta atļauja pievienot no mikroaļģēm Schizochytrium sp. iegūtu aļģu eļļu, par omega-3 taukskābju avotu var izmantot gan zivju eļļu, gan arī no mikroaļģēm Schizochytrium sp. iegūtu aļģu eļļu. |
| --- | --- |

(6)

Tomēr galvenais omega-3 taukskābju avots ir zivju eļļa. To kategoriju pārtikas produktos, kuriem tiek lūgta atļauja pievienot no mikroaļģēm Schizochytrium sp. iegūtu aļģu eļļu, par omega-3 taukskābju avotu var izmantot gan zivju eļļu, gan arī no mikroaļģēm Schizochytrium sp. iegūtu aļģu eļļu.

| (7) | Tāpēc nav paredzams, ka, izmantojot no mikroaļģēm iegūtu eļļu pielikumā minētajās pārtikas produktu grupās, vispārējais omega-3 taukskābju patēriņš palielinātos līdz nepieņemamam daudzumam. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc nav paredzams, ka, izmantojot no mikroaļģēm iegūtu eļļu pielikumā minētajās pārtikas produktu grupās, vispārējais omega-3 taukskābju patēriņš palielinātos līdz nepieņemamam daudzumam.

| (8) | No mikroaļģēm Schizochytrium sp. iegūtā eļļa atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(8)

No mikroaļģēm Schizochytrium sp. iegūtā eļļa atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No mikroaļģēm Schizochytrium sp. iegūtu eļļu, kā norādīts Komisijas Lēmumā 2003/427/EK (2), var laist tirgū Kopienā kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu lietojumiem un maksimālajos daudzumos, kuri norādīti pielikumā.

2. pants

Pārtikas produktiem, kas satur minēto vielu, sastāvdaļu sarakstā iekļauj apzīmējumu “no mikroaļģēm Schizochytrium sp. iegūta eļļa”.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts uzņēmumam Martek Biosciences Corporation, 6480 Dobbin Road, Columbia, MD 21045, ASV.

Briselē, 2009. gada 22. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 144, 12.6.2003., 13. lpp.

2

---

PIELIKUMS

NO MIKROAĻĢĒM SCHIZOCHYTRIUM SP. IEGŪTAS EĻĻAS LIETOŠANA

| Lietošanas grupa | DHA (dokozaheksaēnskābes) maksimālais pieļaujamais daudzums |
| --- | --- |
| Miltu izstrādājumi (maize un maizītes) | 200 mg/100 g |
| Graudu batoniņi | 500 mg/100 g |
| Bezalkoholiskie dzērieni (arī dzērieni uz piena bāzes) | 60 mg/100 ml |

Lietošanas grupa

DHA (dokozaheksaēnskābes) maksimālais pieļaujamais daudzums

Miltu izstrādājumi (maize un maizītes)

200 mg/100 g

Graudu batoniņi

500 mg/100 g

Bezalkoholiskie dzērieni (arī dzērieni uz piena bāzes)

60 mg/100 ml

---

| 23.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 278/58 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 278/58

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 22. oktobris),

ar ko groza Lēmuma 2004/233/EK I pielikumu attiecībā uz Dānijas ierakstu to laboratoriju sarakstā, kurās atļauts pārbaudīt efektivitāti dažu gaļēdāju mājdzīvnieku vakcinācijai pret trakumsērgu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7951)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/779/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 20. marta Lēmumu 2000/258/EK, ar ko tiek izraudzīta īpaša iestāde, kas atbildīga par tādu kritēriju noteikšanu, kas vajadzīgi, lai standartizētu seroloģiskos testus trakumsērgas vakcīnu efektivitātes pārraudzīšanai (1), un jo īpaši tā 3. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 2000/258/EK Francijas Agence française de sécurité sanitaire des aliments de Nancy laboratorija (Nansī AFSSA laboratorija) ir izraudzīta par īpašu iestādi, kas atbildīga par tādu kritēriju izveidi, kas nepieciešami seroloģisko testu standartizācijai, lai pārraudzītu trakumsērgas vakcīnu efektivitāti. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 2000/258/EK Francijas Agence française de sécurité sanitaire des aliments de Nancy laboratorija (Nansī AFSSA laboratorija) ir izraudzīta par īpašu iestādi, kas atbildīga par tādu kritēriju izveidi, kas nepieciešami seroloģisko testu standartizācijai, lai pārraudzītu trakumsērgas vakcīnu efektivitāti.

| (2) | Lēmumā 2000/258/EK paredzēts, ka Nansī AFSSA laboratorija nosūta Komisijai to Kopienas laboratoriju sarakstu, kuras ir tiesīgas veikt šos seroloģiskos testus. Attiecīgi Nansī AFSSA laboratorija veic noteikto kvalifikācijas pārbaudes procedūru, lai novērtētu laboratorijas, pirms tām atļaut veikt seroloģiskos testus. |
| --- | --- |

(2)

Lēmumā 2000/258/EK paredzēts, ka Nansī AFSSA laboratorija nosūta Komisijai to Kopienas laboratoriju sarakstu, kuras ir tiesīgas veikt šos seroloģiskos testus. Attiecīgi Nansī AFSSA laboratorija veic noteikto kvalifikācijas pārbaudes procedūru, lai novērtētu laboratorijas, pirms tām atļaut veikt seroloģiskos testus.

| (3) | Ar Komisijas 2004. gada 4. marta Lēmumu 2004/233/EK, ar ko laboratorijām atļauj pārbaudīt dažu gaļēdāju mājdzīvnieku vakcinācijas pret trakumsērgu efektivitāti (2), dalībvalstu apstiprinātās laboratorijas ir iekļautas sarakstā, pamatojoties uz kvalifikācijas pārbaužu rezultātiem, par kuriem ir paziņojusi Nansī AFSSA laboratorija. Dānijas Pārtikas un veterināro pētījumu institūts pašlaik ir iekļauts minētā lēmuma I pielikuma sarakstā. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas 2004. gada 4. marta Lēmumu 2004/233/EK, ar ko laboratorijām atļauj pārbaudīt dažu gaļēdāju mājdzīvnieku vakcinācijas pret trakumsērgu efektivitāti (2), dalībvalstu apstiprinātās laboratorijas ir iekļautas sarakstā, pamatojoties uz kvalifikācijas pārbaužu rezultātiem, par kuriem ir paziņojusi Nansī AFSSA laboratorija. Dānijas Pārtikas un veterināro pētījumu institūts pašlaik ir iekļauts minētā lēmuma I pielikuma sarakstā.

| (4) | Ņemot vērā izmaiņas šīs laboratorijas pārvaldībā, kuras neietekmē tās darbību, kā arī novērtēšanu un apstiprināšanu, Dānija iesniedza pieprasījumu par minētās laboratorijas nosaukuma un kontaktinformācijas maiņu. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā izmaiņas šīs laboratorijas pārvaldībā, kuras neietekmē tās darbību, kā arī novērtēšanu un apstiprināšanu, Dānija iesniedza pieprasījumu par minētās laboratorijas nosaukuma un kontaktinformācijas maiņu.

| (5) | Tādēļ Lēmums 2004/233/EK ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ Lēmums 2004/233/EK ir attiecīgi jāgroza.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2004/233/EK I pielikumā Dānijas ierakstu aizstāj ar šādu ierakstu:

“(DK) Dānija

| Technical University of Denmark |
| --- |
| National Veterinary Institute |
| Lindholm |
| DK-4771 Kalvehave |
| Tālrunis +45 35886000 |
| Fakss +45 35887901 |
| E-pasts: vet@vet.dtu.dk” |

Technical University of Denmark

National Veterinary Institute

Lindholm

DK-4771 Kalvehave

Tālrunis +45 35886000

Fakss +45 35887901

E-pasts: vet@vet.dtu.dk”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 22. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 79, 30.3.2000., 40. lpp.

1

(2)  OV L 71, 10.3.2004., 30. lpp.

2

---

| 23.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 278/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 278/59

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 22. oktobris),

ar ko nosaka brīvprātīgās modulācijas piemērošanas rezultātā iegūtās neto summas Portugālē 2010., 2011. un 2012. kalendārajam gadam

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8031)

(Autentisks ir tikai teksts portugāļu valodā)

(2009/780/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. marta Regulu (EK) Nr. 378/2007, ar ko paredz noteikumus par brīvprātīgu modulāciju tiešajiem maksājumiem, kuri noteikti Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Lēmumā 2008/788/EK (2) ir noteiktas brīvprātīgās modulācijas piemērošanas rezultātā iegūtās neto summas Portugālē 2009.–2012. kalendārajam gadam. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Lēmumā 2008/788/EK (2) ir noteiktas brīvprātīgās modulācijas piemērošanas rezultātā iegūtās neto summas Portugālē 2009.–2012. kalendārajam gadam.

| (2) | Portugāle ir darījusi zināmu Komisijai, ka neparedzēto grūtību dēļ, ko tās lauksaimniecības nozarē izraisījusi pašreizējā saimnieciskā krīze un nelabvēlīgais iespaids uz lauksaimnieku saimniecisko stāvokli, tā ir nolēmusi brīvprātīgo modulāciju nepiemērot 2009. kalendārajam gadam. Portugāle ir nolēmusi 2010., 2011. un 2012. gadā saglabāt vienu brīvprātīgas modulācijas likmi – 10 %. |
| --- | --- |

(2)

Portugāle ir darījusi zināmu Komisijai, ka neparedzēto grūtību dēļ, ko tās lauksaimniecības nozarē izraisījusi pašreizējā saimnieciskā krīze un nelabvēlīgais iespaids uz lauksaimnieku saimniecisko stāvokli, tā ir nolēmusi brīvprātīgo modulāciju nepiemērot 2009. kalendārajam gadam. Portugāle ir nolēmusi 2010., 2011. un 2012. gadā saglabāt vienu brīvprātīgas modulācijas likmi – 10 %.

| (3) | Skaidrības labad tādēļ ir lietderīgi atcelt un aizstāt Lēmumu 2008/788/EK, |
| --- | --- |

(3)

Skaidrības labad tādēļ ir lietderīgi atcelt un aizstāt Lēmumu 2008/788/EK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Brīvprātīgās modulācijas piemērošanas rezultātā iegūtās neto summas Portugālē 2010., 2011. un 2012. kalendārajam gadam ir šādas:

| (miljonos EUR) |
| --- |
| 2010 | 2011 | 2012 |
| 29,0 | 25,0 | 21,0 |

(miljonos EUR)

2010

2011

2012

29,0

25,0

21,0

2. pants

Lēmumu 2008/788/EK atceļ.

3. pants

Šo lēmumu piemēro no 2011. budžeta gada.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.

Briselē, 2009. gada 22. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 95, 5.4.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 271, 11.10.2008., 44. lpp.

2

---

| 23.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 278/60 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 278/60

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 22. oktobris),

ar ko groza Lēmumu 2009/379/EK, ar ko nosaka summas, kuras saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/2003, (EK) Nr. 378/2007, (EK) Nr. 479/2008 un (EK) Nr. 73/2009 piešķir ELFLA, un summas ELGF izmaksu finansēšanai

(2009/781/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (1) un jo īpaši tās 12. panta 2. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Lēmums 2009/379/EK (2) nosaka summas, kas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 (3) 10. panta 2. punktam un 143.d pantam, Padomes Regulas (EK) Nr. 378/2007 (4) 4. panta 1. punktam, Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (5) 190.a punktam un Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 (6) 9. panta 1. punktam, 10. panta 3. punktam, 134. un 135. pantam tiek piešķirtas Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA), kā arī summas, kas piešķirtas Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) izmaksām. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Lēmums 2009/379/EK (2) nosaka summas, kas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 (3) 10. panta 2. punktam un 143.d pantam, Padomes Regulas (EK) Nr. 378/2007 (4) 4. panta 1. punktam, Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (5) 190.a punktam un Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 (6) 9. panta 1. punktam, 10. panta 3. punktam, 134. un 135. pantam tiek piešķirtas Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA), kā arī summas, kas piešķirtas Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) izmaksām.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 73/2009 136. pants ļauj dalībvalstīm no 2011. gada pārskaitīt ELFLA summu, kas aprēķināta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 7. punktu, neizmantojot minētās regulas 69. panta 6. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 73/2009 136. pants ļauj dalībvalstīm no 2011. gada pārskaitīt ELFLA summu, kas aprēķināta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 7. punktu, neizmantojot minētās regulas 69. panta 6. punkta a) apakšpunktu.

| (3) | Pārskaitīšanai piešķirtās summas ir aprēķinātas un noteiktas III pielikumā Komisijas 2009. gada 22. jūlija Regulai (EK) Nr. 639/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 attiecībā uz īpašo atbalstu (7). |
| --- | --- |

(3)

Pārskaitīšanai piešķirtās summas ir aprēķinātas un noteiktas III pielikumā Komisijas 2009. gada 22. jūlija Regulai (EK) Nr. 639/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 attiecībā uz īpašo atbalstu (7).

| (4) | Vācija un Zviedrija ir nolēmušas izmantot Regulas (EK) Nr. 73/2009 136. pantu. |
| --- | --- |

(4)

Vācija un Zviedrija ir nolēmušas izmantot Regulas (EK) Nr. 73/2009 136. pantu.

| (5) | Komisijas 2008. gada 3. oktobra Lēmums 2008/788/EK, ar ko nosaka brīvprātīgās modulācijas piemērošanas rezultātā iegūtās neto summas Portugālē 2009.–2012. kalendārajam gadam (8), ir atcelts un aizstāts ar Komisijas Lēmumu 2009/780/EK (9), ņemot vērā Portugāles pieņemto lēmumu 2009. kalendārajā gadā nepiemērot brīvprātīgo modulāciju. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas 2008. gada 3. oktobra Lēmums 2008/788/EK, ar ko nosaka brīvprātīgās modulācijas piemērošanas rezultātā iegūtās neto summas Portugālē 2009.–2012. kalendārajam gadam (8), ir atcelts un aizstāts ar Komisijas Lēmumu 2009/780/EK (9), ņemot vērā Portugāles pieņemto lēmumu 2009. kalendārajā gadā nepiemērot brīvprātīgo modulāciju.

| (6) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2009/379/EK, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2009/379/EK,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Lēmuma 2009/379/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

Briselē, 2009. gada 22. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

1

(2)  OV L 117, 12.5.2009., 10. lpp.

2

(3)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.

3

(4)  OV L 95, 5.4.2007., 1. lpp.

4

(5)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

5

(6)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.

6

(7)  OV L 191, 23.7.2009., 17. lpp.

7

(8)  OV L 271, 11.10.2008., 44. lpp.

8

(9)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 59. lpp.

9

Oficiālā Vēstneša

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Budžeta gads | Summas, kas piešķirtas ELFLA | Neto atlikums ELGF izmaksu finansēšanai |
| Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. panta 2. punkts | Regulas (EK) Nr. 1782/2003 143.d pants | Regulas (EK) Nr. 73/2009 9. panta 1. punkts | Regulas (EK) Nr. 73/2009 134. pants | Regulas (EK) Nr. 73/2009 135. pants | Regulas (EK) Nr. 73/2009 136. pants | Regulas (EK) Nr. 378/2007 4. panta 1. punkts | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 190.a panta 2. punkts |
| 2007 | 984 | 22 | | | | | | | 44 753 |
| 2008 | 1 241 | 22 | | | | | 362 | | 44 592 |
| 2009 | 1 305,7 | 22 | | | | | 424 | 40,66 | 44 886,64 |
| 2010 | | | 1 867,1 | 22 | | | 397 | 82,11 | 44 777,79 |
| 2011 | | | 2 095,3 | 22 | 484 | 51,6 | 403,9 | 122,61 | 44 437,59 |
| 2012 | | | 2 355,3 | 22 | 484 | 51,6 | 372,3 | 122,61 | 44 685,19 |
| 2013 | | | 2 640,9 | 22 | 484 | 51,6 | 334,9 | 122,61 | 44 917,99” |

(miljonos EUR)

Budžeta gads

Summas, kas piešķirtas ELFLA

Neto atlikums ELGF izmaksu finansēšanai

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. panta 2. punkts

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 143.d pants

Regulas (EK) Nr. 73/2009 9. panta 1. punkts

Regulas (EK) Nr. 73/2009 134. pants

Regulas (EK) Nr. 73/2009 135. pants

Regulas (EK) Nr. 73/2009 136. pants

Regulas (EK) Nr. 378/2007 4. panta 1. punkts

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 190.a panta 2. punkts

2007

984

22

44 753

2008

1 241

22

362

44 592

2009

1 305,7

22

424

40,66

44 886,64

2010

1 867,1

22

397

82,11

44 777,79

2011

2 095,3

22

484

51,6

403,9

122,61

44 437,59

2012

2 355,3

22

484

51,6

372,3

122,61

44 685,19

2013

2 640,9

22

484

51,6

334,9

122,61

44 917,99”

---

| 23.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 278/62 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 278/62

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 22. oktobris),

ar kuru groza Lēmumu 2006/636/EK, ar ko nosaka Kopienas atbalsta lauku attīstībai apjoma sadalījumu dalībvalstīm pa gadiem laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8033)

(2009/782/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (1) un jo īpaši tās 69. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Vācija un Zviedrija saskaņā ar 136. pantu Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulā (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (2), ir nolēmušas saskaņā ar minētās regulas 69. panta 7. punktu aprēķināto un Komisijas Regulas (EK) Nr. 639/2009 (3) III pielikumā noteikto summu padarīt pieejamu no 2011. gada un finansējamu no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA). |
| --- | --- |

(1)

Vācija un Zviedrija saskaņā ar 136. pantu Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulā (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (2), ir nolēmušas saskaņā ar minētās regulas 69. panta 7. punktu aprēķināto un Komisijas Regulas (EK) Nr. 639/2009 (3) III pielikumā noteikto summu padarīt pieejamu no 2011. gada un finansējamu no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA).

| (2) | Komisijas 2008. gada 3. oktobra Lēmums 2008/788/EK, ar ko nosaka brīvprātīgās modulācijas piemērošanas rezultātā iegūtās neto summas Portugālē 2009.–2012. kalendārajam gadam (4), ir atcelts un aizstāts ar Komisijas Lēmumu 2009/780/EK (5), ņemot vērā Portugāles pieņemto lēmumu 2009. kalendārajā gadā nepiemērot brīvprātīgo modulāciju. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2008. gada 3. oktobra Lēmums 2008/788/EK, ar ko nosaka brīvprātīgās modulācijas piemērošanas rezultātā iegūtās neto summas Portugālē 2009.–2012. kalendārajam gadam (4), ir atcelts un aizstāts ar Komisijas Lēmumu 2009/780/EK (5), ņemot vērā Portugāles pieņemto lēmumu 2009. kalendārajā gadā nepiemērot brīvprātīgo modulāciju.

| (3) | Tādēļ Komisijas 2009. gada 11. maija Lēmums 2009/379/EK, ar ko nosaka summas, kuras saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/2003, (EK) Nr. 378/2007, (EK) Nr. 479/2008 un (EK) Nr. 73/2009 piešķir ELFLA, un summas ELGF izmaksu finansēšanai (6), ir grozīts ar Komisijas Lēmumu 2009/781/EK (7), ņemot vērā jaunās summas, kas pārskaitītas ELFLA un ko pārskaitījis ELFLA. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Komisijas 2009. gada 11. maija Lēmums 2009/379/EK, ar ko nosaka summas, kuras saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/2003, (EK) Nr. 378/2007, (EK) Nr. 479/2008 un (EK) Nr. 73/2009 piešķir ELFLA, un summas ELGF izmaksu finansēšanai (6), ir grozīts ar Komisijas Lēmumu 2009/781/EK (7), ņemot vērā jaunās summas, kas pārskaitītas ELFLA un ko pārskaitījis ELFLA.

| (4) | Pēc Lēmuma 2009/780/EK un Lēmuma 2009/781/EK pieņemšanas summas, kuras piešķir ELFLA, ir jākoriģē un jāpieskaita Kopienas atbalsta lauku attīstībai gada sadalījuma summām. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Lēmuma 2009/780/EK un Lēmuma 2009/781/EK pieņemšanas summas, kuras piešķir ELFLA, ir jākoriģē un jāpieskaita Kopienas atbalsta lauku attīstībai gada sadalījuma summām.

| (5) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Komisijas Lēmums 2006/636/EK (8), |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Komisijas Lēmums 2006/636/EK (8),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Lēmuma 2006/636/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 22. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.

1

(2)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.

2

(3)  OV L 191, 23.7.2009., 17. lpp.

3

(4)  OV L 271, 11.10.2008., 44. lpp.

4

(5)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 59 lpp.

5

Oficiālā Vēstneša

(6)  OV L 117, 12.5.2009., 10. lpp.

6

(7)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 60 lpp.

7

Oficiālā Vēstneša

(8)  OV L 261, 22.9.2006., 32. lpp.

8

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

Kopienas atbalsta lauku attīstībai sadalījums pa dalībvalstīm (2007.–2013. gadā)

| (pašreizējās cenas EUR) |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā 2007–2013 | no kā minimālā atbalsta summa reģioniem, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi, kopā |
| Beļģija | 63 991 299 | 63 957 784 | 62 458 083 | 70 637 509 | 73 167 519 | 75 495 480 | 77 776 632 | 487 484 306 | 40 744 223 |
| Bulgārija (1) | 244 055 793 | 337 144 772 | 456 843 751 | 412 748 664 | 398 058 913 | 397 696 922 | 395 699 781 | 2 642 248 596 | 692 192 783 |
| Čehija | 396 623 321 | 392 638 892 | 409 036 387 | 415 632 774 | 406 640 636 | 412 672 094 | 424 262 250 | 2 857 506 354 | 1 635 417 906 |
| Dānija | 62 592 573 | 66 344 571 | 67 411 254 | 85 052 762 | 91 231 467 | 98 797 618 | 106 488 551 | 577 918 796 | 0 |
| Vācija | 1 184 995 564 | 1 186 941 705 | 1 202 865 574 | 1 311 256 553 | 1 365 559 200 | 1 398 361 509 | 1 429 714 950 | 9 079 695 055 | 3 174 037 771 |
| Igaunija | 95 608 462 | 95 569 377 | 101 036 594 | 104 667 353 | 104 639 066 | 108 913 401 | 113 302 602 | 723 736 855 | 387 221 654 |
| Īrija | 373 683 516 | 355 014 220 | 346 851 422 | 363 518 252 | 351 698 528 | 352 271 063 | 351 503 589 | 2 494 540 590 | 0 |
| Grieķija | 461 376 206 | 463 470 078 | 482 113 090 | 492 922 509 | 665 568 186 | 669 030 398 | 671 747 957 | 3 906 228 424 | 1 905 697 195 |
| Spānija | 286 654 092 | 1 277 647 305 | 1 320 830 901 | 1 400 090 047 | 1 227 613 000 | 1 255 978 191 | 1 284 264 263 | 8 053 077 799 | 3 178 127 204 |
| Francija | 931 041 833 | 942 359 146 | 947 341 939 | 1 091 752 155 | 1 169 090 147 | 1 223 917 557 | 1 278 994 332 | 7 584 497 109 | 568 263 981 |
| Itālija | 1 142 143 461 | 1 135 428 298 | 1 183 870 921 | 1 256 577 236 | 1 403 606 589 | 1 422 949 382 | 1 441 205 996 | 8 985 781 883 | 3 341 091 825 |
| Kipra | 26 704 860 | 24 772 842 | 23 949 762 | 23 911 507 | 22 402 714 | 21 783 947 | 21 037 942 | 164 563 574 | 0 |
| Latvija | 152 867 493 | 147 768 241 | 150 342 483 | 153 226 381 | 148 781 700 | 150 188 774 | 151 198 432 | 1 054 373 504 | 327 682 815 |
| Lietuva | 260 974 835 | 248 836 020 | 249 948 998 | 253 855 536 | 248 002 433 | 250 278 098 | 253 898 173 | 1 765 794 093 | 679 189 192 |
| Luksemburga | 14 421 997 | 13 661 411 | 13 255 487 | 13 838 190 | 13 287 289 | 13 281 368 | 13 212 084 | 94 957 826 | 0 |
| Ungārija | 570 811 818 | 537 525 661 | 527 075 432 | 529 160 494 | 547 603 625 | 563 304 619 | 584 609 743 | 3 860 091 392 | 2 496 094 593 |
| Malta | 12 434 359 | 11 527 788 | 11 256 597 | 10 964 212 | 10 347 884 | 10 459 190 | 10 663 325 | 77 653 355 | 18 077 067 |
| Nīderlande | 70 536 869 | 72 638 338 | 73 671 337 | 87 111 293 | 90 406 648 | 96 082 449 | 102 750 233 | 593 197 167 | 0 |
| Austrija | 628 154 610 | 594 709 669 | 580 732 057 | 586 983 505 | 556 070 574 | 545 968 629 | 532 956 948 | 4 025 575 992 | 31 938 190 |
| Polija | 1 989 717 841 | 1 932 933 351 | 1 971 439 817 | 1 935 872 838 | 1 860 573 543 | 1 857 244 519 | 1 851 146 247 | 13 398 928 156 | 6 997 976 121 |
| Portugāle | 560 524 173 | 562 491 944 | 584 180 154 | 592 619 895 | 611 642 601 | 611 692 105 | 610 872 156 | 4 134 023 028 | 2 180 735 857 |
| Rumānija (2) | 0 | 1 146 687 683 | 1 502 691 530 | 1 401 644 651 | 1 357 854 634 | 1 359 146 997 | 1 356 173 250 | 8 124 198 745 | 1 995 991 720 |
| Slovēnija | 149 549 387 | 139 868 094 | 136 508 049 | 134 100 946 | 124 076 091 | 118 858 866 | 113 031 296 | 915 992 729 | 287 815 759 |
| Slovākija | 303 163 265 | 286 531 906 | 282 749 256 | 266 600 239 | 263 028 387 | 275 025 447 | 319 809 578 | 1 996 908 078 | 1 106 011 592 |
| Somija | 335 121 543 | 316 143 440 | 308 265 407 | 313 973 134 | 298 490 092 | 294 408 238 | 288 617 053 | 2 155 018 907 | 0 |
| Zviedrija | 292 133 703 | 277 225 207 | 270 816 031 | 280 491 463 | 278 775 513 | 277 860 755 | 275 759 282 | 1 953 061 954 | 0 |
| Apvienotā Karaliste | 263 996 373 | 645 001 582 | 706 122 271 | 746 326 084 | 748 994 332 | 752 455 626 | 749 224 152 | 4 612 120 420 | 188 337 515 |
| Kopā | 10 873 879 246 | 13 274 839 325 | 13 973 664 584 | 14 335 536 182 | 14 437 211 311 | 14 614 123 242 | 14 809 920 797 | 96 319 174 687 | 31 232 644 963 |

(pašreizējās cenas EUR)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Kopā 2007–2013

no kā minimālā atbalsta summa reģioniem, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi, kopā

Beļģija

63 991 299

63 957 784

62 458 083

70 637 509

73 167 519

75 495 480

77 776 632

487 484 306

40 744 223

Bulgārija (1)

244 055 793

337 144 772

456 843 751

412 748 664

398 058 913

397 696 922

395 699 781

2 642 248 596

692 192 783

Čehija

396 623 321

392 638 892

409 036 387

415 632 774

406 640 636

412 672 094

424 262 250

2 857 506 354

1 635 417 906

Dānija

62 592 573

66 344 571

67 411 254

85 052 762

91 231 467

98 797 618

106 488 551

577 918 796

0

Vācija

1 184 995 564

1 186 941 705

1 202 865 574

1 311 256 553

1 365 559 200

1 398 361 509

1 429 714 950

9 079 695 055

3 174 037 771

Igaunija

95 608 462

95 569 377

101 036 594

104 667 353

104 639 066

108 913 401

113 302 602

723 736 855

387 221 654

Īrija

373 683 516

355 014 220

346 851 422

363 518 252

351 698 528

352 271 063

351 503 589

2 494 540 590

0

Grieķija

461 376 206

463 470 078

482 113 090

492 922 509

665 568 186

669 030 398

671 747 957

3 906 228 424

1 905 697 195

Spānija

286 654 092

1 277 647 305

1 320 830 901

1 400 090 047

1 227 613 000

1 255 978 191

1 284 264 263

8 053 077 799

3 178 127 204

Francija

931 041 833

942 359 146

947 341 939

1 091 752 155

1 169 090 147

1 223 917 557

1 278 994 332

7 584 497 109

568 263 981

Itālija

1 142 143 461

1 135 428 298

1 183 870 921

1 256 577 236

1 403 606 589

1 422 949 382

1 441 205 996

8 985 781 883

3 341 091 825

Kipra

26 704 860

24 772 842

23 949 762

23 911 507

22 402 714

21 783 947

21 037 942

164 563 574

0

Latvija

152 867 493

147 768 241

150 342 483

153 226 381

148 781 700

150 188 774

151 198 432

1 054 373 504

327 682 815

Lietuva

260 974 835

248 836 020

249 948 998

253 855 536

248 002 433

250 278 098

253 898 173

1 765 794 093

679 189 192

Luksemburga

14 421 997

13 661 411

13 255 487

13 838 190

13 287 289

13 281 368

13 212 084

94 957 826

0

Ungārija

570 811 818

537 525 661

527 075 432

529 160 494

547 603 625

563 304 619

584 609 743

3 860 091 392

2 496 094 593

Malta

12 434 359

11 527 788

11 256 597

10 964 212

10 347 884

10 459 190

10 663 325

77 653 355

18 077 067

Nīderlande

70 536 869

72 638 338

73 671 337

87 111 293

90 406 648

96 082 449

102 750 233

593 197 167

0

Austrija

628 154 610

594 709 669

580 732 057

586 983 505

556 070 574

545 968 629

532 956 948

4 025 575 992

31 938 190

Polija

1 989 717 841

1 932 933 351

1 971 439 817

1 935 872 838

1 860 573 543

1 857 244 519

1 851 146 247

13 398 928 156

6 997 976 121

Portugāle

560 524 173

562 491 944

584 180 154

592 619 895

611 642 601

611 692 105

610 872 156

4 134 023 028

2 180 735 857

Rumānija (2)

0

1 146 687 683

1 502 691 530

1 401 644 651

1 357 854 634

1 359 146 997

1 356 173 250

8 124 198 745

1 995 991 720

Slovēnija

149 549 387

139 868 094

136 508 049

134 100 946

124 076 091

118 858 866

113 031 296

915 992 729

287 815 759

Slovākija

303 163 265

286 531 906

282 749 256

266 600 239

263 028 387

275 025 447

319 809 578

1 996 908 078

1 106 011 592

Somija

335 121 543

316 143 440

308 265 407

313 973 134

298 490 092

294 408 238

288 617 053

2 155 018 907

0

Zviedrija

292 133 703

277 225 207

270 816 031

280 491 463

278 775 513

277 860 755

275 759 282

1 953 061 954

0

Apvienotā Karaliste

263 996 373

645 001 582

706 122 271

746 326 084

748 994 332

752 455 626

749 224 152

4 612 120 420

188 337 515

Kopā

10 873 879 246

13 274 839 325

13 973 664 584

14 335 536 182

14 437 211 311

14 614 123 242

14 809 920 797

96 319 174 687

31 232 644 963

---

(1)  2007., 2008. un 2009. gadā apropriāciju apjoms no ELVGF Garantiju nodaļas ir attiecīgi EUR 193 715 561, EUR 263 453 163 un EUR 337 004 104.

1

(2)  2007., 2008. un 2009. gadā apropriāciju apjoms no ELVGF Garantiju nodaļas ir attiecīgi EUR 610 786 223, EUR 831 389 081 un EUR 1 058 369 098.”

2

---