# Den Europæiske Unions L 301/2009

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2009.301.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 301 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 52. årgang17. november 2009 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2009.301.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 301

Dansk udgave

Retsforskrifter

52. årgang17. november 2009

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1095/2009 af 16. november 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1096/2009 af 16. november 2009 om godkendelse af et enzympræparat af endo-1,4-beta-xylanase produceret af Aspergillus niger (CBS 109.713) som tilsætningsstof til foder til slagtekyllinger og godkendelse af en ny anvendelse af dette præparat som tilsætningsstof til foder til ænder (indehaver af godkendelsen er BASF SE) og om ændring af forordning (EF) nr. 1458/2005 (
  1
  ) | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1097/2009 af 16. november 2009 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for restkoncentrationer af dimethoat, ethephon, fenamiphos, fenarimol, methamidophos, methomyl, omethoat, oxydemeton-methyl, procymidon, thiodicarb og vinclozolin i eller på visse produkter (
  1
  ) | 6 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1098/2009 af 16. november 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 2535/2001 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 for så vidt angår importordningen for mælk og mejeriprodukter og åbning af toldkontingenter | 23 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

Kommissionens forordning (EF) nr. 1095/2009 af 16. november 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1096/2009 af 16. november 2009 om godkendelse af et enzympræparat af endo-1,4-beta-xylanase produceret af Aspergillus niger (CBS 109.713) som tilsætningsstof til foder til slagtekyllinger og godkendelse af en ny anvendelse af dette præparat som tilsætningsstof til foder til ænder (indehaver af godkendelsen er BASF SE) og om ændring af forordning (EF) nr. 1458/2005 (
  1
  )

Aspergillus niger

1

3

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1097/2009 af 16. november 2009 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for restkoncentrationer af dimethoat, ethephon, fenamiphos, fenarimol, methamidophos, methomyl, omethoat, oxydemeton-methyl, procymidon, thiodicarb og vinclozolin i eller på visse produkter (
  1
  )

1

6

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1098/2009 af 16. november 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 2535/2001 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 for så vidt angår importordningen for mælk og mejeriprodukter og åbning af toldkontingenter

23

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/837/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 10. december 2008 om statsstøttesag C 11/08 (ex N 908/06) — Polens påtænkte støtteforanstaltning til fordel for BVG Medien Beteiligungs GmbH
  (meddelt under nummer K(2008) 7813)

   (
  1
  ) | 26 |
| | | 2009/838/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 17. juni 2009 om statsstøtte C 33/08 (ex N 732/07) som Sverige planlægger at yde til Volvo Aero Corporations F&U
  (meddelt under nummer K(2009) 4542)

   (
  1
  ) | 41 |
| | | 2009/839/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 13. november 2009 om ændring af beslutning 2004/4/EF om bemyndigelse af medlemsstaterne til midlertidigt at træffe hasteforanstaltninger mod spredning af Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith, for så vidt angår Egypten
  (meddelt under nummer K(2009) 8702) | 52 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

2009/837/EF

*

Kommissionens beslutning af 10. december 2008 om statsstøttesag C 11/08 (ex N 908/06) — Polens påtænkte støtteforanstaltning til fordel for BVG Medien Beteiligungs GmbH
  (meddelt under nummer K(2008) 7813)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2008) 7813)

1

26

2009/838/EF

*

Kommissionens beslutning af 17. juni 2009 om statsstøtte C 33/08 (ex N 732/07) som Sverige planlægger at yde til Volvo Aero Corporations F&U
  (meddelt under nummer K(2009) 4542)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2009) 4542)

1

41

2009/839/EF

*

Kommissionens beslutning af 13. november 2009 om ændring af beslutning 2004/4/EF om bemyndigelse af medlemsstaterne til midlertidigt at træffe hasteforanstaltninger mod spredning af Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith, for så vidt angår Egypten
  (meddelt under nummer K(2009) 8702)

Pseudomonas solanacearum

(meddelt under nummer K(2009) 8702)

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 17.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 301/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1095/2009

af 16. november 2009

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtning:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 17. november 2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. november 2009.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 32,0 |
| MK | 38,6 |
| TR | 58,8 |
| ZZ | 43,1 |
| 0707 00 05 | EG | 171,8 |
| JO | 161,3 |
| MA | 69,5 |
| TR | 96,9 |
| ZZ | 124,9 |
| 0709 90 70 | MA | 67,9 |
| TR | 113,4 |
| ZZ | 90,7 |
| 0805 20 10 | MA | 79,8 |
| ZA | 117,3 |
| ZZ | 98,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 52,3 |
| HR | 64,7 |
| MA | 58,8 |
| TR | 73,1 |
| ZZ | 62,2 |
| 0805 50 10 | AR | 55,7 |
| TR | 73,1 |
| ZA | 72,0 |
| ZZ | 66,9 |
| 0806 10 10 | AR | 196,3 |
| BR | 249,9 |
| LB | 279,3 |
| TR | 125,5 |
| US | 288,8 |
| ZZ | 228,0 |
| 0808 10 80 | AU | 171,8 |
| CA | 69,4 |
| NZ | 100,7 |
| US | 91,0 |
| ZA | 89,8 |
| ZZ | 104,5 |
| 0808 20 50 | CN | 62,9 |
| TR | 84,0 |
| US | 72,0 |
| ZZ | 73,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

32,0

MK

38,6

TR

58,8

ZZ

43,1

0707 00 05

EG

171,8

JO

161,3

MA

69,5

TR

96,9

ZZ

124,9

0709 90 70

MA

67,9

TR

113,4

ZZ

90,7

0805 20 10

MA

79,8

ZA

117,3

ZZ

98,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

52,3

HR

64,7

MA

58,8

TR

73,1

ZZ

62,2

0805 50 10

AR

55,7

TR

73,1

ZA

72,0

ZZ

66,9

0806 10 10

AR

196,3

BR

249,9

LB

279,3

TR

125,5

US

288,8

ZZ

228,0

0808 10 80

AU

171,8

CA

69,4

NZ

100,7

US

91,0

ZA

89,8

ZZ

104,5

0808 20 50

CN

62,9

TR

84,0

US

72,0

ZZ

73,0

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 17.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 301/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 301/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1096/2009

af 16. november 2009

om godkendelse af et enzympræparat af endo-1,4-beta-xylanase produceret af Aspergillus niger (CBS 109.713) som tilsætningsstof til foder til slagtekyllinger og godkendelse af en ny anvendelse af dette præparat som tilsætningsstof til foder til ænder (indehaver af godkendelsen er BASF SE) og om ændring af forordning (EF) nr. 1458/2005

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for udstedelse af en sådan godkendelse. Forordningens artikel 10 indeholder bestemmelser om en ny vurdering af tilsætningsstoffer, der er godkendt i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF (2). |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for udstedelse af en sådan godkendelse. Forordningens artikel 10 indeholder bestemmelser om en ny vurdering af tilsætningsstoffer, der er godkendt i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF (2).

| (2) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1458/2005 (3) er der i overensstemmelse med direktiv 70/524/EØF givet foreløbig godkendelse af et enzympræparat af endo-1,4-beta-xylanase produceret af Aspergillus niger (CBS 109.713) som tilsætningsstof til foder til slagtekyllinger. Dette tilsætningsstof blev derpå opført i fællesskabsregistret over fodertilsætningsstoffer som et eksisterende produkt, jf. artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1458/2005 (3) er der i overensstemmelse med direktiv 70/524/EØF givet foreløbig godkendelse af et enzympræparat af endo-1,4-beta-xylanase produceret af Aspergillus niger (CBS 109.713) som tilsætningsstof til foder til slagtekyllinger. Dette tilsætningsstof blev derpå opført i fællesskabsregistret over fodertilsætningsstoffer som et eksisterende produkt, jf. artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (3) | Der er indgivet en ansøgning om en ny vurdering af det pågældende tilsætningsstof i henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003 sammenholdt med artikel 7 i samme forordning, ligesom der i henhold til artikel 7 i samme forordning ansøges om en ny anvendelse til ænder og anmodes om, at tilsætningsstoffet klassificeres i tilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer«. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

Der er indgivet en ansøgning om en ny vurdering af det pågældende tilsætningsstof i henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003 sammenholdt med artikel 7 i samme forordning, ligesom der i henhold til artikel 7 i samme forordning ansøges om en ny anvendelse til ænder og anmodes om, at tilsætningsstoffet klassificeres i tilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer«. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (4) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1380/2007 (4) blev det tilladt at anvende det pågældende præparat til slagtekalkuner i ti år. |
| --- | --- |

(4)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1380/2007 (4) blev det tilladt at anvende det pågældende præparat til slagtekalkuner i ti år.

| (5) | Af udtalelsen fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) af 17. juni 2009 (5) fremgår det, at enzympræparatet af endo-1,4-beta-xylanase produceret af Aspergillus niger (CBS 109.713) ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet. EFSA konkluderede, at anvendelsen af præparatet er sikkert for slagtekyllinger og ænder og kan forbedre vægtforøgelsen og/eller forholdet mellem foderindtag og tilvækst betydeligt. EFSA mener ikke, at der er behov for særlige krav vedrørende overvågning efter markedsføringen. EFSA gennemgik i sin udtalelse ligeledes den rapport om analysemetoden for fodertilsætningsstoffet, der blev forelagt af det i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede EF-referencelaboratorium. |
| --- | --- |

(5)

Af udtalelsen fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) af 17. juni 2009 (5) fremgår det, at enzympræparatet af endo-1,4-beta-xylanase produceret af Aspergillus niger (CBS 109.713) ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet. EFSA konkluderede, at anvendelsen af præparatet er sikkert for slagtekyllinger og ænder og kan forbedre vægtforøgelsen og/eller forholdet mellem foderindtag og tilvækst betydeligt. EFSA mener ikke, at der er behov for særlige krav vedrørende overvågning efter markedsføringen. EFSA gennemgik i sin udtalelse ligeledes den rapport om analysemetoden for fodertilsætningsstoffet, der blev forelagt af det i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede EF-referencelaboratorium.

| (6) | Vurderingen af præparatet viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Derfor bør anvendelsen af dette præparat godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

(6)

Vurderingen af præparatet viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Derfor bør anvendelsen af dette præparat godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning.

| (7) | Som følge af at der gives en ny godkendelse i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003, bør bestemmelserne vedrørende det pågældende præparat i forordning (EF) nr. 1458/2005 udgå. |
| --- | --- |

(7)

Som følge af at der gives en ny godkendelse i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003, bør bestemmelserne vedrørende det pågældende præparat i forordning (EF) nr. 1458/2005 udgå.

| (8) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Det i bilaget opførte præparat, der tilhører tilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »fordøjelighedsfremmende stoffer«, tillades anvendt som fodertilsætningsstof på de betingelser, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

I bilag II til forordning (EF) nr. 1458/2005 udgår linjen vedrørende enzym nr. 62, endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. november 2009.

På Kommissionens vegne

Androulla VASSILIOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFT L 270 af 14.12.1970, s. 1.

2

(3)  EUT L 233 af 9.9.2005, s. 3.

3

(4)  EUT L 309 af 27.11.2007, s. 21.

4

(5)  EFSA Journal (2009) 1155, s. 1.

5

EFSA Journal

---

BILAG

| Tilsætningsstoffets identifikationsnummer | Navn på indehaveren af godkendelsen | Tilsætningsstof | Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse og analysemetode | Dyreart eller -kategori | Maksimumsalder | Minimumsindhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Godkendelse gyldig til |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal enheder aktivstof/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 % |
| Kategori: zootekniske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: fordøjelighedsfremmende stoffer. |
| 4a62 | BASF SE | Endo-1,4-beta-xylanase
  EC 3.2.1.8 | | Tilsætningsstoffets sammensætning:
  Præparat af endo-1,4-beta-xylanase produceret af Aspergillus niger (CBS 109.713) med en aktivitet på mindst: | Fast form: 5 600 TXU (1)/g |

Tilsætningsstoffets identifikationsnummer

Navn på indehaveren af godkendelsen

Tilsætningsstof

Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse og analysemetode

Dyreart eller -kategori

Maksimumsalder

Minimumsindhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Godkendelse gyldig til

Antal enheder aktivstof/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 %

Kategori: zootekniske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: fordøjelighedsfremmende stoffer.

4a62

BASF SE

Endo-1,4-beta-xylanase

EC 3.2.1.8

Tilsætningsstoffets sammensætning:

Præparat af endo-1,4-beta-xylanase produceret af Aspergillus niger (CBS 109.713) med en aktivitet på mindst:

Fast form: 5 600 TXU (1)/g

| | Flydende form: 5 600 TXU/ml |
| --- | --- |

Flydende form: 5 600 TXU/ml

| | Aktivstoffets karakteristika:
  Endo-1,4-beta-xylanase produceret af Aspergillus niger (CBS 109.713) |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika:

Endo-1,4-beta-xylanase produceret af Aspergillus niger (CBS 109.713)

| | Analysemetode (2)

  Viskosimetrisk metode baseret på reduceret viskositet fremkaldt ved endo-1,4-beta-xylanases effekt på substrat, der indeholder xylan (hvede-arabinoxylan), ved pH 3,5 og 55 °C. |
| --- | --- |

Analysemetode (2)

Viskosimetrisk metode baseret på reduceret viskositet fremkaldt ved endo-1,4-beta-xylanases effekt på substrat, der indeholder xylan (hvede-arabinoxylan), ved pH 3,5 og 55 °C.

Slagtekyllinger

—

560 TXU

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabilitet. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabilitet.

| 2. | Anbefalet dosis pr. kg fuldfoder:






  — | slagtekyllinger: 560-800 TXU |
| --- | --- | --- |

2.

Anbefalet dosis pr. kg fuldfoder:

—

slagtekyllinger: 560-800 TXU

| — | ænder 560-800 TXU |
| --- | --- |

—

ænder 560-800 TXU

| 3. | Anvendes i foder med højt indhold af andre polysaccharider end stivelse (især beta-glucaner og arabinoxylaner), f.eks. med indhold af hvede på over 40 %. |
| --- | --- |

3.

Anvendes i foder med højt indhold af andre polysaccharider end stivelse (især beta-glucaner og arabinoxylaner), f.eks. med indhold af hvede på over 40 %.

7.12.2019

Ænder

560 TXU

---

(1)  1 TXU er den mængde enzym, der frigiver 5 μmol reducerende sukker (xyloseækvivalenter) fra hvede-arabinoxylan pr. minut ved pH 3,5 og 55 °C.

(2)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på EF-referencelaboratoriets hjemmeside: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives

---

| 17.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 301/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 301/6

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1097/2009

af 16. november 2009

om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for restkoncentrationer af dimethoat, ethephon, fenamiphos, fenarimol, methamidophos, methomyl, omethoat, oxydemeton-methyl, procymidon, thiodicarb og vinclozolin i eller på visse produkter

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF (1), særlig artikel 14, stk. 1, litra a), sammenholdt med artikel 15, stk. 1, litra a), og artikel 49, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der er i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005 fastsat maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af dimethoat, ethephon, fenamiphos, fenarimol, methamidophos, methomyl, omethoat, oxydemeton-methyl, procymidon, thiodicarb og vinclozolin. |
| --- | --- |

(1)

Der er i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005 fastsat maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af dimethoat, ethephon, fenamiphos, fenarimol, methamidophos, methomyl, omethoat, oxydemeton-methyl, procymidon, thiodicarb og vinclozolin.

| (2) | Der er fremkommet nye oplysninger om toksikologien, eksponeringen af forbrugerne og de forventede pesticidrestkoncentrationer, som betyder, at maksimalgrænseværdierne for restkoncentrationer kan give anledning til bekymring for forbrugerbeskyttelsen. |
| --- | --- |

(2)

Der er fremkommet nye oplysninger om toksikologien, eksponeringen af forbrugerne og de forventede pesticidrestkoncentrationer, som betyder, at maksimalgrænseværdierne for restkoncentrationer kan give anledning til bekymring for forbrugerbeskyttelsen.

| (3) | I sin udtalelse af 20. oktober 2008 (2) om dimethoat og omethoat konkluderede Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) især, at der med de nugældende maksimalgrænseværdier for hovedkål, hoved- og pluksalat, blomkål, kirsebær, hvede, ærter med bælg og rosenkål er en risiko for, at det acceptable daglige indtag og den akutte referencedosis (ARfD) for en eller flere forbrugergrupper vil blive overskredet. Derfor bør de nugældende maksimalgrænseværdier for disse afgrøder sænkes. |
| --- | --- |

(3)

I sin udtalelse af 20. oktober 2008 (2) om dimethoat og omethoat konkluderede Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) især, at der med de nugældende maksimalgrænseværdier for hovedkål, hoved- og pluksalat, blomkål, kirsebær, hvede, ærter med bælg og rosenkål er en risiko for, at det acceptable daglige indtag og den akutte referencedosis (ARfD) for en eller flere forbrugergrupper vil blive overskredet. Derfor bør de nugældende maksimalgrænseværdier for disse afgrøder sænkes.

| (4) | I sin udtalelse af 15. september 2008 (3) om ethephon konkluderede EFSA, at der med de nugældende maksimalgrænseværdier for ananas, ribs og solbær, druer og peberfrugter er en risiko for, at den akutte referencedosis (ARfD) for en eller flere forbrugergrupper vil blive overskredet. Derfor bør de nugældende maksimalgrænseværdier for disse afgrøder sænkes. |
| --- | --- |

(4)

I sin udtalelse af 15. september 2008 (3) om ethephon konkluderede EFSA, at der med de nugældende maksimalgrænseværdier for ananas, ribs og solbær, druer og peberfrugter er en risiko for, at den akutte referencedosis (ARfD) for en eller flere forbrugergrupper vil blive overskredet. Derfor bør de nugældende maksimalgrænseværdier for disse afgrøder sænkes.

| (5) | I sin udtalelse af 15. september 2008 (4) om fenamiphos konkluderede EFSA, at der med de nugældende maksimalgrænseværdier for bananer, gulerødder, peberfrugter, agurker, meloner, hovedkål og sukkerroer er en risiko for, at det acceptable daglige indtag og den akutte referencedosis (ARfD) for en eller flere forbrugergrupper vil blive overskredet. Derfor bør de nugældende maksimalgrænseværdier for disse afgrøder sænkes. |
| --- | --- |

(5)

I sin udtalelse af 15. september 2008 (4) om fenamiphos konkluderede EFSA, at der med de nugældende maksimalgrænseværdier for bananer, gulerødder, peberfrugter, agurker, meloner, hovedkål og sukkerroer er en risiko for, at det acceptable daglige indtag og den akutte referencedosis (ARfD) for en eller flere forbrugergrupper vil blive overskredet. Derfor bør de nugældende maksimalgrænseværdier for disse afgrøder sænkes.

| (6) | I sin udtalelse af 15. september 2008 (5) om fenarimol konkluderede EFSA, at der med de nugældende maksimalgrænseværdier for bananer, tomater og peberfrugter er en risiko for, at den akutte referencedosis (ARfD) for en eller flere forbrugergrupper vil blive overskredet. Derfor bør de nugældende maksimalgrænseværdier for disse afgrøder sænkes. |
| --- | --- |

(6)

I sin udtalelse af 15. september 2008 (5) om fenarimol konkluderede EFSA, at der med de nugældende maksimalgrænseværdier for bananer, tomater og peberfrugter er en risiko for, at den akutte referencedosis (ARfD) for en eller flere forbrugergrupper vil blive overskredet. Derfor bør de nugældende maksimalgrænseværdier for disse afgrøder sænkes.

| (7) | I sin udtalelse af 15. september 2008 (6) om methamidophos konkluderede EFSA, at der med de nugældende maksimalgrænseværdier for abrikoser, bønner med bælg og sukkerroer er en risiko for, at den akutte referencedosis (ARfD) for en eller flere forbrugergrupper vil blive overskredet. Derfor bør de nugældende maksimalgrænseværdier for disse afgrøder sænkes. |
| --- | --- |

(7)

I sin udtalelse af 15. september 2008 (6) om methamidophos konkluderede EFSA, at der med de nugældende maksimalgrænseværdier for abrikoser, bønner med bælg og sukkerroer er en risiko for, at den akutte referencedosis (ARfD) for en eller flere forbrugergrupper vil blive overskredet. Derfor bør de nugældende maksimalgrænseværdier for disse afgrøder sænkes.

| (8) | I sin udtalelse af 26. september 2008 (7) om methomyl og thiodicarb konkluderede EFSA, at der med de nugældende maksimalgrænseværdier for druer, hovedkål, hoved- og pluksalat, blomkål, kartofler, tomater, auberginer, agurker, grapefrugter, appelsiner, citroner, limefrugter, mandariner, ferskner, blommer, peberfrugter, æbler, pærer, kvæder, bananer, mangofrugter, ananas, gulerødder, rodselleri, radiser, kålroer, meloner, herunder vandmeloner, græskar, sukkermajs, broccoli, grønkål, kålrabi, bredbladet endivie, porrer og sukkerroer er en risiko for, at det acceptable daglige indtag og den akutte referencedosis (ARfD) for en eller flere forbrugergrupper vil blive overskredet. Derfor bør de nugældende maksimalgrænseværdier for disse afgrøder sænkes. |
| --- | --- |

(8)

I sin udtalelse af 26. september 2008 (7) om methomyl og thiodicarb konkluderede EFSA, at der med de nugældende maksimalgrænseværdier for druer, hovedkål, hoved- og pluksalat, blomkål, kartofler, tomater, auberginer, agurker, grapefrugter, appelsiner, citroner, limefrugter, mandariner, ferskner, blommer, peberfrugter, æbler, pærer, kvæder, bananer, mangofrugter, ananas, gulerødder, rodselleri, radiser, kålroer, meloner, herunder vandmeloner, græskar, sukkermajs, broccoli, grønkål, kålrabi, bredbladet endivie, porrer og sukkerroer er en risiko for, at det acceptable daglige indtag og den akutte referencedosis (ARfD) for en eller flere forbrugergrupper vil blive overskredet. Derfor bør de nugældende maksimalgrænseværdier for disse afgrøder sænkes.

| (9) | I sin udtalelse af 16. september 2008 (8) om oxydemeton-methyl konkluderede EFSA, at der med de nugældende maksimalgrænseværdier for rosenkål, hovedkål, kålrabi, hoved- og pluksalat og andre salatplanter, herunder brassicacea, byg, havre og sukkerroer er en risiko for, at det acceptable daglige indtag og den akutte referencedosis (ARfD) for en eller flere forbrugergrupper vil blive overskredet. EFSA konkluderede også, at det er teknisk muligt at sænke bestemmelsesgrænseværdien, og at en sænkning heraf ville forbedre kontrollen. Derfor bør de nugældende maksimalgrænseværdier for rosenkål, hovedkål, kålrabi, hoved- og pluksalat og andre salatplanter, herunder brassicacea, byg, havre og sukkerroer sænkes, ligesom bestemmelsesgrænseværdien for alle andre afgrøder bør sænkes. |
| --- | --- |

(9)

I sin udtalelse af 16. september 2008 (8) om oxydemeton-methyl konkluderede EFSA, at der med de nugældende maksimalgrænseværdier for rosenkål, hovedkål, kålrabi, hoved- og pluksalat og andre salatplanter, herunder brassicacea, byg, havre og sukkerroer er en risiko for, at det acceptable daglige indtag og den akutte referencedosis (ARfD) for en eller flere forbrugergrupper vil blive overskredet. EFSA konkluderede også, at det er teknisk muligt at sænke bestemmelsesgrænseværdien, og at en sænkning heraf ville forbedre kontrollen. Derfor bør de nugældende maksimalgrænseværdier for rosenkål, hovedkål, kålrabi, hoved- og pluksalat og andre salatplanter, herunder brassicacea, byg, havre og sukkerroer sænkes, ligesom bestemmelsesgrænseværdien for alle andre afgrøder bør sænkes.

| (10) | I sin udtalelse af 21. januar 2009 (9) om procymidon konkluderede EFSA, at der med de nugældende maksimalgrænseværdier for abrikoser, druer, jordbær, hindbær, kiwifrugter, vårsalat, tomater, peberfrugter, auberginer, agurker, drueagurker, courgetter, ferskner, blommer, pærer, meloner, herunder vandmeloner, græskar, bredbladet endivie, rucola, julesalat, bønner med bælg, solsikkefrø, rapsfrø, sojabønner og animalske produkter er en risiko for, at det acceptable daglige indtag og den akutte referencedosis (ARfD) for en eller flere forbrugergrupper vil blive overskredet. Derfor bør de nugældende maksimalgrænseværdier for disse afgrøder sænkes. |
| --- | --- |

(10)

I sin udtalelse af 21. januar 2009 (9) om procymidon konkluderede EFSA, at der med de nugældende maksimalgrænseværdier for abrikoser, druer, jordbær, hindbær, kiwifrugter, vårsalat, tomater, peberfrugter, auberginer, agurker, drueagurker, courgetter, ferskner, blommer, pærer, meloner, herunder vandmeloner, græskar, bredbladet endivie, rucola, julesalat, bønner med bælg, solsikkefrø, rapsfrø, sojabønner og animalske produkter er en risiko for, at det acceptable daglige indtag og den akutte referencedosis (ARfD) for en eller flere forbrugergrupper vil blive overskredet. Derfor bør de nugældende maksimalgrænseværdier for disse afgrøder sænkes.

| (11) | I sin udtalelse af 16. september 2008 (10) om vinclozolin konkluderede EFSA, at der med de nugældende maksimalgrænseværdier for æbler, pærer, spisedruer, bredbladet endivie, auberginer, kinakål, blommer, abrikoser, hoved- og pluksalat, ribs og solbær, julesalat, jordbær, bønner, humle, rapsfrø, gulerødder, skalotteløg, forårsløg, græskar, okra, karse, salatsennep og andre salatplanter samt meloner, herunder vandmeloner, er en risiko for, at det acceptable daglige indtag og den akutte referencedosis (ARfD) for en eller flere forbrugergrupper vil blive overskredet. Derfor bør de nugældende maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer for disse afgrøder sænkes. |
| --- | --- |

(11)

I sin udtalelse af 16. september 2008 (10) om vinclozolin konkluderede EFSA, at der med de nugældende maksimalgrænseværdier for æbler, pærer, spisedruer, bredbladet endivie, auberginer, kinakål, blommer, abrikoser, hoved- og pluksalat, ribs og solbær, julesalat, jordbær, bønner, humle, rapsfrø, gulerødder, skalotteløg, forårsløg, græskar, okra, karse, salatsennep og andre salatplanter samt meloner, herunder vandmeloner, er en risiko for, at det acceptable daglige indtag og den akutte referencedosis (ARfD) for en eller flere forbrugergrupper vil blive overskredet. Derfor bør de nugældende maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer for disse afgrøder sænkes.

| (12) | Der bør fastsættes nye maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer under hensyntagen til EFSA's udtalelser. De nye maksimalgrænseværdier anbefalet af EFSA er baseret på eksisterende godkendte anvendelsesformål i landbruget, som har bevirket færre restkoncentrationer, eller bestemmelsesgrænseværdien, hvis sådanne anvendelsesformål ikke eksisterer. For ethephon på ananas er der i nærværende forordning fastsat en maksimalgrænseværdi for restkoncentrationer, der ikke er anbefalet af EFSA, men som blev angivet som sikker i EFSA's begrundede udtalelse. |
| --- | --- |

(12)

Der bør fastsættes nye maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer under hensyntagen til EFSA's udtalelser. De nye maksimalgrænseværdier anbefalet af EFSA er baseret på eksisterende godkendte anvendelsesformål i landbruget, som har bevirket færre restkoncentrationer, eller bestemmelsesgrænseværdien, hvis sådanne anvendelsesformål ikke eksisterer. For ethephon på ananas er der i nærværende forordning fastsat en maksimalgrænseværdi for restkoncentrationer, der ikke er anbefalet af EFSA, men som blev angivet som sikker i EFSA's begrundede udtalelse.

| (13) | Gennem Verdenshandelsorganisationen (WTO) er Fællesskabets handelspartnere blevet hørt om de nye maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer, og der er taget hensyn til deres bemærkninger til grænseværdierne. |
| --- | --- |

(13)

Gennem Verdenshandelsorganisationen (WTO) er Fællesskabets handelspartnere blevet hørt om de nye maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer, og der er taget hensyn til deres bemærkninger til grænseværdierne.

| (14) | Før de ændrede maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer træder i kraft, bør medlemsstaterne og de berørte parter have en rimelig frist til at forberede sig, så de kan opfylde de nye krav, ændringen af maksimalgrænseværdierne medfører. |
| --- | --- |

(14)

Før de ændrede maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer træder i kraft, bør medlemsstaterne og de berørte parter have en rimelig frist til at forberede sig, så de kan opfylde de nye krav, ændringen af maksimalgrænseværdierne medfører.

| (15) | Bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(15)

Bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (16) | For at gøre det muligt, at produkter kan markedsføres, forarbejdes og forbruges normalt, er der i forordningen fastsat overgangsforanstaltninger for de produkter, der er produceret lovligt inden ændringen af maksimalgrænseværdierne, og for hvilke EFSA's udtalelser viser, at der er opretholdt et højt forbrugerbeskyttelsesniveau. |
| --- | --- |

(16)

For at gøre det muligt, at produkter kan markedsføres, forarbejdes og forbruges normalt, er der i forordningen fastsat overgangsforanstaltninger for de produkter, der er produceret lovligt inden ændringen af maksimalgrænseværdierne, og for hvilke EFSA's udtalelser viser, at der er opretholdt et højt forbrugerbeskyttelsesniveau.

| (17) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har modsat sig foranstaltningerne — |
| --- | --- |

(17)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har modsat sig foranstaltningerne —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

For de aktivstoffer og de produkter, der er anført i nedenstående liste, finder forordning (EF) nr. 396/2005 stadig anvendelse i den ordlyd, den havde, før den blev ændret ved nærværende forordning, på produkter, der er produceret inden den 7. juni 2010:

| a) | dimethoat: kirsebærsaft, hvede efter oplagring og frosne ærter med bælg |
| --- | --- |

a)

dimethoat: kirsebærsaft, hvede efter oplagring og frosne ærter med bælg

| b) | ethephon: konserveret ananas, ananassaft og konserverede peberfrugter |
| --- | --- |

b)

ethephon: konserveret ananas, ananassaft og konserverede peberfrugter

| c) | fenarimol: tomatsaft, konserverede tomater og konserverede peberfrugter |
| --- | --- |

c)

fenarimol: tomatsaft, konserverede tomater og konserverede peberfrugter

| d) | methamidophos: abrikossaft, konserverede abrikoser og frosne bønner med bælg |
| --- | --- |

d)

methamidophos: abrikossaft, konserverede abrikoser og frosne bønner med bælg

| e) | methomyl/thiodicarb: rosiner og konserverede ferskner |
| --- | --- |

e)

methomyl/thiodicarb: rosiner og konserverede ferskner

| f) | oxydemeton-methyl: oliefrø, cerealier, mælkepulver, te, vin, safter, konserverede, frosne og tørrede frugter og grøntsager samt nødder |
| --- | --- |

f)

oxydemeton-methyl: oliefrø, cerealier, mælkepulver, te, vin, safter, konserverede, frosne og tørrede frugter og grøntsager samt nødder

| g) | procymidon: oliefrø, konserverede ferskner, tomater, appelsinsaft og rosiner |
| --- | --- |

g)

procymidon: oliefrø, konserverede ferskner, tomater, appelsinsaft og rosiner

| h) | vinclozolin: hindbærsaft, æblesaft, kvædegelé, pæresaft, konserverede abrikoser og abrikossaft. |
| --- | --- |

h)

vinclozolin: hindbærsaft, æblesaft, kvædegelé, pæresaft, konserverede abrikoser og abrikossaft.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Den anvendes fra den 7. juni 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. november 2009.

På Kommissionens vegne

Androulla VASSILIOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 70 af 16.3.2005, s. 1.

1

(2)  EFSA's videnskabelige rapport (2008) 172.

2

(3)  EFSA's videnskabelige rapport (2008) 159.

3

(4)  EFSA's videnskabelige rapport (2008) 160.

4

(5)  EFSA's videnskabelige rapport (2008) 161.

5

(6)  EFSA's videnskabelige rapport (2008) 162.

6

(7)  EFSA's videnskabelige rapport (2008) 173.

7

(8)  EFSA's videnskabelige rapport (2008) 227.

8

(9)  EFSA's videnskabelige rapport (2008) 163.

9

(10)  EFSA's videnskabelige rapport (2008) 166.

10

---

BILAG

I bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005 foretages følgende ændringer:

Oplysningerne vedrørende dimethoat, ethephon, fenamiphos, fenarimol, methamidophos, methomyl, omethoat, oxydemeton-methyl, procymidon, thiodicarb og vinclozolin affattes således:

»Pesticidrester og maksimalgrænseværdier (mg/kg)

| Kodenummer | Grupper af produkter og eksempler på individuelle produkter, som maksimalgrænseværdierne gælder for (1) | Dimethoat (summen af dimethoat og omethoat, udtrykt som dimethoat) | Ethephon | Fenamiphos (summen af fenamiphos og sulfoxid og sulfon heraf, udtrykt som fenamiphos) | Fenarimol | Methamidophos | Methomyl og thiodicarb (summen af methomyl og thiodicarb, udtrykt som methomyl) | Oxydemetonmethyl (summen af oxydemetonmethyl og demeton-S-methylsulfon, udtrykt som oxydemetonmethyl) | Procymidon (4) | Vinclozolin (summen af vinclozolin og alle metabolitter indeholdende 3,5-dichloranilin, udtrykt som vinclozolin) (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) |
| 0100000 | 1. | FRUGTER, FRISKE ELLER FROSNE; NØDDER |

Kodenummer

Grupper af produkter og eksempler på individuelle produkter, som maksimalgrænseværdierne gælder for (1)

Dimethoat (summen af dimethoat og omethoat, udtrykt som dimethoat)

Ethephon

Fenamiphos (summen af fenamiphos og sulfoxid og sulfon heraf, udtrykt som fenamiphos)

Fenarimol

Methamidophos

Methomyl og thiodicarb (summen af methomyl og thiodicarb, udtrykt som methomyl)

Oxydemetonmethyl (summen af oxydemetonmethyl og demeton-S-methylsulfon, udtrykt som oxydemetonmethyl)

Procymidon (4)

Vinclozolin (summen af vinclozolin og alle metabolitter indeholdende 3,5-dichloranilin, udtrykt som vinclozolin) (4)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

0100000

1.

0,01
   (2)

0,02
   (2)

0110000

| i) | Citrusfrugter |
| --- | --- |

i)

0,02 (2)

0,05 (2)

0,02 (2)

0,02 (2)

0,01 (2)

0,02
   (2)

0,05 (2)

0110010

Grapefrugter (Pompelmus, sweetie, tangelo, ugli og lignende krydsninger)

0110020

Appelsiner (Bergamot, bigarade, chinotto og lignende krydsninger)

0110030

Citroner (Cedrat, citron)

0110040

Limefrugter

0110050

Mandariner (Klementin, tangerin og lignende krydsninger)

0110990

Andet

0120000

| ii) | Trænødder, også afskallede |
| --- | --- |

ii)

0,05 (2)

0,1

0,02 (2)

0,02 (2)

0,01 (2)

0,02
   (2)

0,05 (2)

0120010

Mandler

0120020

Paranødder

0120030

Cashew-nødder

0120040

Kastanjer

0120050

Kokos-nødder

0120060

Hassel-nødder (Lamberts-nød)

0120070

Macadamia

0120080

Pekannødder

0120090

Pinjekerner

0120100

Pistacie-nødder

0120110

Valnødder

0120990

Andet

0130000

| iii) | Kernefrugter |
| --- | --- |

iii)

0,02 (2)

0,02 (2)

0,3

0,01 (2)

0130010

Æbler (Vildæble)

0,5

0,02
   (2)

0,05
   (2)

0130020

Pærer (Kinesisk pære)

0,05 (2)

0,02
   (2)

0,05
   (2)

0130030

Kvæder

0,05 (2)

0,02
   (2)

1

0130040

Mispel

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0130050

Japanmispel

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0130990

Andet

0,05 (2)

0,2

0,05
   (2)

0140000

| iv) | Stenfrugter |
| --- | --- |

iv)

0,02 (2)

0140010

Abrikoser

0,02 (2)

0,05 (2)

0,5

0,01
   (2)

0,02
   (2)

0,05
   (2)

0140020

Kirsebær (Sød-kirsebær, surkirsebær )

0,2 (+)

3

1

0,01 (2)

0,1

0,5

0140030

Ferskner (Nektarin og lignende krydsninger)

0,02 (2)

0,05 (2)

0,5

0,05

0,02
   (2)

0,05 (2)

0140040

Blommer (Kræge, reineclaude, mirabelle)

0,02 (2)

0,05 (2)

0,02 (2)

0,01 (2)

0,02
   (2)

0,05
   (2)

0140990

Andet

0,02 (2)

0,05 (2)

0,02 (2)

0,01 (2)

0,02
   (2)

0,05 (2)

0150000

| v) | Bær og småfrugter |
| --- | --- |

v)

0,02 (2)

0,02 (2)

0,01 (2)

0151000

| a) | Spisedruer og druer til vinfremstilling |
| --- | --- |

a)

0,3

0151010

Spisedruer

0,05
   (2)

0,3

0,02
   (2)

0,05
   (2)

0151020

Druer til vin-fremstilling

1 (+)

0,3

0,5

5

0152000

| b) | Jordbær |
| --- | --- |

b)

0,05 (2)

0,3

0,02
   (2)

0,05
   (2)

0153000

| c) | Stængelfrugter |
| --- | --- |

c)

0,05 (2)

0,02
   (2)

0153010

Brombær

0,02 (2)

5

0153020

Korbær (Loganbær, boysenbær og multebær)

0,02 (2)

5

0153030

Hindbær (Vinbrombær)

0,1

5

0153990

Andet

0,02 (2)

0,05
   (2)

0154000

| d) | Andre små frugter og bær |
| --- | --- |

d)

0,05 (2)

0,02
   (2)

0,05
   (2)

0154010

Lav blåbær, amerikansk blåbær (Almindelig blåbær, tyttebær)

0,05 (2)

0,02 (2)

0154020

Tranebær

0,05 (2)

0,02 (2)

0154030

Solbær og ribs (røde, hvide)

0,05
   (2)

1

0154040

Stikkelsbær (Krydsninger med andre Ribes-arter)

0,05 (2)

1

0154050

Hyben

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0154060

Morbær (Bær fra jordbærtræ)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0154070

Azarol-hvidtjørn

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0154080

Hyldebær (Sortfrugtet surbær, almindelig røn, azarol, vrietorn (havtorn), tjørn, bærmispel, rønnebær og andre bær fra træer)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0154990

Andet

0,05 (2)

0,02 (2)

0160000

| vi) | Diverse frugter |
| --- | --- |

vi)

0,01 (2)

0,02
   (2)

0161000

| a) | Spiselig skræl |
| --- | --- |

a)

0,05 (2)

0,02 (2)

0,02 (2)

0,05 (2)

0161010

Dadler

0,02 (2)

0161020

Figner

0,02 (2)

0161030

Spiseoliven

2

0161040

Kumquat (Marumi, nagami)

0,02 (2)

0161050

Karambol (Bilimbi)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0161060

Almindelig kaki

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0161070

Jambolan (java-blomme) (Javaæble (vandæble), malayæble, rosenæble, brasiliansk kirsebær (grumi-chama), surinam-kirsebær)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0161990

Andet

0,02 (2)

0162000

| b) | Ikke spiselig skræl, små |
| --- | --- |

b)

0,02 (2)

0,05 (2)

0,02 (2)

0,02 (2)

0162010

Kiwifrugter

10

0162020

Litchi (Pulasan, rambutan (håret litchi))

0,05 (2)

0162030

Passions-frugter

0,05 (2)

0162040

Ægte figenkaktus (kaktusfigen)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0162050

Stjerneæble

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0162060

Amerikansk kaki (Virginia kaki) (Sort sapote, hvid sapote, grøn sapote, canistel (gul sapote) og stor sapote (mammey))

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0162990

Andet

0,05 (2)

0163000

| c) | Ikke spiselig skræl, store |
| --- | --- |

c)

0,02 (2)

0,05 (2)

0163010

Avocadoer

0,05 (2)

0,02 (2)

0,02 (2)

0163020

Bananer (Dværg-banan, melbanan, æblebanan)

0,05 (2)

0,05

0,2

0163030

Mango-frugter

0,05 (2)

0,02 (2)

0,02 (2)

0163040

Papaja

0,05 (2)

0,02 (2)

0,02 (2)

0163050

Granatæbler

0,05 (2)

0,02 (2)

0,02 (2)

0163060

Cherimoya (Netannona, sød annona (sukker-æble), llama og andre mellemstorefrugter af Annona-familien)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0163070

Guava

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0163080

Ananas

0,5 (+)

0,02 (2)

0,02 (2)

0163090

Brødfrugt (Jackfrugt)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0163100

Durian

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0163110

Pigget annona (guanabana)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0163990

Andet

0,05 (2)

0,02 (2)

0,02 (2)

0200000

| 2. | GRØNTSAGER, FRISKE ELLER FROSNE |
| --- | --- |

2.

0,01
   (2)

0210000

| i) | Rod- og knoldgrøntsager |
| --- | --- |

i)

0,05 (2)

0,02
   (2)

0,02 (2)

0,01 (2)

0,02
   (2)

0,02
   (2)

0,05
   (2)

0211000

| a) | Kartofler |
| --- | --- |

a)

0,02 (2)

0212000

| b) | Tropiske rod- og knoldgrøntsager |
| --- | --- |

b)

0,02 (2)

0212010

Maniok (Taro, tarorod, tannia)

0212020

Batater, søde kartofler

0212030

Yams (Yamsbønne, mexikansk yamsbønne)

0212040

Salep-maranta

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0212990

Andet

0213000

| c) | Andre rod- og knoldgrøntsager undtagen sukkerroe |
| --- | --- |

c)

0213010

Rødbeder

0,02 (2)

0213020

Gulerødder

0,02 (2)

0213030

Knoldselleri

0,1

0213040

Peberrod

0,02 (2)

0213050

Jordskokker

0,02 (2)

0213060

Pastinakker

0,02 (2)

0213070

Persillerod

0,02 (2)

0213080

Radiser (Sort ræddike, japan-ræddike og lignende sorter)

0,02 (2)

0213090

Havrerod (Skorzoner, have-skorzoner (vegetabilsk østersplante))

0,02 (2)

0213100

Kålroer

0,02 (2)

0213110

Majroer

0,02 (2)

0213990

Andet

0,02 (2)

0220000

| ii) | Løg |
| --- | --- |

ii)

0,05 (2)

0,02 (2)

0,02 (2)

0,01 (2)

0,02
   (2)

0220010

Hvidløg

0,02 (2)

0,2

1

0220020

Kepaløg (Perleløg)

0,02 (2)

0,2

1

0220030

Skalotteløg

0,02 (2)

0,2

0,05
   (2)

0220040

Forårsløg (Pibeløg og lignende sorter)

2

0,02
   (2)

0,05
   (2)

0220990

Andet

0,02 (2)

0,02 (2)

0,05 (2)

0230000

| iii) | Frugtgrøntsager |
| --- | --- |

iii)

0,02 (2)

0,01 (2)

0,02
   (2)

0231000

| a) | Solanacea |
| --- | --- |

a)

0,02
   (2)

0,05
   (2)

0231010

Tomater (Kirsebær-tomat)

1

0,05

0,02
   (2)

0231020

Peberfrugter (Chilipeber)

0,05 (2)

0,05

0,02
   (2)

0231030

Auberginer (ægge-planter) (Melonpære)

0,05 (2)

0,05

0,02
   (2)

0231040

Okra, lady's fingers

0,05 (2)

0,02 (2)

2

0231990

Andet

0,05 (2)

0,02 (2)

0,02
   (2)

0232000

| b) | Cucurbitae - spiselig skræl |
| --- | --- |

b)

0,05 (2)

0,2

0,02
   (2)

1

0232010

Agurker

0,02
   (2)

0232020

Drueagurker, asieagurker

0,02 (2)

0232030

Courgetter (Sommer-squash, mandel-græskar (patisson))

0,05

0232990

Andet

0,02 (2)

0233000

| c) | Cucurbitae - ikke spiselig skræl |
| --- | --- |

c)

0,05 (2)

0,05

0,02
   (2)

0,05 (2)

0233010

Meloner (Hornmelon)

0,02 (+)

0233020

Græskar (Vinter-squash)

0,02 (2)

0233030

Vand-meloner

0,05

0233990

Andet

0,02 (2)

0234000

| d) | Sukkermajs |
| --- | --- |

d)

0,05 (2)

0,02 (2)

0,02 (2)

0,02
   (2)

0,05 (2)

0239000

| e) | Andre frugtgrøntsager |
| --- | --- |

e)

0,05 (2)

0,02 (2)

0,02 (2)

0,02
   (2)

0,05 (2)

0240000

| iv) | Kål |
| --- | --- |

iv)

0,02 (2)

0,05 (2)

0,02 (2)

0,02
   (2)

0,05
   (2)

0241000

| a) | Blomsterkål |
| --- | --- |

a)

0,02 (2)

0,02

0,02
   (2)

0241010

Broccoli (Calabrese, kailankål, cime di rapa)

0241020

Blomkål

0241990

Andet

0242000

| b) | Hovedkål |
| --- | --- |

b)

0,01 (2)

0242010

Rosenkål

0,05

0,05

0242020

Hovedkål (Spidskål, rødkål, savojkål, hvidkål)

0,02
   (2)

0,02
   (2)

0242990

Andet

0,02 (2)

0,02
   (2)

0243000

| c) | Bladkål |
| --- | --- |

c)

0,02 (2)

0,01 (2)

0,02
   (2)

0243010

Kinakål (Indisk (kinesisk) sennep, pak choi, tai goo choi, pe-tsai, fodermarv-kål)

0243020

Grønkål (Foderkål)

0243990

Andet

0244000

| d) | Kålrabi |
| --- | --- |

d)

0,02 (2)

0,01 (2)

0,02
   (2)

0250000

| v) | Bladgrøntsager og friske urter |
| --- | --- |

v)

0,02 (2)

0,05 (2)

0,02 (2)

0,02 (2)

0,01 (2)

0251000

| a) | Hoved- og pluksalat og andre salatplanter, herunder Brassicacea |
| --- | --- |

a)

0,02 (2)

0,05 (2)

0251010

Vårsalat (Feldsalat)

0,02 (2)

0,02
   (2)

0,02
   (2)

0251020

Havesalat (Hovedsalat, lollo rosso (snit-/pluk- salat), icebergsalat, romersk salat (cossalat))

0,02 (2)

0,05

0,02
   (2)

0251030

Endivie, bredbladet (Vild cikorie, rød cikorie, radicchio, kruset endivie, sugar loaf)

0,02 (2)

0,02
   (2)

0,02
   (2)

0251040

Havekarse

0,02 (2)

0,02
   (2)

0,02
   (2)

0251050

Langskulpet vinterkarse

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0251060

Salatsennep (rucola) (Vild sennep, sandsennep)

0,02 (2)

0,02
   (2)

0,02
   (2)

0251070

Rød sennep

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0251080

Blade og skud af Brassica spp. (Mizuna)

0,02 (2)

0,02
   (2)

5

0251990

Andet

0,02 (2)

0,02
   (2)

0,02
   (2)

0252000

| b) | Spinat og lign. (blade) |
| --- | --- |

b)

0,02 (2)

0,02
   (2)

0,05 (2)

0252010

Spinat (New-zealandsk spinat, majroetoppe)

0,02 (2)

0,05

0252020

Portulak (Vinter-portulak, have-portulak, almindelig portulak, skovsyre, salturt)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0252030

Bladbeder (Blade af rødbeder)

0,02 (2)

0,02
   (2)

0252990

Andet

0,02 (2)

0,02
   (2)

0253000

| c) | Vinblade (vindrueblade) |
| --- | --- |

c)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0254000

| d) | Brøndkarse |
| --- | --- |

d)

0,02 (2)

0,02
   (2)

0,02
   (2)

0,05 (2)

0255000

| e) | Julesalat |
| --- | --- |

e)

0,02 (2)

0,02
   (2)

0,02
   (2)

0,05
   (2)

0256000

| f) | Urter |
| --- | --- |

f)

0,02 (2)

0,02
   (2)

0,05 (2)

0256010

Kørvel

0,02 (2)

0,3

0256020

Purløg

0,02 (2)

0,3

0256030

Blade af selleri (Blade af fennikel, koriander, dild og kommen, løvstikke/lo-stilk, angelik, sødskærm og andre Apiacea)

0,02 (2)

0,3

0256040

Persille

0,02 (2)

0,3

0256050

Salvie (Vintersar, almindelig sar)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0256060

Rosmarin

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0256070

Timian (Merian, oregano )

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0256080

Basilikum (Blade af citron-melisse, mynte, pebermynte)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0256090

Laurbær-blade

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0256100

Estragon (Isop)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0256990

Andet

0,02 (2)

0,3

0260000

| vi) | Bælgfrugter (friske) |
| --- | --- |

vi)

0,02
   (2)

0,05 (2)

0,02 (2)

0,02 (2)

0,02
   (2)

0260010

Bønner, med bælg (Grøn bønne (krybbønne, brydbønne), pralbønne, snitbønne, meterbønne)

0,01
   (2)

1

0,05
   (2)

0260020

Bønner, uden bælg (Hestebønne, flageolet, jackbønne, limabønne, vignabønne)

0,01 (2)

0,02
   (2)

0,5

0260030

Ærter, med bælg (Mangetout (sukkerært))

0,5

1

0,05
   (2)

0260040

Ærter, uden bælg (Haveært/ grønært, kikært)

0,01 (2)

0,3

0,05
   (2)

0260050

Linser

0,01 (2)

0,02
   (2)

0,05 (2)

0260990

Andet

0,01 (2)

0,02
   (2)

0,05 (2)

0270000

| vii) | Stængelgrøntsager (friske) |
| --- | --- |

vii)

0,02 (2)

0,05 (2)

0,02 (2)

0,02 (2)

0,02
   (2)

0,02
   (2)

0,05 (2)

0270010

Asparges

0,01 (2)

0270020

Kardoner

0,01 (2)

0270030

Bladselleri

0,01 (2)

0270040

Fennikel

0,01 (2)

0270050

Artiskokker

0,1

0270060

Porrer

0,01 (2)

0270070

Rabarber

0,01 (2)

0270080

Bambus-skud

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0270090

Palme-hjerter

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0270990

Andet

0,01 (2)

0280000

| viii) | Svampe |
| --- | --- |

viii)

0,02 (2)

0,05 (2)

0,02 (2)

0,02 (2)

0,01 (2)

0,02
   (2)

0,02
   (2)

0,05 (2)

0280010

Dyrkede (Havecham-pignon, østershat, shitake)

0280020

Vilde (Kantarel, sommer-trøffel, morkel, rørhat)

0280990

Andet

0290000

| ix) | Tang |
| --- | --- |

ix)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0300000

| 3. | BÆLGFRUGTER, TØRREDE |
| --- | --- |

3.

0,02 (2)

0,05 (2)

0,02 (2)

0,02 (2)

0,01 (2)

0,02
   (2)

0,01
   (2)

0300010

Bønner (Hestebønne/valsk bønne, hvid bønne (navy beans), flageolet, jackbønne, limabønne, hestebønne, vignabønne)

0,02
   (2)

0,5

0300020

Linser

0,02
   (2)

0,05 (2)

0300030

Ærter (Kikært, markært, fladbælg)

0,2
   (2)

0,05
   (2)

0300040

Lupiner

0,02
   (2)

0,05 (2)

0300990

Andet

0,02
   (2)

0,05 (2)

0400000

| 4. | OLIEHOLDIGE FRØ OG FRUGTER |
| --- | --- |

4.

0,05 (2)

0,02 (2)

0,01
   (2)

0,05
   (2)

0401000

| i) | Olieholdige frø |
| --- | --- |

i)

0,05 (2)

0401010

Hørfrø

0,1 (2)

0,01 (2)

0,05 (2)

0,02
   (2)

0401020

Jordnødder

0,1 (2)

0,01 (2)

0,1

0,02
   (2)

0401030

Valmuefrø

0,1 (2)

0,01 (2)

0,05 (2)

0,02
   (2)

0401040

Sesamfrø

0,1 (2)

0,01 (2)

0,05 (2)

0,02
   (2)

0401050

Solsikkefrø

0,1 (2)

0,01 (2)

0,05 (2)

0,2

0401060

Rapsfrø (Frø af agerkål, rybs)

0,1 (2)

0,01 (2)

0,05 (2)

0,05

0401070

Sojabønner

0,1 (2)

0,2

0,1

0,05

0401080

Sennepsfrø

0,1 (2)

0,01 (2)

0,05 (2)

0,02
   (2)

0401090

Bomuldsfrø

2

0,2

0,1

0,02
   (2)

0401100

Græskarfrø

0,1 (2)

0,01 (2)

0,05 (2)

0,02
   (2)

0401110

Safflor

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0401120

Hjulkrone

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0401130

Sæddodder

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0401140

Hampfrø

0,01 (2)

0,05 (2)

0,02
   (2)

0401150

Kristpalme-frø

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0401990

Andet

0,1 (2)

0,01 (2)

0,05 (2)

0,02
   (2)

0402000

| ii) | Olieholdige frugter |
| --- | --- |

ii)

0,05 (2)

0,01 (2)

0,05 (2)

0,02
   (2)

0402010

Oliven til olie-fremstilling

2

0402020

Palmenødder (oliepalme-kerner)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0402030

Frugt fra oliepalmer

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0402040

Kapok

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0402990

Andet

0,05 (2)

0500000

| 5. | KORN |
| --- | --- |

5.

0,02 (2)

0,02 (2)

0,01 (2)

0,02
   (2)

0,02
   (2)

0,02
   (2)

0,05 (2)

0500010

Byg

0,02 (2)

0,5

0500020

Boghvede

0,02 (2)

0,05 (2)

0500030

Majs

0,02 (2)

0,05 (2)

0500040

Hirse (Kolbehirse, teff)

0,02 (2)

0,05 (2)

0500050

Havre

0,02 (2)

0,05 (2)

0500060

Ris

0,02 (2)

0,05 (2)

0500070

Rug

0,05

0,5

0500080

Durra

0,02 (2)

0,05 (2)

0500090

Hvede (Spelt, triticale)

0,05

0,2

0500990

Andet

0,02 (2)

0,05 (2)

0600000

| 6. | TE, KAFFE, URTEUDTRÆK OG KAKAO |
| --- | --- |

6.

0,1 (2)

0,05 (2)

0,05 (2)

0,1 (2)

0,02
   (2)

0,1
   (2)

0,1 (2)

0610000

| i) | Te (tørrede blade og stilke, også gærede, af Camellia sinensis) |
| --- | --- |

i)

0,05 (2)

0,02 (2)

0620000

| ii) | Kaffebønner |
| --- | --- |

ii)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0630000

| iii) | Urteudtræk (tørrede) |
| --- | --- |

iii)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0631000

| a) | Blomster |
| --- | --- |

a)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0631010

Blomster af kamille

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0631020

Blomster af hibiscus

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0631030

Kronblade af roser

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0631040

Blomster af jasmin

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0631050

Blomster af lind

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0631990

Andet

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0632000

| b) | Blade |
| --- | --- |

b)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0632010

Jordbær-blade

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0632020

Rooibos-blade

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0632030

Maté

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0632990

Andet

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0633000

| c) | Rødder |
| --- | --- |

c)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0633010

Baldrianrod

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0633020

Ginsengrod

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0633990

Andet

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0639000

| d) | Andre urteudtræk |
| --- | --- |

d)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0640000

| iv) | Kakao (gærede bønner) |
| --- | --- |

iv)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0650000

| v) | Karob (johannesbrød) |
| --- | --- |

v)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0700000

| 7. | HUMLE (tørret), også humlepellets og ikke koncentreret pulver |
| --- | --- |

7.

0,05 (2)

0,1 (2)

0,05 (2)

5

0,02 (2)

10

0,02
   (2)

0,1 (2)

0,05
   (2)

0800000

| 8. | KRYDDERIER |
| --- | --- |

8.

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0810000

| i) | Frø |
| --- | --- |

i)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0810010

Anis

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0810020

Sortkommen

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0810030

Sellerifrø (Løvstikke-frø)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0810040

Korianderfrø

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0810040

Spids-kommenfrø

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0810060

Dildfrø

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0810070

Fennikelfrø

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0810080

Bukkehorns-frø

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0810090

Muskatnød

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0810990

Andet

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0820000

| ii) | Frugter og bær |
| --- | --- |

ii)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0820010

Allehånde

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0820020

Anispeber (kinesisk peber)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0820030

Kommen

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0820040

Karde-momme

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0820050

Enebær

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0820060

Peber, hvid og sort (Lang peber, rosapeber)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0820070

Vanille-stænger

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0820080

Tamarinde

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0820990

Andet

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0830000

| iii) | Bark |
| --- | --- |

iii)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0830010

Kanel (Cassia)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0830990

Andet

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0840000

| iv) | Rødder eller jordstængler |
| --- | --- |

iv)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0840010

Lakrids

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0840020

Ingefær

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0840030

Gurkemeje (kurkuma)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0840040

Peberrod

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0840990

Andet

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0850000

| v) | Knopper |
| --- | --- |

v)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0850010

Krydder-nellike

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0850020

Kapers

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0850990

Andet

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0860000

| vi) | Støvfang |
| --- | --- |

vi)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0860010

Saffran-krokus

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0860990

Andet

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0870000

| vii) | Frøkapper |
| --- | --- |

vii)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0870010

Muskat-blomme

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0870990

Andet

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0900000

| 9. | SUKKERPLANTER |
| --- | --- |

9.

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0900010

Sukkerroer (roden)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0900020

Sukkerrør

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0900030

Cikorie-rødder

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

0900990

Andet

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

1000000

| 10. | ANIMALSKE PRODUKTER - LANDDYR |
| --- | --- |

10.

0,01
   (2)

0,02

1010000

| i) | Kød, tilberedt kød, slagtebiprodukter, blod, animalsk fedt, fersk, kølet eller frosset, saltet, i saltlage, tørret eller røget eller forarbejdet til kødmel andre forarbejdede produkter såsom pølser og tilberedte fødevarer fremstillet på grundlag af disse |
| --- | --- |

i)

0,05 (2)

0,02
   (2)

0,02 (2)

0,01 (2)

0,02 (2)

0,05 (2)

1011000

| a) | Svin |
| --- | --- |

a)

1011010

Kød

1011020

Fedt, uden kødindhold

1011030

Lever

1011040

Nyre

1011050

Spiselige slagte-biprodukter

1011990

Andet

1012000

| b) | Kvæg |
| --- | --- |

b)

1012010

Kød

1012020

Fedt

1012030

Lever

1012040

Nyre

1012050

Spiselige slagte-biprodukter

1012990

Andet

1013000

| c) | Får |
| --- | --- |

c)

1013010

Kød

1013020

Fedt

1013030

Lever

1013040

Nyre

1013050

Spiselige slagte-biprodukter

1013990

Andet

1014000

| d) | Geder |
| --- | --- |

d)

1014010

Kød

1014020

Fedt

1014030

Lever

1014040

Nyre

1014050

Spiselige slagte-biprodukter

1014990

Andet

1015000

| e) | Heste, æsler, muldyr og mulæsler |
| --- | --- |

e)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

1015010

Kød

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

1015020

Fedt

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

1015030

Lever

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

1015040

Nyre

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

1015050

Spiselige slagte-biprodukter

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

1015990

Andet

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

1016000

| f) | Fjerkræ - høns, gæs, ænder, kalkuner og perlehøns, strudse, duer |
| --- | --- |

f)

0,02
   (2)

1016010

Kød

1016020

Fedt

1016030

Lever

1016040

Nyre

1016050

Spiselige slagte-biprodukter

1016990

Andet

1017000

| g) | Andre husdyr (Kaniner, kænguruer) |
| --- | --- |

g)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

1017010

Kød

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

1017020

Fedt

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

1017030

Lever

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

1017040

Nyre

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

1017050

Spiselige slagte-biprodukter

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

1017990

Andet

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

1020000

| ii) | Mælk og fløde, ikke koncentreret eller tilsat sukker eller sødemidler, smør og andre fedtstoffer fremstillet af mælk, ost og ostemasse |
| --- | --- |

ii)

0,05 (2)

0,005 (2)

0,02 (2)

0,01 (2)

0,02 (2)

0,05 (2)

1020010

Kvæg

1020020

Får

1020030

Geder

1020040

Heste

1020990

Andet

1030000

| iii) | Fugleæg, friske, konserverede eller kogte, æg uden skal samt æggeblommer, friske, tørrede, kogt i vand eller dampkogte, formede, frosne eller på anden måde konserverede, også tilsat sukker eller sødemidler |
| --- | --- |

iii)

0,05 (2)

0,02
   (2)

0,02 (2)

0,01 (2)

0,02 (2)

0,05 (2)

1030010

Kyllinger

1030020

Ænder

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

1030030

Gæs

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

1030040

Vagtler

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

1030990

Andet

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

1040000

| iv) | Honning (Gelée royale, pollen) |
| --- | --- |

iv)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

1050000

| v) | Padder og krybdyr (Frølår, krokodiller) |
| --- | --- |

v)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

1060000

| vi) | Snegle |
| --- | --- |

vi)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

1070000

| vii) | Andre animalske produkter af landdyr |
| --- | --- |

vii)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

(3)

---

(1)  Bilag I indeholder en fuldstændig liste over vegetabilske og animalske produkter, som der er fastsat maksimalgrænseværdier for.

1

(2)  Pesticid/kode-kombination, som maksimalgrænseværdierne i bilag III, del B, gælder for.

2

(3)  Angiver bestemmelsesgrænseværdien.

3

(4)  = Definitionen på restkoncentration er forskellig for følgende pesticid/kodenummer-kombinationer:

4

Vinclozolin - kode 1000000: Vinclozolin, iprodion, procymidon, summen af bestanddelene og alle metabolitter indeholdende 3,5-dichloranilin, udtrykt som 3,5-dichloranilin

Procymidon, - kode 1000000: Vinclozolin, iprodion, procymidon, summen af bestanddelene og alle metabolitter indeholdende 3,5-dichloranilin, udtrykt som 3,5-dichloranilin

(+): Ethephon - kode 0151020: Maksimalgrænseværdierne for restkoncentrationer fastsættes midlertidigt, indtil EFSA har foretaget en evaluering.

(+): Ethephon - kode 0163080: Maksimalgrænseværdierne for restkoncentrationer fastsættes midlertidigt, indtil EFSA har foretaget en evaluering.

(+) Fenamiphos - kode 0233010: Maksimalgrænseværdierne for restkoncentrationer fastsættes midlertidigt, indtil evalueringen er afsluttet, jf. artikel 12, stk. 2.

(+): Dimethoat - kode 0140020 : Maksimalgrænseværdierne for restkoncentrationer fastsættes midlertidigt, indtil evalueringen er afsluttet, jf. artikel 12, stk. 2.«

---

| 17.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 301/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 301/23

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1098/2009

af 16. november 2009

om ændring af forordning (EF) nr. 2535/2001 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 for så vidt angår importordningen for mælk og mejeriprodukter og åbning af toldkontingenter

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 144, stk. 1, og artikel 148, sammenholdt med artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forbindelse med de toldindrømmelser, der er fastsat i afgørelse nr. 1/98 truffet af Associeringsrådet EF-Tyrkiet af 25. februar 1998 om handelsordningen for landbrugsprodukter (2) har EF forpligtet sig til at åbne et årligt importkontingent med nultoldsats på 2 300 tons for oste med oprindelse i Tyrkiet og henhørende under KN-kode 0406 90 29, 0406 90 50, ex 0406 90 86, ex 0406 90 87 og ex 0406 90 88. |
| --- | --- |

(1)

I forbindelse med de toldindrømmelser, der er fastsat i afgørelse nr. 1/98 truffet af Associeringsrådet EF-Tyrkiet af 25. februar 1998 om handelsordningen for landbrugsprodukter (2) har EF forpligtet sig til at åbne et årligt importkontingent med nultoldsats på 2 300 tons for oste med oprindelse i Tyrkiet og henhørende under KN-kode 0406 90 29, 0406 90 50, ex 0406 90 86, ex 0406 90 87 og ex 0406 90 88.

| (2) | Gennemførelsesbestemmelserne for forvaltningen af dette importtoldkontingent (i det følgende benævnt »kontingentet«) er for tiden fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2535/2001 (3). |
| --- | --- |

(2)

Gennemførelsesbestemmelserne for forvaltningen af dette importtoldkontingent (i det følgende benævnt »kontingentet«) er for tiden fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2535/2001 (3).

| (3) | Forvaltningen af toldkontingenter efter den metode for den kronologiske rækkefølge af indgivelsen af ansøgninger, der er fastsat i artikel 144, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 1234/2007, har vist sig positiv i andre landbrugssektorer. Med henblik på at forenkle procedurerne bør det derfor fastsættes, at metoden fremover også skal anvendes for det kontingent, som denne forordning vedrører. Det bør ske i overensstemmelse med artikel 308a, artikel 308b og artikel 308c, stk. 1, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (4). |
| --- | --- |

(3)

Forvaltningen af toldkontingenter efter den metode for den kronologiske rækkefølge af indgivelsen af ansøgninger, der er fastsat i artikel 144, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 1234/2007, har vist sig positiv i andre landbrugssektorer. Med henblik på at forenkle procedurerne bør det derfor fastsættes, at metoden fremover også skal anvendes for det kontingent, som denne forordning vedrører. Det bør ske i overensstemmelse med artikel 308a, artikel 308b og artikel 308c, stk. 1, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (4).

| (4) | Under hensyn til de særlige omstændigheder i forbindelse med overgangen fra den gamle til den nye ordning bør det fastsættes, at artikel 308c, stk. 2 og 3, i forordning (EØF) nr. 2454/93 ikke gælder for kontingentperioden 1. januar til 31. december 2010. |
| --- | --- |

(4)

Under hensyn til de særlige omstændigheder i forbindelse med overgangen fra den gamle til den nye ordning bør det fastsættes, at artikel 308c, stk. 2 og 3, i forordning (EØF) nr. 2454/93 ikke gælder for kontingentperioden 1. januar til 31. december 2010.

| (5) | Forordning (EF) nr. 2535/2001 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EF) nr. 2535/2001 bør derfor ændres.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 2535/2001 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 5, litra d), udgår. |
| --- | --- |

1)

Artikel 5, litra d), udgår.

| 2) | Artikel 19, litra c), udgår. |
| --- | --- |

2)

Artikel 19, litra c), udgår.

| 3) | Artikel 19a affattes således:
  »Artikel 19a
  1.   Artikel 308a, artikel 308b og artikel 308c, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2454/93 gælder for de kontingenter, der figurerer i bilag VIIa, og som er fastsat i:






  a) | Rådets forordning (EF) nr. 312/2003 (5) |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 19a affattes således:

»Artikel 19a

1.   Artikel 308a, artikel 308b og artikel 308c, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2454/93 gælder for de kontingenter, der figurerer i bilag VIIa, og som er fastsat i:

a)

Rådets forordning (EF) nr. 312/2003 (5)

| b) | Rådets forordning (EF) nr. 747/2001 (6) |
| --- | --- |

b)

Rådets forordning (EF) nr. 747/2001 (6)

| c) | liste 4 i bilag IV til aftalen om handel, udvikling og samarbejde med Sydafrika (7) |
| --- | --- |

c)

liste 4 i bilag IV til aftalen om handel, udvikling og samarbejde med Sydafrika (7)

| d) | bilag I til protokol nr. 1 til afgørelse nr. 1/98 truffet af Associeringsrådet EF-Tyrkiet (8). |
| --- | --- |

d)

bilag I til protokol nr. 1 til afgørelse nr. 1/98 truffet af Associeringsrådet EF-Tyrkiet (8).

2.   Ved import i henhold til de kontingenter, der er omhandlet i stk. 1, skal der ikke fremlægges importlicens.

2a.   For det i stk. 1, litra d), omhandlede kontingent gælder artikel 308c, stk. 2 og 3, i forordning (EØF) nr. 2454/93 ikke for kontingentperioden 1. januar til 31. december 2010.

4.   Anvendelsen af den nedsatte toldsats er betinget af, at der fremlægges det bevis for oprindelse, der er udstedt i henhold til:

| a) | bilag III til aftalen med Republikken Chile |
| --- | --- |

a)

bilag III til aftalen med Republikken Chile

| b) | protokol nr. 4 til aftalen med Israel |
| --- | --- |

b)

protokol nr. 4 til aftalen med Israel

| c) | protokol nr. 2 til aftalen med Sydafrika (9). |
| --- | --- |

c)

protokol nr. 2 til aftalen med Sydafrika (9).

| d) | protokol nr. 3 til afgørelse nr. 1/98 truffet af Associeringsrådet EF-Tyrkiet. |
| --- | --- |

d)

protokol nr. 3 til afgørelse nr. 1/98 truffet af Associeringsrådet EF-Tyrkiet.

| 4) | Bilag I. D udgår. |
| --- | --- |

4)

Bilag I. D udgår.

| 5) | I bilag VIIa tilføjes et punkt 4, der affattes som anført i bilaget til denne forordning. |
| --- | --- |

5)

I bilag VIIa tilføjes et punkt 4, der affattes som anført i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes for de importkontingentperioder, der åbnes fra den 1. januar 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. november 2009.

På Kommissionens vegne

Janez POTOČNIK

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EFT L 86 af 20.3.1998, s. 1.

2

(3)  EFT L 341 af 22.12.2001, s. 29.

3

(4)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1.

4

(5)  EUT L 46 af 20.2.2003, s. 1.

5

(6)  EFT L 109 af 19.4.2001, s. 2.

6

(7)  EFT L 311 af 4.12.1999, s. 1.

7

(8)  EFT L 86 af 20.3.1998, s. 1.

8

(9)  EFT L 311 af 4.12.1999, s. 298«.

9

---

BILAG

»4.   Toldkontingenter, der åbnes i henhold til protokol nr. 1 til afgørelse nr. 1/98 truffet af Associeringsrådet EF-Tyrkiet, bilag I

| Kontingent nr. | KN-kode | Varebeskrivelse (1) | Oprindelsesland | Årligt kontingent fra 1. januar til 31. december
  (tons) | Gældende toldsats
  (EUR/100 kg netto) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0243 | 0406 90 29 | Kashkaval ost | Tyrkiet | 2 300 | 0 |
| 0406 90 50 | Ost af fåremælk eller bøffelmælk, i beholdere indeholdende saltlage eller i beholdere af fåre- eller gedeskind |
| ex 0406 90 86
  ex 0406 90 87
  ex 0406 90 88 | Tulum peyniri, af fåremælk eller bøffelmælk, i beholdere af plast eller andet materiale på under 10 kg |

Kontingent nr.

KN-kode

Varebeskrivelse (1)

Oprindelsesland

Årligt kontingent fra 1. januar til 31. december

(tons)

Gældende toldsats

(EUR/100 kg netto)

09.0243

0406 90 29

Kashkaval ost

Tyrkiet

2 300

0

0406 90 50

Ost af fåremælk eller bøffelmælk, i beholdere indeholdende saltlage eller i beholdere af fåre- eller gedeskind

ex 0406 90 86

ex 0406 90 87

ex 0406 90 88

Tulum peyniri, af fåremælk eller bøffelmælk, i beholdere af plast eller andet materiale på under 10 kg

---

(1)  Varebeskrivelsen skal uanset reglerne for fortolkning af den kombinerede nomenklatur kun betragtes som vejledende, idet KN-koden anvendes i forbindelse med præferenceordningen i dette bilag. Hvor der er anvendt ex KN-kode, bestemmes præferenceordningen ved samtidig anvendelse af KN-koden og en tilhørende beskrivelse.«

1

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

| 17.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 301/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 301/26

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 10. december 2008

om statsstøttesag C 11/08 (ex N 908/06) — Polens påtænkte støtteforanstaltning til fordel for BVG Medien Beteiligungs GmbH

(meddelt under nummer K(2008) 7813)

(Kun den polske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2009/837/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse bestemmelser (1), og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved elektronisk meddelelse dateret den 27. december 2006, som blev registreret hos Kommissionen samme dag (2), anmeldte de polske myndigheder i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, og i henhold til de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (3) (MSR), at man påtænkte at yde regionalstøtte til et stort investeringsprojekt til fordel for BVG Medien Beteiligungs GmbH. |
| --- | --- |

(1)

Ved elektronisk meddelelse dateret den 27. december 2006, som blev registreret hos Kommissionen samme dag (2), anmeldte de polske myndigheder i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, og i henhold til de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (3) (MSR), at man påtænkte at yde regionalstøtte til et stort investeringsprojekt til fordel for BVG Medien Beteiligungs GmbH.

| (2) | Kommissionen udbad sig yderligere oplysninger i brev dateret hhv. den 2. marts 2007 (D/50921), den 15. juni 2007 (D/52553) og den 21. december 2007 (D/55146). De polske myndigheder svarede i brev dateret hhv. den 13. april 2007 (A/33156), den 23. oktober 2007 (A/38722) og den 23. januar 2008 (A/1392). |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen udbad sig yderligere oplysninger i brev dateret hhv. den 2. marts 2007 (D/50921), den 15. juni 2007 (D/52553) og den 21. december 2007 (D/55146). De polske myndigheder svarede i brev dateret hhv. den 13. april 2007 (A/33156), den 23. oktober 2007 (A/38722) og den 23. januar 2008 (A/1392).

| (3) | I brev dateret den 11. marts 2008 meddelte Kommissionen Polen, at man havde besluttet at indlede en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende støtteforanstaltningen. |
| --- | --- |

(3)

I brev dateret den 11. marts 2008 meddelte Kommissionen Polen, at man havde besluttet at indlede en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende støtteforanstaltningen.

| (4) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren (»åbningsbeslutningen«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (4). Kommissionen bad interesserede parter indsende deres bemærkninger. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren (»åbningsbeslutningen«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (4). Kommissionen bad interesserede parter indsende deres bemærkninger.

| (5) | Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter. De polske myndigheder svarede i brev dateret hhv. den 9. maj 2008 (A/8753) og den 13. maj 2008 (A/8829), som begge blev registreret hos Kommissionen den 13. maj 2008. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter. De polske myndigheder svarede i brev dateret hhv. den 9. maj 2008 (A/8753) og den 13. maj 2008 (A/8829), som begge blev registreret hos Kommissionen den 13. maj 2008.

2.   DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGEN

2.1.   Formål

| (6) | Gennem foranstaltningen ydes der støtte til oprettelse af et nyt dybtryksrotationstrykkeri for at fremme den regionale udvikling og beskæftigelsen i provinsen Nedre Schlesien i det sydvestlige Polen, et støtteberettiget område i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), med et maksimalt regionalstøtteniveau på 50 % nettosubventionsækvivalent (NSÆ) i henhold til kortet for regionalstøtte til Polen for perioden den 1. maj 2004 til den 31. december 2006 (5). |
| --- | --- |

(6)

Gennem foranstaltningen ydes der støtte til oprettelse af et nyt dybtryksrotationstrykkeri for at fremme den regionale udvikling og beskæftigelsen i provinsen Nedre Schlesien i det sydvestlige Polen, et støtteberettiget område i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), med et maksimalt regionalstøtteniveau på 50 % nettosubventionsækvivalent (NSÆ) i henhold til kortet for regionalstøtte til Polen for perioden den 1. maj 2004 til den 31. december 2006 (5).

2.2.   Støttemodtageren

| (7) | De polske myndigheder erklærede, at investeringsprojektet skulle gennemføres og forvaltes af kommanditselskabet BDN Sp. z. o.o. Sp. k. (kommanditselskabet). |
| --- | --- |

(7)

De polske myndigheder erklærede, at investeringsprojektet skulle gennemføres og forvaltes af kommanditselskabet BDN Sp. z. o.o. Sp. k. (kommanditselskabet).

| (8) | Kommanditselskabet består af komplementaren BDN Sp. z o.o. (BDN), et aktieselskab etableret i Polen, og kommanditisten BVG Medien Beteiligungs GmbH (BVG), et aktieselskab etableret i Tyskland. |
| --- | --- |

(8)

Kommanditselskabet består af komplementaren BDN Sp. z o.o. (BDN), et aktieselskab etableret i Polen, og kommanditisten BVG Medien Beteiligungs GmbH (BVG), et aktieselskab etableret i Tyskland.

| (9) | De polske myndigheder anførte ligeledes, at et kommanditselskab i henhold til handelsloven ikke er en juridisk person. Derfor blev selskabsskatten af kommanditselskabets økonomiske aktiviteter betalt af selskabsdeltagerne. Eftersom støtten havde form af en fritagelse for betaling af selskabsskat, er selskabsdeltagerne, dvs. BDN og BVG, de egentlige støttemodtagere. |
| --- | --- |

(9)

De polske myndigheder anførte ligeledes, at et kommanditselskab i henhold til handelsloven ikke er en juridisk person. Derfor blev selskabsskatten af kommanditselskabets økonomiske aktiviteter betalt af selskabsdeltagerne. Eftersom støtten havde form af en fritagelse for betaling af selskabsskat, er selskabsdeltagerne, dvs. BDN og BVG, de egentlige støttemodtagere.

| (10) | Ifølge de polske myndigheder deler selskabsdeltagerne eventuelle overskud (og dermed enhver nedsættelse af beskatningen af disse overskud) pro rata i forhold til deres indskud i kommanditselskabet, dvs. mere end 99 % til BVG og mindre end 1 % til BDN. |
| --- | --- |

(10)

Ifølge de polske myndigheder deler selskabsdeltagerne eventuelle overskud (og dermed enhver nedsættelse af beskatningen af disse overskud) pro rata i forhold til deres indskud i kommanditselskabet, dvs. mere end 99 % til BVG og mindre end 1 % til BDN.

| (11) | Eftersom BDN selv er et helejet datterselskab under BVG, betragter Kommissionen i lighed med de polske myndigheder BVG som støttemodtageren. Men under hensyntagen til det samlede støttebeløb (dvs. den del, der tilfalder BVG, og den del, der tilfalder BDN) betragter Kommissionen BVG-koncernen som den endelige støttemodtager. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom BDN selv er et helejet datterselskab under BVG, betragter Kommissionen i lighed med de polske myndigheder BVG som støttemodtageren. Men under hensyntagen til det samlede støttebeløb (dvs. den del, der tilfalder BVG, og den del, der tilfalder BDN) betragter Kommissionen BVG-koncernen som den endelige støttemodtager.

| (12) | Ved beregningen af støttemodtagerens markedsandel (6) tog Kommissionen også højde for, at BVG er en stor virksomhed, som ejes 100 % af BVG Medien KG, et kommanditselskab ejet af private investorer. Nærmere bestemt tilhører [...] (7)% af aktierne Heinz H. Bauer og dennes familie. Hr. Bauer ejer ligeledes 96 % af aktierne i en anden kapitalkoncern, Heinrich Bauer Verlag, et forlag med en række datterselskaber verden over. |
| --- | --- |

(12)

Ved beregningen af støttemodtagerens markedsandel (6) tog Kommissionen også højde for, at BVG er en stor virksomhed, som ejes 100 % af BVG Medien KG, et kommanditselskab ejet af private investorer. Nærmere bestemt tilhører [...] (7)% af aktierne Heinz H. Bauer og dennes familie. Hr. Bauer ejer ligeledes 96 % af aktierne i en anden kapitalkoncern, Heinrich Bauer Verlag, et forlag med en række datterselskaber verden over.

2.3.   Investeringsprojektet

2.3.1.   Produkter og teknologi

| (13) | Kommanditselskabet etablerer et nyt rotationstrykkeri i Nowogrodziec i den særlige økonomiske zone Kamienna Góra. |
| --- | --- |

(13)

Kommanditselskabet etablerer et nyt rotationstrykkeri i Nowogrodziec i den særlige økonomiske zone Kamienna Góra.

| (14) | Ved dybtryksrotationsteknologien overføres tryksværten til en overflade (f.eks. papir) fra en trykvalse af stål, der er graveret ad elektromekanisk vej eller med laser. |
| --- | --- |

(14)

Ved dybtryksrotationsteknologien overføres tryksværten til en overflade (f.eks. papir) fra en trykvalse af stål, der er graveret ad elektromekanisk vej eller med laser.

| (15) | Det nye trykkeri udstyres med [...] rotationstrykkelinjer, der udfører de tre centrale produktionsfaser. Produktionen starter med forberedelsen af trykkeformene (cylindere) ud fra digitale data, der leveres af kunden. Den næste operation er rotationstryk — papiret trykkes i fire grundfarver, skæres, foldes og hæftes til det endelige produkt. I sidste trin pakkes slutproduktet og sendes til bestemmelsesstedet. |
| --- | --- |

(15)

Det nye trykkeri udstyres med [...] rotationstrykkelinjer, der udfører de tre centrale produktionsfaser. Produktionen starter med forberedelsen af trykkeformene (cylindere) ud fra digitale data, der leveres af kunden. Den næste operation er rotationstryk — papiret trykkes i fire grundfarver, skæres, foldes og hæftes til det endelige produkt. I sidste trin pakkes slutproduktet og sendes til bestemmelsesstedet.

| (16) | Det nye trykkeri vil hovedsagelig blive brugt til trykning af tidsskrifter, salgskataloger og indstik (brochurer, der indsættes i tidsskrifter og aviser). |
| --- | --- |

(16)

Det nye trykkeri vil hovedsagelig blive brugt til trykning af tidsskrifter, salgskataloger og indstik (brochurer, der indsættes i tidsskrifter og aviser).

2.3.2.   Projektgennemførelse

| (17) | Investeringsprojektet startede i 2004 og drejer sig om etablering af [...] produktionslinjer. [...] rotationstrykkelinjer er allerede etableret sammen med hjælpefaciliteterne. Der er også afgivet ordre på en [...] linje, og den forventes indsat i [...] kvartal af 2008. Det forventes, at dette vil blive efterfulgt af installationen af en [...] linje. Ifølge skøn fra de polske myndigheder vil hele projektet være færdiggjort i 2009. |
| --- | --- |

(17)

Investeringsprojektet startede i 2004 og drejer sig om etablering af [...] produktionslinjer. [...] rotationstrykkelinjer er allerede etableret sammen med hjælpefaciliteterne. Der er også afgivet ordre på en [...] linje, og den forventes indsat i [...] kvartal af 2008. Det forventes, at dette vil blive efterfulgt af installationen af en [...] linje. Ifølge skøn fra de polske myndigheder vil hele projektet være færdiggjort i 2009.

| (18) | Trykkeriet blev indviet i juli 2006. Den fulde kapacitet på alle [...] linjer svarende til 152 000 t årligt ventes nået i 2010. |
| --- | --- |

(18)

Trykkeriet blev indviet i juli 2006. Den fulde kapacitet på alle [...] linjer svarende til 152 000 t årligt ventes nået i 2010.

2.4.   Støtteberettigede udgifter

| (19) | De støtteberettigede investeringsomkostninger er beregnet ud fra de oprindelige investeringsomkostninger. De støtteberettigede udgifter udgør 857 998 mio. PLN (omkring 184,6 mio. EUR (8) i nominel værdi, hvilket svarer til 734 031 mio. PLN (omkring 157,95 mio. EUR) (tilbagediskonteret værdi). Tabel 1 indeholder en opdeling af de støtteberettigede udgifter til investeringsprojektet (udtrykt i nominel værdi).

  Tabel 1


  Oversigt over projektomkostninger vedrørende den oprindelige investering







  (mio. PLN, nominel værdi.) |
| --- | --- |
| Land | (...) |
| Bygninger, lokaler, anlæg | (...) |
| Maskiner, installationer og udstyr | (...) |
| Samlede støtteberettigede udgifter | 858,000 |

(19)

De støtteberettigede investeringsomkostninger er beregnet ud fra de oprindelige investeringsomkostninger. De støtteberettigede udgifter udgør 857 998 mio. PLN (omkring 184,6 mio. EUR (8) i nominel værdi, hvilket svarer til 734 031 mio. PLN (omkring 157,95 mio. EUR) (tilbagediskonteret værdi). Tabel 1 indeholder en opdeling af de støtteberettigede udgifter til investeringsprojektet (udtrykt i nominel værdi).

Tabel 1

Oversigt over projektomkostninger vedrørende den oprindelige investering

(mio. PLN, nominel værdi.)

Land

(...)

Bygninger, lokaler, anlæg

(...)

Maskiner, installationer og udstyr

(...)

Samlede støtteberettigede udgifter

858,000

2.5.   Finansiering af projektet

| (20) | De polske myndigheder bekræftede, at modtagerens eget bidrag oversteg 25 % af de støtteberettigede udgifter og ikke omfattede nogen form for offentlig støtte. |
| --- | --- |

(20)

De polske myndigheder bekræftede, at modtagerens eget bidrag oversteg 25 % af de støtteberettigede udgifter og ikke omfattede nogen form for offentlig støtte.

2.6.   Retsgrundlag

| (21) | Følgende angives som retsgrundlag:






  — | lov om særlige økonomiske zoner af 20. oktober 1994 |
| --- | --- | --- |

(21)

Følgende angives som retsgrundlag:

—

lov om særlige økonomiske zoner af 20. oktober 1994

| — | kabinetsdekret af 14. september 2004 om den særlige økonomiske zone Kamienna Góra. |
| --- | --- |

—

kabinetsdekret af 14. september 2004 om den særlige økonomiske zone Kamienna Góra.

2.7.   Støtteforanstaltningen

2.7.1.   Støttens form og størrelse

| (22) | Støtten blev tildelt i henhold til den godkendte ordning PL 39/2004 (9). Støtten består af en fuldstændig fritagelse for selskabsskat (i øjeblikket 19 % i Polen) frem til udløbet af den periode, som den særlige økonomiske zone er oprettet i (dvs. frem til den 1. december 2017), eller indtil det gældende loft for regionalstøtte er nået. |
| --- | --- |

(22)

Støtten blev tildelt i henhold til den godkendte ordning PL 39/2004 (9). Støtten består af en fuldstændig fritagelse for selskabsskat (i øjeblikket 19 % i Polen) frem til udløbet af den periode, som den særlige økonomiske zone er oprettet i (dvs. frem til den 1. december 2017), eller indtil det gældende loft for regionalstøtte er nået.

| (23) | Eftersom den faktiske værdi af skattefritagelsen fratrækkes støttemodtagerens indkomst før skat og kan vise sig at ligge under det tilladte maksimumsbeløb, bør der tages hensyn til den grænse, hvor støttemodtageren er støtteberettiget, ved beregningen af støtteintensiteten. |
| --- | --- |

(23)

Eftersom den faktiske værdi af skattefritagelsen fratrækkes støttemodtagerens indkomst før skat og kan vise sig at ligge under det tilladte maksimumsbeløb, bør der tages hensyn til den grænse, hvor støttemodtageren er støtteberettiget, ved beregningen af støtteintensiteten.

| (24) | Dette loft svarer til det beløb, der fremkommer gennem nedsættelsen af de regionale støttelofter og beløb til 220057 mio. PLN (47,35 mio. EUR) (tilbagediskonteret værdi). De polske myndigheder har bekræftet, at loftet, hvis de støtteberettigede udgifter er lavere end forventet, vil blive sænket tilsvarende. |
| --- | --- |

(24)

Dette loft svarer til det beløb, der fremkommer gennem nedsættelsen af de regionale støttelofter og beløb til 220057 mio. PLN (47,35 mio. EUR) (tilbagediskonteret værdi). De polske myndigheder har bekræftet, at loftet, hvis de støtteberettigede udgifter er lavere end forventet, vil blive sænket tilsvarende.

| (25) | For at kunne nyde godt af skattefritagelsen skulle støttemodtageren ansøge om tilladelse til at drive virksomhed i den særlige økonomiske zone. Denne blev givet den 21. juni 2004, hvilket i henhold til de polske myndigheder kan betragtes som datoen for tildeling af støtten. |
| --- | --- |

(25)

For at kunne nyde godt af skattefritagelsen skulle støttemodtageren ansøge om tilladelse til at drive virksomhed i den særlige økonomiske zone. Denne blev givet den 21. juni 2004, hvilket i henhold til de polske myndigheder kan betragtes som datoen for tildeling af støtten.

| (26) | Støtten blev først anmeldt i 2006, da det efter de forskellige faser af investeringen og de deraf følgende stigninger i de støtteberettigede omkostninger blev klart for de polske myndigheder, at støtteforanstaltningen krævede individuel anmeldelse i henhold til punkt 24 i MSR. |
| --- | --- |

(26)

Støtten blev først anmeldt i 2006, da det efter de forskellige faser af investeringen og de deraf følgende stigninger i de støtteberettigede omkostninger blev klart for de polske myndigheder, at støtteforanstaltningen krævede individuel anmeldelse i henhold til punkt 24 i MSR.

| (27) | De polske myndigheder har forklaret, at den pågældende støtteordning (PL 39/2004) kun kræver et minimum af investeringer og giver mulighed for fritagelse for selskabsskat op til det tilladte loft for regionalstøtte. Da tilladelsen blev givet og støtten dermed tildelt, havde myndighederne hverken kendskab til de præcise omkostninger eller støttebeløbets størrelse. |
| --- | --- |

(27)

De polske myndigheder har forklaret, at den pågældende støtteordning (PL 39/2004) kun kræver et minimum af investeringer og giver mulighed for fritagelse for selskabsskat op til det tilladte loft for regionalstøtte. Da tilladelsen blev givet og støtten dermed tildelt, havde myndighederne hverken kendskab til de præcise omkostninger eller støttebeløbets størrelse.

| (28) | I lyset af ovenstående og for at overholde spærreklausulen begrænsede de polske myndigheder det støttebeløb, der var til rådighed for støttemodtageren, til det maksimale beløb, som ikke kræver individuel anmeldelse i henhold til punkt 24 i MSR (dvs. 37,5 mio. EUR (diskonteret værdi)). Støtte, der overstiger dette beløb, vil ikke blive iværksat, før Kommissionen har givet sin godkendelse. |
| --- | --- |

(28)

I lyset af ovenstående og for at overholde spærreklausulen begrænsede de polske myndigheder det støttebeløb, der var til rådighed for støttemodtageren, til det maksimale beløb, som ikke kræver individuel anmeldelse i henhold til punkt 24 i MSR (dvs. 37,5 mio. EUR (diskonteret værdi)). Støtte, der overstiger dette beløb, vil ikke blive iværksat, før Kommissionen har givet sin godkendelse.

| (29) | Den ansvarlige ordregivende myndighed er økonomiministeriet. |
| --- | --- |

(29)

Den ansvarlige ordregivende myndighed er økonomiministeriet.

2.7.2.   Akkumulering

| (30) | Skattefritagelsen, der indrømmes under ordningen PL 39/2004, kan kombineres med støtte fra andre kilder til dækning af de samme støtteberettigede omkostninger. Men Polen har bekræftet, at den samlede regionalstøtte i denne sag ikke vil overstige det beløb, der fremkommer ved det reducerede loft for regionalstøtte. |
| --- | --- |

(30)

Skattefritagelsen, der indrømmes under ordningen PL 39/2004, kan kombineres med støtte fra andre kilder til dækning af de samme støtteberettigede omkostninger. Men Polen har bekræftet, at den samlede regionalstøtte i denne sag ikke vil overstige det beløb, der fremkommer ved det reducerede loft for regionalstøtte.

2.8.   Opretholdelse af den støttede aktivitet

| (31) | De polske myndigheder har bekræftet, at investeringsprojektet skal opretholdes i en periode på fem år regnet fra dets færdiggørelse. |
| --- | --- |

(31)

De polske myndigheder har bekræftet, at investeringsprojektet skal opretholdes i en periode på fem år regnet fra dets færdiggørelse.

2.9.   Incitamentvirkning

| (32) | Med hensyn til støttens incitamentvirkning er det blevet bekræftet, at modtageren ansøgte om den tilladelse, der muliggjorde støtten, og at tilladelsen blev givet, inden arbejdet med projektet gik i gang. Som nævnt ovenfor gjorde tilladelsen støttemodtageren berettiget til støtte i form af en skattefritagelse op til det gældende loft for regionalstøtte beregnet i forhold til de samlede støtteberettigede omkostninger ved projektet. |
| --- | --- |

(32)

Med hensyn til støttens incitamentvirkning er det blevet bekræftet, at modtageren ansøgte om den tilladelse, der muliggjorde støtten, og at tilladelsen blev givet, inden arbejdet med projektet gik i gang. Som nævnt ovenfor gjorde tilladelsen støttemodtageren berettiget til støtte i form af en skattefritagelse op til det gældende loft for regionalstøtte beregnet i forhold til de samlede støtteberettigede omkostninger ved projektet.

2.10.   Bidrag til regionaludviklingen

| (33) | Nedre Schleisen er en region med alvorlige socioøkonomiske problemer med en BNP pr. indbygger på bare 51,7 % af EU-27-gennemsnittet i 2004 (10) og en arbejdsløshedsprocent på 24,9 %, svarende til 268 % af EU-27-gennemsnittet og 131 % af gennemsnittet i Polen. |
| --- | --- |

(33)

Nedre Schleisen er en region med alvorlige socioøkonomiske problemer med en BNP pr. indbygger på bare 51,7 % af EU-27-gennemsnittet i 2004 (10) og en arbejdsløshedsprocent på 24,9 %, svarende til 268 % af EU-27-gennemsnittet og 131 % af gennemsnittet i Polen.

| (34) | Investeringen i de [...] produktionslinjer ventes at skabe omkring 500 direkte arbejdspladser samt yderligere beskæftigelse hos leverandører af papir og tryksværte samt andre serviceleverandører. Eftersom projektet benytter avanceret teknologi (lasergravering af trykvalser og computerstøttet produktion), vil det desuden skabe behov for medarbejdere med højere uddannelse og føre til videnoverførsel. |
| --- | --- |

(34)

Investeringen i de [...] produktionslinjer ventes at skabe omkring 500 direkte arbejdspladser samt yderligere beskæftigelse hos leverandører af papir og tryksværte samt andre serviceleverandører. Eftersom projektet benytter avanceret teknologi (lasergravering af trykvalser og computerstøttet produktion), vil det desuden skabe behov for medarbejdere med højere uddannelse og føre til videnoverførsel.

2.11.   Generelle forpligtelser

| (35) | De polske myndigheder har lovet at tilsende Kommissionen:






  — | hvert femte år regnet fra den dato, hvor Kommissionen godkender støtten: en statusrapport (med oplysninger om de udbetalte støttebeløb, gennemførelse af støtteaftalen og eventuelle andre investeringsprojekter, der måtte være iværksat på samme anlæg/fabrik) |
| --- | --- | --- |

(35)

De polske myndigheder har lovet at tilsende Kommissionen:

—

hvert femte år regnet fra den dato, hvor Kommissionen godkender støtten: en statusrapport (med oplysninger om de udbetalte støttebeløb, gennemførelse af støtteaftalen og eventuelle andre investeringsprojekter, der måtte være iværksat på samme anlæg/fabrik)

| — | senest seks måneder efter betaling af den sidste støtterate i henhold til den anmeldte betalingsplan: en detaljeret endelig rapport. |
| --- | --- |

—

senest seks måneder efter betaling af den sidste støtterate i henhold til den anmeldte betalingsplan: en detaljeret endelig rapport.

3.   ÅRSAGER TIL INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

3.1.   Tvivl vedrørende definitionen af det relevante geografiske marked

| (36) | I forbindelse med markedsanalysen, der skal gennemføres i henhold til punkt 24 i MSR, mener Polen, at det geografiske marked dækker EØS, eftersom Nowogrodziec-anlægget og andre trykkerier i Polen allerede leverer til så fjerntliggende markeder som Det Forende Kongerige (det støttede trykkeri trykker det britiske tidsskrift »Take a Break«) (11). Det anføres som belæg for, at transport- og logistikudgifter inden for EØS ikke udgør nogen reel hindring for rotationsdybtryk. |
| --- | --- |

(36)

I forbindelse med markedsanalysen, der skal gennemføres i henhold til punkt 24 i MSR, mener Polen, at det geografiske marked dækker EØS, eftersom Nowogrodziec-anlægget og andre trykkerier i Polen allerede leverer til så fjerntliggende markeder som Det Forende Kongerige (det støttede trykkeri trykker det britiske tidsskrift »Take a Break«) (11). Det anføres som belæg for, at transport- og logistikudgifter inden for EØS ikke udgør nogen reel hindring for rotationsdybtryk.

| (37) | De polske myndigheder anførte ligeledes, at kun [0-10] % af omsætningen på det støttede trykkeri går til det polske marked, mens de resterende [90-100] % vil gå til andre EØS-lande. I 2007 var fordelingen af udenlandske trykkeordrer, som blev udført af støttemodtageren, som følger, målt i værdi: Tyskland — [75-85] %, Det Forenede Kongerige — [10-15] %, Østrig — mindre end [0-3] %. Man forhandlede desuden med virksomheder i Frankrig, Danmark og Sverige. |
| --- | --- |

(37)

De polske myndigheder anførte ligeledes, at kun [0-10] % af omsætningen på det støttede trykkeri går til det polske marked, mens de resterende [90-100] % vil gå til andre EØS-lande. I 2007 var fordelingen af udenlandske trykkeordrer, som blev udført af støttemodtageren, som følger, målt i værdi: Tyskland — [75-85] %, Det Forenede Kongerige — [10-15] %, Østrig — mindre end [0-3] %. Man forhandlede desuden med virksomheder i Frankrig, Danmark og Sverige.

| (38) | De polske myndigheder henviste også overordnet til tendensen med en hastig globalisering af trykkerimarkedet, hvor trykkeriopgaver lægges ud til tredjelande, og der kommer bestillinger på trykkeriopgaver fra forlag i fjerne lande. |
| --- | --- |

(38)

De polske myndigheder henviste også overordnet til tendensen med en hastig globalisering af trykkerimarkedet, hvor trykkeriopgaver lægges ud til tredjelande, og der kommer bestillinger på trykkeriopgaver fra forlag i fjerne lande.

| (39) | På dette punkt i vurderingen stillede Kommissionen spørgsmålstegn ved, om man virkelig kan se bort fra transport- og logistikomkostninger ved levering af rotatationstrykketjenester til mere fjerntliggende markeder i EØS. En søgning på internettet viser, at »Take a Break« rent faktisk udgives af H. Bauer Publishing Ltd, som er et britisk datterselskab af Bauer Verlag-koncernen. Forlagsvirksomhed og trykning af tidsskrifter inden for samme koncern kan give fordele i form af integration, prioritering og fleksibilitet i den overordnede proces, som kan opveje problemer med transport og logistik. |
| --- | --- |

(39)

På dette punkt i vurderingen stillede Kommissionen spørgsmålstegn ved, om man virkelig kan se bort fra transport- og logistikomkostninger ved levering af rotatationstrykketjenester til mere fjerntliggende markeder i EØS. En søgning på internettet viser, at »Take a Break« rent faktisk udgives af H. Bauer Publishing Ltd, som er et britisk datterselskab af Bauer Verlag-koncernen. Forlagsvirksomhed og trykning af tidsskrifter inden for samme koncern kan give fordele i form af integration, prioritering og fleksibilitet i den overordnede proces, som kan opveje problemer med transport og logistik.

| (40) | Desuden er antallet af udenlandske markeder, hvortil der leveres fra det støttede trykkeri, tilsyneladende begrænset, idet Tyskland udgør klart det største marked. |
| --- | --- |

(40)

Desuden er antallet af udenlandske markeder, hvortil der leveres fra det støttede trykkeri, tilsyneladende begrænset, idet Tyskland udgør klart det største marked.

| (41) | Ved sin analyse af markedsandelen og kapacitetsforøgelsen på EØS-niveau som fremlagt af de polske myndigheder bad Kommissionen også interesserede parter kommentere, hvorvidt det relevante marked virkelig var EØS-dækkende. |
| --- | --- |

(41)

Ved sin analyse af markedsandelen og kapacitetsforøgelsen på EØS-niveau som fremlagt af de polske myndigheder bad Kommissionen også interesserede parter kommentere, hvorvidt det relevante marked virkelig var EØS-dækkende.

3.2.   Tvivl vedrørende den kapacitet, der skabes via projektet

| (42) | De polske myndigheder har forklaret, at det er vanskeligt at fremlægge en præcis fordeling af den kapacitet, der skabes i kraft af projektet, på trykning af henholdsvis tidsskrifter og kataloger/indstik, eftersom tidsskrifter og kataloger/indstik trykkes på de samme produktionslinjer. Støttemodtagerens produktionskapacitet til indstik og kataloger vil i høj grad afhænge af trykkeriets produktion af tidsskrifter (opgaver, der ikke er tidsskrifter, trykkes, når maskinerne er ledige). Men som anført af de polske myndigheder er det en mulig løsning at udarbejde et skøn over kapacitetsfordelingen på grundlag af den forventede andel af tidsskrifter og kataloger/indstik i det støttede trykkeris omsætning. |
| --- | --- |

(42)

De polske myndigheder har forklaret, at det er vanskeligt at fremlægge en præcis fordeling af den kapacitet, der skabes i kraft af projektet, på trykning af henholdsvis tidsskrifter og kataloger/indstik, eftersom tidsskrifter og kataloger/indstik trykkes på de samme produktionslinjer. Støttemodtagerens produktionskapacitet til indstik og kataloger vil i høj grad afhænge af trykkeriets produktion af tidsskrifter (opgaver, der ikke er tidsskrifter, trykkes, når maskinerne er ledige). Men som anført af de polske myndigheder er det en mulig løsning at udarbejde et skøn over kapacitetsfordelingen på grundlag af den forventede andel af tidsskrifter og kataloger/indstik i det støttede trykkeris omsætning.

| (43) | Den planlagte fordeling, som Polen angav, var omkring [90-100] % for tidsskrifter og [0-10] % for andre produkter. De polske myndigheder forklarede, at denne situation var udtryk for, at trykkeriet allerede havde en stabil ordrebeholdning for tidsskrifter, bl.a. fra forlag fra samme koncern som støttemodtageren. Der ventes imidlertid at ske en gradvis forøgelse af katalogmarkedets andel. |
| --- | --- |

(43)

Den planlagte fordeling, som Polen angav, var omkring [90-100] % for tidsskrifter og [0-10] % for andre produkter. De polske myndigheder forklarede, at denne situation var udtryk for, at trykkeriet allerede havde en stabil ordrebeholdning for tidsskrifter, bl.a. fra forlag fra samme koncern som støttemodtageren. Der ventes imidlertid at ske en gradvis forøgelse af katalogmarkedets andel.

| (44) | I henhold til ovenstående fordeling udgjorde kapacitetsfordelingen i forhold til EØS-markedet for rotationstrykning af tidsskrifter [5-10] %, altså over 5 % af tærsklen i punkt 24, litra b), i MSR. |
| --- | --- |

(44)

I henhold til ovenstående fordeling udgjorde kapacitetsfordelingen i forhold til EØS-markedet for rotationstrykning af tidsskrifter [5-10] %, altså over 5 % af tærsklen i punkt 24, litra b), i MSR.

4.   POLENS BEMÆRKNINGER

| (45) | Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra de interesserede parter. Bemærkningerne fra Polen kan sammenfattes som følger. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra de interesserede parter. Bemærkningerne fra Polen kan sammenfattes som følger.

4.1.   Rotationsdybtryk- og offsetteknologier tilhører det samme relevante marked

| (46) | Polen fremfører som argument, at de to teknologier som følge af den seneste teknologiske udvikling inden for offsettryk kan bruges i flæng uden betydende forskelle for kunden og til sammenlignelige omkostninger, også ved større mængder til tidsskrifter og kataloger. |
| --- | --- |

(46)

Polen fremfører som argument, at de to teknologier som følge af den seneste teknologiske udvikling inden for offsettryk kan bruges i flæng uden betydende forskelle for kunden og til sammenlignelige omkostninger, også ved større mængder til tidsskrifter og kataloger.

| (47) | Polen henviste navnlig til følgende nyskabelser inden for offsettryk:






  — | indførelsen af maskiner med en bredere trykvalse, hvilket giver mulighed for at trykke i dimensioner svarende til de dimensioner, der trykkes med rotationsdybtryk (72, 80 og op til 96 sider). Offsettryk er dermed blevet et reelt alternativ for publikationer på op til 96 sider, som udgør størstedelen af BVG's målmarked |
| --- | --- | --- |

(47)

Polen henviste navnlig til følgende nyskabelser inden for offsettryk:

—

indførelsen af maskiner med en bredere trykvalse, hvilket giver mulighed for at trykke i dimensioner svarende til de dimensioner, der trykkes med rotationsdybtryk (72, 80 og op til 96 sider). Offsettryk er dermed blevet et reelt alternativ for publikationer på op til 96 sider, som udgør størstedelen af BVG's målmarked

| — | en forøgelse af trykkeproduktiviteten (trykkehastighed), som er sammenlignelig med trykkehastigheden for rotationsdybtryk (papirfødningshastigheder på op til 15 m/sek.) |
| --- | --- |

—

en forøgelse af trykkeproduktiviteten (trykkehastighed), som er sammenlignelig med trykkehastigheden for rotationsdybtryk (papirfødningshastigheder på op til 15 m/sek.)

| — | en forøgelse af den beregnede produktivitet pr. time, lavere tab og kortere tid til skift af forme |
| --- | --- |

—

en forøgelse af den beregnede produktivitet pr. time, lavere tab og kortere tid til skift af forme

| — | anvendelse af fortrykningsmaskiner til rotationstryk (større fleksibilitet ved deling af sektioner) |
| --- | --- |

—

anvendelse af fortrykningsmaskiner til rotationstryk (større fleksibilitet ved deling af sektioner)

| — | fremstilling af forme ud fra digitale data (computer til trykplade (computer-to-plate eller CTP)). CTP giver mulighed for at fremstille trykkeforme langt hurtigere og billigere sammenlignet med den hidtidige teknologi |
| --- | --- |

—

fremstilling af forme ud fra digitale data (computer til trykplade (computer-to-plate eller CTP)). CTP giver mulighed for at fremstille trykkeforme langt hurtigere og billigere sammenlignet med den hidtidige teknologi

| — | brugen af en arkføder med automatiske registrerings- og kontrolsystemer, der tilpasser det relevante farvelag langt hurtigere og giver langt mindre papirspild. |
| --- | --- |

—

brugen af en arkføder med automatiske registrerings- og kontrolsystemer, der tilpasser det relevante farvelag langt hurtigere og giver langt mindre papirspild.

| (48) | Som bevis på, at kunderne ikke længere sondrer mellem produkter ud fra den anvendte trykketeknologi, nævnte Polen eksempler på kunder inden for katalogtryk, der var skiftet fra offset til rotationsdybtryk. |
| --- | --- |

(48)

Som bevis på, at kunderne ikke længere sondrer mellem produkter ud fra den anvendte trykketeknologi, nævnte Polen eksempler på kunder inden for katalogtryk, der var skiftet fra offset til rotationsdybtryk.

| (49) | Polen mener derfor, at konvergensen mellem trykketeknologier har skabt et ensartet trykkerimarked, hvor de forskelle, som Kommissionen tidligere har identificeret, kun spiller en marginal rolle eller ikke længere findes. Ifølge Polen bekræftes dette af en nylig fusionsbeslutning (12). |
| --- | --- |

(49)

Polen mener derfor, at konvergensen mellem trykketeknologier har skabt et ensartet trykkerimarked, hvor de forskelle, som Kommissionen tidligere har identificeret, kun spiller en marginal rolle eller ikke længere findes. Ifølge Polen bekræftes dette af en nylig fusionsbeslutning (12).

| (50) | Polen fremlagde oplysninger om det samlede marked for offset og rotationsdybtryk for at vise, at den samlede årlige vækstrate i volumen var på 2,54 % i referenceperioden 2001-06 og således lå over den samlede årlige BNP-vækstrate i EØS (2 %) (13). Oplysningerne fra de polske myndigheder stammer fra CEPIPRINT A.S.B.L., en uafhængig sammenslutning af papirproducenter, og de henviser til det konstaterede forbrug i Europa (vest og øst) af de to hovedtyper af papir til trykning af tidsskrifter og kataloger, uanset hvilken teknologi trykkeriet benytter. Disse data gør det ikke muligt at sondre mellem markedet for tidsskrifter og kataloger. |
| --- | --- |

(50)

Polen fremlagde oplysninger om det samlede marked for offset og rotationsdybtryk for at vise, at den samlede årlige vækstrate i volumen var på 2,54 % i referenceperioden 2001-06 og således lå over den samlede årlige BNP-vækstrate i EØS (2 %) (13). Oplysningerne fra de polske myndigheder stammer fra CEPIPRINT A.S.B.L., en uafhængig sammenslutning af papirproducenter, og de henviser til det konstaterede forbrug i Europa (vest og øst) af de to hovedtyper af papir til trykning af tidsskrifter og kataloger, uanset hvilken teknologi trykkeriet benytter. Disse data gør det ikke muligt at sondre mellem markedet for tidsskrifter og kataloger.

| (51) | Polen fremlagde også data for kapaciteten, som projektet havde skabt i forhold til størrelsen af det samlede forlagsmarked for offset og rotationsdybtryk (igen uden sondring mellem markedet for tidsskrifter og kataloger), som udgør [0-5] % målt i volumen. Støttemodtagerens markedsandel på dette kombinerede marked ligger også et godt stykke under tærsklen på 25 % (14). |
| --- | --- |

(51)

Polen fremlagde også data for kapaciteten, som projektet havde skabt i forhold til størrelsen af det samlede forlagsmarked for offset og rotationsdybtryk (igen uden sondring mellem markedet for tidsskrifter og kataloger), som udgør [0-5] % målt i volumen. Støttemodtagerens markedsandel på dette kombinerede marked ligger også et godt stykke under tærsklen på 25 % (14).

4.2.   Markedet for rotationsdybtryk underpræsterer ikke

| (52) | De polske myndigheder erklærede også, at selvom det relevante marked blev begrænset til rotationsdybtryk alene, ville den samlede årlige vækstrate for perioden 2001-2006 overstige den samlede årlige BNP-vækstrate inden for EØS. |
| --- | --- |

(52)

De polske myndigheder erklærede også, at selvom det relevante marked blev begrænset til rotationsdybtryk alene, ville den samlede årlige vækstrate for perioden 2001-2006 overstige den samlede årlige BNP-vækstrate inden for EØS.

| (53) | I den forbindelse præsenterede Polen nye oplysninger, som blev fremlagt af European Rotogravure Association på »Premedia Conference«, der blev afholdt i Napoli den 14.-16. januar 2008. Oplysningerne vedrører perioden 2002-06 og drejer sig om papirforbruget ved rotationsdybtryk. Der forelå ingen data for 2001 fra denne kilde, og de blev skønnet for Polen på grundlag af ovennævnte CEPIPRINT-data. |
| --- | --- |

(53)

I den forbindelse præsenterede Polen nye oplysninger, som blev fremlagt af European Rotogravure Association på »Premedia Conference«, der blev afholdt i Napoli den 14.-16. januar 2008. Oplysningerne vedrører perioden 2002-06 og drejer sig om papirforbruget ved rotationsdybtryk. Der forelå ingen data for 2001 fra denne kilde, og de blev skønnet for Polen på grundlag af ovennævnte CEPIPRINT-data.

| (54) | CEPIPRINT-dataene dækker papirforbrug til både offsettryk og rotationsdybtryk af tidsskrifter og kataloger. I henhold til disse data var der en vækst på 1 % i 2002 sammenlignet med 2001, og Polen formodede, at den samme vækst på 1 % ville være gældende for rotationstryk for at tilføje de manglende data for 2001 til datasættet for 2002-06. |
| --- | --- |

(54)

CEPIPRINT-dataene dækker papirforbrug til både offsettryk og rotationsdybtryk af tidsskrifter og kataloger. I henhold til disse data var der en vækst på 1 % i 2002 sammenlignet med 2001, og Polen formodede, at den samme vækst på 1 % ville være gældende for rotationstryk for at tilføje de manglende data for 2001 til datasættet for 2002-06.

| (55) | På grundlag af disse formodninger ligger den samlede årlige vækstrate for rotationsdybtryk af tidsskrifter fra 2001 til 2006 på 2,03 %, dvs. en smule højere end den samlede årlige BNP-vækstrate i EØS (15) i samme tidsrum (2 %). |
| --- | --- |

(55)

På grundlag af disse formodninger ligger den samlede årlige vækstrate for rotationsdybtryk af tidsskrifter fra 2001 til 2006 på 2,03 %, dvs. en smule højere end den samlede årlige BNP-vækstrate i EØS (15) i samme tidsrum (2 %).

4.3.   Kapacitetsforøgelsen overstiger ikke 5 % på nogen af de plausible relevante markeder

| (56) | Polen fremlagde også reviderede data, der viste, at den kapacitet, der blev skabt gennem projektet, ikke oversteg 5 % af størrelsen af de markeder for rotationsdybtryk, der blev identificeret som relevante i åbningsbeslutningen. |
| --- | --- |

(56)

Polen fremlagde også reviderede data, der viste, at den kapacitet, der blev skabt gennem projektet, ikke oversteg 5 % af størrelsen af de markeder for rotationsdybtryk, der blev identificeret som relevante i åbningsbeslutningen.

| (57) | Som anført ovenfor er det vanskeligt at foretage en endelig fordeling af den kapacitet, der oprettes gennem projektet, på trykning af henholdsvis tidsskrifter og kataloger/indstik, eftersom tidsskrifter og kataloger/indstik trykkes på de samme produktionslinjer. Åbningsbeslutningen er derfor baseret på en kapacitetsfordeling mellem de forventede andele af det nye trykkeris samlede produktion af henholdsvis tidsskrifter ([90-100] %) og kataloger/indstik ([0-10] %). På dette grundlag oversteg kapacitetsforøgelsen 5 %-tærsklen for trykning af tidsskrifter en smule. |
| --- | --- |

(57)

Som anført ovenfor er det vanskeligt at foretage en endelig fordeling af den kapacitet, der oprettes gennem projektet, på trykning af henholdsvis tidsskrifter og kataloger/indstik, eftersom tidsskrifter og kataloger/indstik trykkes på de samme produktionslinjer. Åbningsbeslutningen er derfor baseret på en kapacitetsfordeling mellem de forventede andele af det nye trykkeris samlede produktion af henholdsvis tidsskrifter ([90-100] %) og kataloger/indstik ([0-10] %). På dette grundlag oversteg kapacitetsforøgelsen 5 %-tærsklen for trykning af tidsskrifter en smule.

| (58) | De polske myndigheder henviste igen til denne fordeling i deres bemærkninger og anførte de seneste oplysninger om trykkeriets nuværende og forventede omsætning. |
| --- | --- |

(58)

De polske myndigheder henviste igen til denne fordeling i deres bemærkninger og anførte de seneste oplysninger om trykkeriets nuværende og forventede omsætning.

| (59) | Polen anførte, at fordelingen på [90-100] % — [0-10] % udelukkende havde været tænkt som en kortsigtet prognose baseret på de oprindelige skøn på tidspunktet for indsendelsen. På det tidspunkt forhandlede man stadig om ordrerne på trykning af kataloger. Polen henviste også til de oplysninger, der var blevet indsendt i løbet af den første undersøgelsesfase, og som viste, at det ville være en gradvis proces at komme ind på katalogmarkedet, mens støttemodtageren allerede havde en god, stabil ordrebeholdning for tidsskrifter. Eftersom BVG er et nyt trykkeri, kan man forvente, at ordrerne på trykning af kataloger vil vokse langsomt, men konstant. |
| --- | --- |

(59)

Polen anførte, at fordelingen på [90-100] % — [0-10] % udelukkende havde været tænkt som en kortsigtet prognose baseret på de oprindelige skøn på tidspunktet for indsendelsen. På det tidspunkt forhandlede man stadig om ordrerne på trykning af kataloger. Polen henviste også til de oplysninger, der var blevet indsendt i løbet af den første undersøgelsesfase, og som viste, at det ville være en gradvis proces at komme ind på katalogmarkedet, mens støttemodtageren allerede havde en god, stabil ordrebeholdning for tidsskrifter. Eftersom BVG er et nyt trykkeri, kan man forvente, at ordrerne på trykning af kataloger vil vokse langsomt, men konstant.

| (60) | Polen bemærkede, at der ikke fandtes trykkerier i EØS, der udelukkende var specialiserede i trykning af tidsskrifter eller kataloger. Trykkerier kan ikke udelukkende specialisere sig i trykning af tidsskrifter, eftersom det ikke ville give mulighed for en effektiv udnyttelse af hele deres ledige produktionskapacitet. For at undgå et fald i produktiviteten som følge af pauser/nedetid mellem trykning af forskellige tidsskrifter, har man også brug for ordrer på kataloger. |
| --- | --- |

(60)

Polen bemærkede, at der ikke fandtes trykkerier i EØS, der udelukkende var specialiserede i trykning af tidsskrifter eller kataloger. Trykkerier kan ikke udelukkende specialisere sig i trykning af tidsskrifter, eftersom det ikke ville give mulighed for en effektiv udnyttelse af hele deres ledige produktionskapacitet. For at undgå et fald i produktiviteten som følge af pauser/nedetid mellem trykning af forskellige tidsskrifter, har man også brug for ordrer på kataloger.

| (61) | Som dokumentation henviste Polen til en tidligere fusionsbeslutning (16), hvori det hed, at trykkerierne for at udnytte den installerede kapacitet som godt som muligt normalt vil forsøge at opnå en kombination af forskellige trykkeprodukter, eftersom disse har forskellige kendetegn (periodicitet, trykketid og volumen). I lyset af behovet for at bevare en vis fleksibilitet anførte man, at de tre rotationstrykkerier, der henvises til i fusionsbeslutningen, ville forsøge at sikre, at trykning af tidsskrifter højst udgjorde 70-85 % af deres produktmiks. |
| --- | --- |

(61)

Som dokumentation henviste Polen til en tidligere fusionsbeslutning (16), hvori det hed, at trykkerierne for at udnytte den installerede kapacitet som godt som muligt normalt vil forsøge at opnå en kombination af forskellige trykkeprodukter, eftersom disse har forskellige kendetegn (periodicitet, trykketid og volumen). I lyset af behovet for at bevare en vis fleksibilitet anførte man, at de tre rotationstrykkerier, der henvises til i fusionsbeslutningen, ville forsøge at sikre, at trykning af tidsskrifter højst udgjorde 70-85 % af deres produktmiks.

| (62) | Polen bekræftede, at BVG også sigtede mod at opnå et mere afbalanceret produktmix med tiden. Dette vil blive opnået gradvis, efterhånden som nye produktionslinjer tages i brug, produktionskapaciteten forøges, og kundetilliden vokser. |
| --- | --- |

(62)

Polen bekræftede, at BVG også sigtede mod at opnå et mere afbalanceret produktmix med tiden. Dette vil blive opnået gradvis, efterhånden som nye produktionslinjer tages i brug, produktionskapaciteten forøges, og kundetilliden vokser.

| (63) | Nyere data fra Polen tyder på en gradvis forøgelse af BVG-trykkeriets andel af katalogmarkedet. I trykkeåret juli 2007-juni 2008 (17) (data baseret på historiske værdier frem til marts 2008 og bekræftede kundeordrer mellem april og juni 2008) udgjorde trykning af tidsskrifter [90-95] % og trykning af kataloger/indstik [5-10] %. |
| --- | --- |

(63)

Nyere data fra Polen tyder på en gradvis forøgelse af BVG-trykkeriets andel af katalogmarkedet. I trykkeåret juli 2007-juni 2008 (17) (data baseret på historiske værdier frem til marts 2008 og bekræftede kundeordrer mellem april og juni 2008) udgjorde trykning af tidsskrifter [90-95] % og trykning af kataloger/indstik [5-10] %.

| (64) | Et forsigtigt skøn for 2008-09, hvor man kun medregner ordrer, som allerede er bekræftet af kunderne, og to ordrer (18), hvor man er nået meget langt i forhandlingerne, medfører en andel på [85-90] % for tidsskrifter og [10-15] % for kataloger/indstik. En anden variant for 2008/09 var baseret på en formodning om, at ordrerne for anden halvdel af denne periode ville nå op på samme niveau som i første halvdel (målrettet metode). I dette scenario vil andelen af tidsskrifter falde til [80-85] % i denne periode mod en andel på [15-20] % for kataloger/indstik. |
| --- | --- |

(64)

Et forsigtigt skøn for 2008-09, hvor man kun medregner ordrer, som allerede er bekræftet af kunderne, og to ordrer (18), hvor man er nået meget langt i forhandlingerne, medfører en andel på [85-90] % for tidsskrifter og [10-15] % for kataloger/indstik. En anden variant for 2008/09 var baseret på en formodning om, at ordrerne for anden halvdel af denne periode ville nå op på samme niveau som i første halvdel (målrettet metode). I dette scenario vil andelen af tidsskrifter falde til [80-85] % i denne periode mod en andel på [15-20] % for kataloger/indstik.

| (65) | Tabel 2 nedenfor viser, hvordan de forskellige fordelinger mellem trykning af tidsskrifter på den ene side og trykning af kataloger/indstik på den anden påvirker kapacitetsforøgelsen på de relevante markeder (19).

  Tabel 2


  Kapacitetsforøgelse i forhold til rotationstrykmarkedets størrelse | Skabt kapacitet (tons) | Markedets størrelse i 2003 (tons) | Kapacitetsforøgelse (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rotationstryk (tidsskrifter, kataloger og indstik) | 152 000 | 4 600 000 | 3,3 |
| Trykning af tidsskrifter i 2007/08 (konkrete data) | [136 800-152 000] ([90-100] %) | 2 760 000 | [5-10] |
| Trykning af kataloger og indstik i 2007/08 (konkrete data) | [0-15 200] ([0-10] %) | 1 840 000 | [0-5] |
| Trykning af tidsskrifter — skøn for 2008/09 (forsigtigt skøn) | [121 600 – 136 800] ([80-90] %) | 2 760 000 | [0-5] |
| Trykning af kataloger og indstik — skøn for 2008/09 (forsigtigt skøn) | [15 200-30 400] ([10-20] %) | 1 840 000 | [0-5] |
| Trykning af tidsskrifter — skøn for 2008/09 (målrettet skøn) | [121 600 – 136 800] ([80-90] %) | 2 760 000 | [0-5] |
| Trykning af kataloger og indstik — skøn for 2008/09 (målrettet skøn) | [15 200-30 400] ([10-20] %) | 1 840 000 | [0-5] |

(65)

Tabel 2 nedenfor viser, hvordan de forskellige fordelinger mellem trykning af tidsskrifter på den ene side og trykning af kataloger/indstik på den anden påvirker kapacitetsforøgelsen på de relevante markeder (19).

Tabel 2

Kapacitetsforøgelse i forhold til rotationstrykmarkedets størrelse

Skabt kapacitet (tons)

Markedets størrelse i 2003 (tons)

Kapacitetsforøgelse (%)

Rotationstryk (tidsskrifter, kataloger og indstik)

152 000

4 600 000

3,3

Trykning af tidsskrifter i 2007/08 (konkrete data)

[136 800-152 000] ([90-100] %)

2 760 000

[5-10]

Trykning af kataloger og indstik i 2007/08 (konkrete data)

[0-15 200] ([0-10] %)

1 840 000

[0-5]

Trykning af tidsskrifter — skøn for 2008/09 (forsigtigt skøn)

[121 600 – 136 800] ([80-90] %)

2 760 000

[0-5]

Trykning af kataloger og indstik — skøn for 2008/09 (forsigtigt skøn)

[15 200-30 400] ([10-20] %)

1 840 000

[0-5]

Trykning af tidsskrifter — skøn for 2008/09 (målrettet skøn)

[121 600 – 136 800] ([80-90] %)

2 760 000

[0-5]

Trykning af kataloger og indstik — skøn for 2008/09 (målrettet skøn)

[15 200-30 400] ([10-20] %)

1 840 000

[0-5]

| (66) | Eftersom selv forsigtige skøn for sæsonen 2008-09 tyder på en så betydelig andel for trykning af kataloger, at den forventede produktionskapacitet for trykning af tidsskrifter vil falde under 5 % tærsklen, vil man overholde punkt 24, litra b), i MSR, selvom det relevante marked var begrænset til rotationsdybtryk alene. |
| --- | --- |

(66)

Eftersom selv forsigtige skøn for sæsonen 2008-09 tyder på en så betydelig andel for trykning af kataloger, at den forventede produktionskapacitet for trykning af tidsskrifter vil falde under 5 % tærsklen, vil man overholde punkt 24, litra b), i MSR, selvom det relevante marked var begrænset til rotationsdybtryk alene.

4.4.   Det geografiske marked for rotationsdybtryk dækker hele EØS

| (67) | Polen bemærkede først, at transportomkostningerne ikke udgjorde nogen betydelig del af de samlede omkostninger, eftersom støttemodtagerens egne beregninger viser, at de kun udgjorde [4 % til 15] % af de samlede serviceomkostninger. Transportomkostningerne til de enkelte lande udgør:






  — | BVG (støttemodtagerens trykkeri) til Frankrig (ekstern kunde): [4-10] % |
| --- | --- | --- |

(67)

Polen bemærkede først, at transportomkostningerne ikke udgjorde nogen betydelig del af de samlede omkostninger, eftersom støttemodtagerens egne beregninger viser, at de kun udgjorde [4 % til 15] % af de samlede serviceomkostninger. Transportomkostningerne til de enkelte lande udgør:

—

BVG (støttemodtagerens trykkeri) til Frankrig (ekstern kunde): [4-10] %

| — | BVG til Østrig (ekstern kunde): [4-10] % |
| --- | --- |

—

BVG til Østrig (ekstern kunde): [4-10] %

| — | BVG til Schweiz (ekstern kunde): [4-10] % |
| --- | --- |

—

BVG til Schweiz (ekstern kunde): [4-10] %

| — | BVG til Det Forenede Kongerige (tilknyttet kunde): [10-15] % |
| --- | --- |

—

BVG til Det Forenede Kongerige (tilknyttet kunde): [10-15] %

| — | BDC (Bauer Verlag Publishing i Ciechanów) til Det Forenede Kongerige (tilknyttet kunde): [10-15] % |
| --- | --- |

—

BDC (Bauer Verlag Publishing i Ciechanów) til Det Forenede Kongerige (tilknyttet kunde): [10-15] %

| — | BDC til Rusland (tilknyttet kunde): [10-15] % |
| --- | --- |

—

BDC til Rusland (tilknyttet kunde): [10-15] %

| (68) | Efter Polens mening betyder det forhold, at disse ordrer kan eksekveres, at transportomkostningerne ikke udgør nogen betydelig forhindring. Dermed retfærdiggør de ikke en mere restriktiv definition af det geografiske marked end EØS. |
| --- | --- |

(68)

Efter Polens mening betyder det forhold, at disse ordrer kan eksekveres, at transportomkostningerne ikke udgør nogen betydelig forhindring. Dermed retfærdiggør de ikke en mere restriktiv definition af det geografiske marked end EØS.

| (69) | De polske myndigheder har ligeledes påpeget, at de fleste tidsskrift- og katalogtrykkerier har kunder fra hele Europa (inden for og uden for EU). Disse trykkerier (20) råder over salgsafdelinger, der er specialiseret i betjening af udenlandske kunder og kan levere hurtig rådgivning og assistance i forbindelse med særaftaler og ordrer. |
| --- | --- |

(69)

De polske myndigheder har ligeledes påpeget, at de fleste tidsskrift- og katalogtrykkerier har kunder fra hele Europa (inden for og uden for EU). Disse trykkerier (20) råder over salgsafdelinger, der er specialiseret i betjening af udenlandske kunder og kan levere hurtig rådgivning og assistance i forbindelse med særaftaler og ordrer.

| (70) | Et af de største trykkerier i Polen, Winkowski (et selvstændigt trykkeri med tre produktionsanlæg i Radzymin, Piła og Wyszków) anvender et centralt kontor til ordrer fra udlandet, hvor 15 personer er ansat og har til opgave at skaffe ordrer fra udlandet samt yde kundeservice på de forskellige udenlandske markeder. Andre medarbejdere betjener det indenlandske marked. Trykkeriet har også salgskontorer i Tyskland, Sverige, Østrig og Det Forenede Kongerige. Det har desuden sin egen internationale transportafdeling. Winkowski leverer til hele Europa. De vigtigste markeder er Frankrig, Skandinavien, Tyskland og Det Forenede Kongerige. Virksomheden leverer også til Ukraine, Rusland, Slovenien, Rumænien og andre lande. |
| --- | --- |

(70)

Et af de største trykkerier i Polen, Winkowski (et selvstændigt trykkeri med tre produktionsanlæg i Radzymin, Piła og Wyszków) anvender et centralt kontor til ordrer fra udlandet, hvor 15 personer er ansat og har til opgave at skaffe ordrer fra udlandet samt yde kundeservice på de forskellige udenlandske markeder. Andre medarbejdere betjener det indenlandske marked. Trykkeriet har også salgskontorer i Tyskland, Sverige, Østrig og Det Forenede Kongerige. Det har desuden sin egen internationale transportafdeling. Winkowski leverer til hele Europa. De vigtigste markeder er Frankrig, Skandinavien, Tyskland og Det Forenede Kongerige. Virksomheden leverer også til Ukraine, Rusland, Slovenien, Rumænien og andre lande.

| (71) | En tilsvarende strategi og salgsmetode benyttes af RR Donnelley, et andet stort trykkeri med fire afdelinger i Polen (to i Kraków, et i Starachowice og et i Kielce). Virksomheden leverer til de største markeder i Europa fra sin base i Polen. RR Donnelley har også salgskontorer i Benelux, Tyskland, Schweiz, Det Forenede Kongerige, Ungarn, Skandinavien og Rusland. Dets trykkerier i Polen producerer tidsskrifter og kataloger til eksport til alle disse lande. RR Donnelley ejer desuden en specialiseret transport- og logistikenhed. |
| --- | --- |

(71)

En tilsvarende strategi og salgsmetode benyttes af RR Donnelley, et andet stort trykkeri med fire afdelinger i Polen (to i Kraków, et i Starachowice og et i Kielce). Virksomheden leverer til de største markeder i Europa fra sin base i Polen. RR Donnelley har også salgskontorer i Benelux, Tyskland, Schweiz, Det Forenede Kongerige, Ungarn, Skandinavien og Rusland. Dets trykkerier i Polen producerer tidsskrifter og kataloger til eksport til alle disse lande. RR Donnelley ejer desuden en specialiseret transport- og logistikenhed.

| (72) | Et eksempel på et vesteuropæisk trykkeri, der beviser, at transport over lange afstande ikke behøver at udgøre en hindring for at gøre forretninger på trykkerimarkedet, hvis der er adgang til velegnede distributionssystemer, er Prinovis fra Tyskland. Ifølge frit tilgængelige oplysninger (21) trykkes en række franske tidsskrifter for Prisma Presse i Tyskland og leveres til Paris til yderligere færdiggørelse og distribution:






  — | ugebladet for kvinder »Femme Actuelle« i Dresden (de polske myndigheder har påpeget, at afstanden mellem Dresden og Paris er på omkring 1 035 km. Afstanden fra BDN vil være yderligere 120 km) |
| --- | --- | --- |

(72)

Et eksempel på et vesteuropæisk trykkeri, der beviser, at transport over lange afstande ikke behøver at udgøre en hindring for at gøre forretninger på trykkerimarkedet, hvis der er adgang til velegnede distributionssystemer, er Prinovis fra Tyskland. Ifølge frit tilgængelige oplysninger (21) trykkes en række franske tidsskrifter for Prisma Presse i Tyskland og leveres til Paris til yderligere færdiggørelse og distribution:

—

ugebladet for kvinder »Femme Actuelle« i Dresden (de polske myndigheder har påpeget, at afstanden mellem Dresden og Paris er på omkring 1 035 km. Afstanden fra BDN vil være yderligere 120 km)

| — | månedsbladet for kvinder »Prima« i to formater (magasin og lommeformat) i Itzehoe (afstanden mellem Itzehoe og Paris er 942 km) |
| --- | --- |

—

månedsbladet for kvinder »Prima« i to formater (magasin og lommeformat) i Itzehoe (afstanden mellem Itzehoe og Paris er 942 km)

| — | specialmånedsbladene »Ça m’intéresse«, »Guide Cuisine« og »Cuisine Actuelle« i Itzehoe |
| --- | --- |

—

specialmånedsbladene »Ça m’intéresse«, »Guide Cuisine« og »Cuisine Actuelle« i Itzehoe

| — | særudgave af »Cuisine Actuelle« i Dresden |
| --- | --- |

—

særudgave af »Cuisine Actuelle« i Dresden

| — | lommeudgaven af månedsbladet for kvinder »Bien dans ma vie« i Itzehoe |
| --- | --- |

—

lommeudgaven af månedsbladet for kvinder »Bien dans ma vie« i Itzehoe

| — | desuden har Prisma Presse for nylig indgået en aftale med Prinovis om at trykke et fransk tidsskrift, der hænger sammen med tv-programmet »Télé Loisirs«, som udkommer en gang om ugen i 1,6 millioner eksemplarer. Hvert eksemplar er i gennemsnit på 140 sider. |
| --- | --- |

—

desuden har Prisma Presse for nylig indgået en aftale med Prinovis om at trykke et fransk tidsskrift, der hænger sammen med tv-programmet »Télé Loisirs«, som udkommer en gang om ugen i 1,6 millioner eksemplarer. Hvert eksemplar er i gennemsnit på 140 sider.

| (73) | Efter Polens mening viser dette, at et hensigtsmæssigt distributionsnet er garanti for rettidig levering af de tidsskrifter, hvor det er særligt vigtigt, selvom Prinovis' franske kunde ikke er en ekstern enhed. Når denne operation er en succes, skyldes det især oprettelsen af hensigtsmæssige netværk til distribution over store afstande og overvågningssystemer til leverancerne. Sådanne systemer indføres af alle forlag og trykkerier, der samarbejder over store afstande. |
| --- | --- |

(73)

Efter Polens mening viser dette, at et hensigtsmæssigt distributionsnet er garanti for rettidig levering af de tidsskrifter, hvor det er særligt vigtigt, selvom Prinovis' franske kunde ikke er en ekstern enhed. Når denne operation er en succes, skyldes det især oprettelsen af hensigtsmæssige netværk til distribution over store afstande og overvågningssystemer til leverancerne. Sådanne systemer indføres af alle forlag og trykkerier, der samarbejder over store afstande.

| (74) | I lyset af disse eksempler på virksomheder, der betjener kunder i forskellige lande i hele EØS og Østeuropa, har de polske myndigheder den holdning, at tid, omkostninger og distributionsforhold ikke udgør nogen betydelig hindring for samarbejde med forlag over store afstande. Den almindelige praksis med at trykke tidsskrifter og kataloger i EØS til det russiske marked kan begrunde en endnu bredere definition af markedet, der ligeledes omfatter EØS og Rusland. |
| --- | --- |

(74)

I lyset af disse eksempler på virksomheder, der betjener kunder i forskellige lande i hele EØS og Østeuropa, har de polske myndigheder den holdning, at tid, omkostninger og distributionsforhold ikke udgør nogen betydelig hindring for samarbejde med forlag over store afstande. Den almindelige praksis med at trykke tidsskrifter og kataloger i EØS til det russiske marked kan begrunde en endnu bredere definition af markedet, der ligeledes omfatter EØS og Rusland.

| (75) | De polske myndigheder understregede også, at forlag med hovedkvarter uden for de lande, hvor den største trykkekapacitet findes, og hvor markedsleverancerne er bedre end i andre dele af Europa, normalt vælger trykkerier fra en række forskellige virksomheder, og det forhold, at de måske tilhører samme koncern, er ikke en afgørende faktor. Eftersom den geografiske placering ikke er noget problem, vælger forlagene normalt trykkerier gennem udbud og ud fra fordelene ved et permanent samarbejde. I lyset af den teknologiske udvikling inden for offsettrykkemaskiner og muligheden for at skifte mellem trykketeknologier uanset ordrens størrelse er antallet af potentielle konkurrenter, der kan deltage i samme udbud nu vokset betydeligt. |
| --- | --- |

(75)

De polske myndigheder understregede også, at forlag med hovedkvarter uden for de lande, hvor den største trykkekapacitet findes, og hvor markedsleverancerne er bedre end i andre dele af Europa, normalt vælger trykkerier fra en række forskellige virksomheder, og det forhold, at de måske tilhører samme koncern, er ikke en afgørende faktor. Eftersom den geografiske placering ikke er noget problem, vælger forlagene normalt trykkerier gennem udbud og ud fra fordelene ved et permanent samarbejde. I lyset af den teknologiske udvikling inden for offsettrykkemaskiner og muligheden for at skifte mellem trykketeknologier uanset ordrens størrelse er antallet af potentielle konkurrenter, der kan deltage i samme udbud nu vokset betydeligt.

5.   VURDERING AF STØTTEN

5.1.   Statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1

| (76) | Støtten har form af en fritagelse for betaling af selskabsskat, hvilket medfører et indtægtstab for de polske myndigheder. Der er tale om statsmidler i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Foranstaltningen er selektiv, eftersom støtten tildeles en enkelt virksomhed. Støtten fritager støttemodtageren for omkostninger, som ville skulle betales under normale markedsbetingelser, og dermed nyder selskabet godt af en økonomisk fordel i forhold til sine konkurrenter, hvilket truer med at fordreje konkurrencen. Eftersom de produkter, der er omfattet af projektet, er en handelsvare, er der risiko for, at støtten kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(76)

Støtten har form af en fritagelse for betaling af selskabsskat, hvilket medfører et indtægtstab for de polske myndigheder. Der er tale om statsmidler i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Foranstaltningen er selektiv, eftersom støtten tildeles en enkelt virksomhed. Støtten fritager støttemodtageren for omkostninger, som ville skulle betales under normale markedsbetingelser, og dermed nyder selskabet godt af en økonomisk fordel i forhold til sine konkurrenter, hvilket truer med at fordreje konkurrencen. Eftersom de produkter, der er omfattet af projektet, er en handelsvare, er der risiko for, at støtten kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (77) | Derfor finder Kommissionen, at omstruktureringsplanen er statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(77)

Derfor finder Kommissionen, at omstruktureringsplanen er statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

5.2.   Anmeldelseskrav, støttens lovlighed og gældende lovgivning

| (78) | Med anmeldelsen af støtteforanstaltninger overholdt de polske myndigheder det individuelle anmeldelseskrav i punkt 24 i MSR. Støtte, der overstiger den individuelle anmeldelsestærskel, vil ikke blive udbetalt, før Kommissionen har givet sin godkendelse. |
| --- | --- |

(78)

Med anmeldelsen af støtteforanstaltninger overholdt de polske myndigheder det individuelle anmeldelseskrav i punkt 24 i MSR. Støtte, der overstiger den individuelle anmeldelsestærskel, vil ikke blive udbetalt, før Kommissionen har givet sin godkendelse.

| (79) | I henhold til punkt 63 og fodnote 58 i retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-13 (22) vurderede Kommissionen støtteforanstaltningen i henhold til bestemmelserne i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998 (23) og MSR. |
| --- | --- |

(79)

I henhold til punkt 63 og fodnote 58 i retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-13 (22) vurderede Kommissionen støtteforanstaltningen i henhold til bestemmelserne i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998 (23) og MSR.

5.3.   Støttens forenelighed med retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte

| (80) | Som anført i beslutningen om at iværksætte den formelle undersøgelsesprocedure er støtten tildelt i overensstemmelse med den godkendte ordning PL 39/2004, og som sådan er de normale forenelighedskriterier i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte (f.eks. startinvesteringer i regioner, der er berettiget til regionalstøtte, støtteberettigede omkostninger, egetbidrag, incitamentvirkning, vedligeholdelse af investeringen, akkumulering) overholdt. |
| --- | --- |

(80)

Som anført i beslutningen om at iværksætte den formelle undersøgelsesprocedure er støtten tildelt i overensstemmelse med den godkendte ordning PL 39/2004, og som sådan er de normale forenelighedskriterier i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte (f.eks. startinvesteringer i regioner, der er berettiget til regionalstøtte, støtteberettigede omkostninger, egetbidrag, incitamentvirkning, vedligeholdelse af investeringen, akkumulering) overholdt.

5.4.   Forenelighed med MSR

5.4.1.   Støtteintensitet

| (81) | Med støtteberettigede udgifter på 734 031 mio. PLN (omkring 157,95 mio. EUR) (diskonteret værdi) og et maksimalt regionalstøtteniveau på 50 % nettosubventionsækvivalent (NSÆ) er den maksimale tilladte støtteintensitet i henhold til punkt 21 i MSR på 29,98 % NSÆ. |
| --- | --- |

(81)

Med støtteberettigede udgifter på 734 031 mio. PLN (omkring 157,95 mio. EUR) (diskonteret værdi) og et maksimalt regionalstøtteniveau på 50 % nettosubventionsækvivalent (NSÆ) er den maksimale tilladte støtteintensitet i henhold til punkt 21 i MSR på 29,98 % NSÆ.

| (82) | Det planlagte støttebeløb på 220 057 mio. PLN (47,35 mio. EUR) (tilbagediskonteret værdi), som udgør en støtteintensitet på 29,98 % NSÆ (24), overholder dette loft. Derfor er den foreslåede støtteintensitet i overensstemmelse med reduktionsmekanismen i punkt 21 i MSR. |
| --- | --- |

(82)

Det planlagte støttebeløb på 220 057 mio. PLN (47,35 mio. EUR) (tilbagediskonteret værdi), som udgør en støtteintensitet på 29,98 % NSÆ (24), overholder dette loft. Derfor er den foreslåede støtteintensitet i overensstemmelse med reduktionsmekanismen i punkt 21 i MSR.

5.4.2.   Forenelighed med reglerne i punkt 24, litra a) og b), i MSR

| (83) | Eftersom det samlede planlagte støttebeløb på omkring 47,35 mio. EUR ligger over anmeldelsestærsklen på 37,5 mio. EUR, skal det vurderes, hvorvidt den planlagte støtte er i overensstemmelse med punkt 24, litra a) og b), i MSR. |
| --- | --- |

(83)

Eftersom det samlede planlagte støttebeløb på omkring 47,35 mio. EUR ligger over anmeldelsestærsklen på 37,5 mio. EUR, skal det vurderes, hvorvidt den planlagte støtte er i overensstemmelse med punkt 24, litra a) og b), i MSR.

| (84) | Kommissionens beslutning om at tillade regionalstøtte til store investeringsprojekter, der er omfattet af punkt 24 i MSR, afhænger af støttemodtagerens markedsandel før og efter investeringen og af den kapacitet, der skabes gennem investeringen. For at kunne foretage de relevante undersøgelser i henhold til punkt 24, litra a) og b), i MSR skal Kommissionen først identificere de produkter, der berøres af investeringen, og definere de relevante produkter og geografiske markeder. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionens beslutning om at tillade regionalstøtte til store investeringsprojekter, der er omfattet af punkt 24 i MSR, afhænger af støttemodtagerens markedsandel før og efter investeringen og af den kapacitet, der skabes gennem investeringen. For at kunne foretage de relevante undersøgelser i henhold til punkt 24, litra a) og b), i MSR skal Kommissionen først identificere de produkter, der berøres af investeringen, og definere de relevante produkter og geografiske markeder.

| (85) | Ifølge punkt 52 i MSR forstås ved »pågældende produkt« det produkt, investeringsprojektet tager sigte på, og eventuelle erstatningsprodukter, der anses som sådanne enten af forbrugeren (på grund af produkternes kendetegn, pris og påtænkte anvendelse) eller af producenten (i kraft af fleksibel anvendelse af produktionsanlæggene). Når projektet vedrører et halvfabrikat, og en betydelig del af produktionen ikke sælges på markedet, anses det pågældende produkt for at omfatte produkterne i næste trin i produktionskæden. |
| --- | --- |

(85)

Ifølge punkt 52 i MSR forstås ved »pågældende produkt« det produkt, investeringsprojektet tager sigte på, og eventuelle erstatningsprodukter, der anses som sådanne enten af forbrugeren (på grund af produkternes kendetegn, pris og påtænkte anvendelse) eller af producenten (i kraft af fleksibel anvendelse af produktionsanlæggene). Når projektet vedrører et halvfabrikat, og en betydelig del af produktionen ikke sælges på markedet, anses det pågældende produkt for at omfatte produkterne i næste trin i produktionskæden.

| (86) | Det undersøgte investeringsprojekt drejer sig om trykning af tidsskrifter, kommercielle kataloger og indstik ved brug af rotationsdybtryk. Støttemodtageren er knyttet til Heinrich Bauer Verlag, et stort forlag, i kraft af koncernens ejerstruktur. Heinrich Bauer Verlag-koncernen bliver det nye trykkeris vigtigste kunde og vil skønsmæssigt tegne sig for [...] % af det nye trykkeris omsætning. Derfor skal det først undersøges, om salget af trykkeriprodukter, der berøres af investeringen, til Heinrich Bauer Verlag, sker på markedsvilkår. |
| --- | --- |

(86)

Det undersøgte investeringsprojekt drejer sig om trykning af tidsskrifter, kommercielle kataloger og indstik ved brug af rotationsdybtryk. Støttemodtageren er knyttet til Heinrich Bauer Verlag, et stort forlag, i kraft af koncernens ejerstruktur. Heinrich Bauer Verlag-koncernen bliver det nye trykkeris vigtigste kunde og vil skønsmæssigt tegne sig for [...] % af det nye trykkeris omsætning. Derfor skal det først undersøges, om salget af trykkeriprodukter, der berøres af investeringen, til Heinrich Bauer Verlag, sker på markedsvilkår.

| (87) | De polske myndigheder har bekræftet, at transaktionerne mellem kommanditselskabet, der driver det nye trykkeri, og Heinrich Bauer Verlag vil foregå i henhold til armslængdeprincippet (Bauer Verlag vil indhente mindst tre tilbud fra førende rotationstrykkerier i Europa, og den pris, der faktureres kommanditselskabet, fastsættes som et gennemsnit af disse tilbud). Skattemyndighederne har mulighed for at kontrollere denne beregning og bede om yderligere dokumentation. |
| --- | --- |

(87)

De polske myndigheder har bekræftet, at transaktionerne mellem kommanditselskabet, der driver det nye trykkeri, og Heinrich Bauer Verlag vil foregå i henhold til armslængdeprincippet (Bauer Verlag vil indhente mindst tre tilbud fra førende rotationstrykkerier i Europa, og den pris, der faktureres kommanditselskabet, fastsættes som et gennemsnit af disse tilbud). Skattemyndighederne har mulighed for at kontrollere denne beregning og bede om yderligere dokumentation.

| (88) | Desuden ventes andelen af omsætning til Heinrich Bauer Verlag-koncernen at falde, når produktionskapaciteten stiger. Dette skyldes, at jo flere produktionslinjer, der installeres, jo mindre alvorlige bliver følgerne af fejlfunktion, og dette giver igen mulighed for at få nye eksterne kunder på et marked, hvor rettidig levering og pålidelighed er vigtigt. |
| --- | --- |

(88)

Desuden ventes andelen af omsætning til Heinrich Bauer Verlag-koncernen at falde, når produktionskapaciteten stiger. Dette skyldes, at jo flere produktionslinjer, der installeres, jo mindre alvorlige bliver følgerne af fejlfunktion, og dette giver igen mulighed for at få nye eksterne kunder på et marked, hvor rettidig levering og pålidelighed er vigtigt.

| (89) | I lyset af ovenstående mener Kommissionen, at BVG's produkter vil blive solgt på markedsvilkår, og at det relevante produktmarked i dette tilfælde bør defineres som markedet for trykkeriaktiviteter og ikke markedet senere i produktionskæden (forlagsvirksomhed). |
| --- | --- |

(89)

I lyset af ovenstående mener Kommissionen, at BVG's produkter vil blive solgt på markedsvilkår, og at det relevante produktmarked i dette tilfælde bør defineres som markedet for trykkeriaktiviteter og ikke markedet senere i produktionskæden (forlagsvirksomhed).

| (90) | Investeringsprojektet drejer sig om rotationsdybtryk, hvor en trykkevalse af stål, der er graveret med laser, overfører tryksværten til en overflade (f.eks. papir). I modsætning til rotationsdybtryk er offsettryk en teknik, hvor både de områder, der skal trykkes og ikke skal trykkes, befinder sig i samme plan som billedmediet. De områder, der ikke skal trykkes, holdes fri for tryksværte, idet de er tryksværteafvisende, mens de områder, der skal trykkes på, er modtagelige over for tryksværte. Dette opnås ved, at offsettryksværten er oliebaseret, mens de områder, der ikke skal trykkes på, holdes rene med vand eller vandbaserede opløsninger, idet vand og olie frastøder hinanden. |
| --- | --- |

(90)

Investeringsprojektet drejer sig om rotationsdybtryk, hvor en trykkevalse af stål, der er graveret med laser, overfører tryksværten til en overflade (f.eks. papir). I modsætning til rotationsdybtryk er offsettryk en teknik, hvor både de områder, der skal trykkes og ikke skal trykkes, befinder sig i samme plan som billedmediet. De områder, der ikke skal trykkes, holdes fri for tryksværte, idet de er tryksværteafvisende, mens de områder, der skal trykkes på, er modtagelige over for tryksværte. Dette opnås ved, at offsettryksværten er oliebaseret, mens de områder, der ikke skal trykkes på, holdes rene med vand eller vandbaserede opløsninger, idet vand og olie frastøder hinanden.

| (91) | Der er betydelige forskelle på de to teknologier. For det første er investeringsomkostningerne til en maskine til rotationsdybtryk dobbelt så høje som til sammenlignelige offsetmaskiner. Dette opvejes af rotationstrykkemaskinernes evne til at sikre en ensartet kvalitet også ved lange trykkeserier, mens trykkekvaliteten ved offsettryk er ret forskelligartet på grund af vanskelighed med at opretholde en balance mellem vand og tryksværte under trykkeprocessen. Rotationstrykkemaskiner er også mere omkostningseffektive (der kan produceres et stort antal eksemplarer på et kortere tidsrum på en rotationspresse end på en offsetpresse), og de har en længere levetid. |
| --- | --- |

(91)

Der er betydelige forskelle på de to teknologier. For det første er investeringsomkostningerne til en maskine til rotationsdybtryk dobbelt så høje som til sammenlignelige offsetmaskiner. Dette opvejes af rotationstrykkemaskinernes evne til at sikre en ensartet kvalitet også ved lange trykkeserier, mens trykkekvaliteten ved offsettryk er ret forskelligartet på grund af vanskelighed med at opretholde en balance mellem vand og tryksværte under trykkeprocessen. Rotationstrykkemaskiner er også mere omkostningseffektive (der kan produceres et stort antal eksemplarer på et kortere tidsrum på en rotationspresse end på en offsetpresse), og de har en længere levetid.

| (92) | Derfor giver rotationsdybtryk lavere produktionsomkostninger over et vist trykkevolumen. Jo større trykkevolumen, jo lavere er produktionsomkostningerne sammenlignet med andre processer. Men ved mindre trykkeserier reduceres rotationsdybtryks omkostningseffektivitet som følge af de forholdsvis høje omkostninger ved forberedelsen af valserne sammenlignet med forberedelsen af en trykkeform ved offset. |
| --- | --- |

(92)

Derfor giver rotationsdybtryk lavere produktionsomkostninger over et vist trykkevolumen. Jo større trykkevolumen, jo lavere er produktionsomkostningerne sammenlignet med andre processer. Men ved mindre trykkeserier reduceres rotationsdybtryks omkostningseffektivitet som følge af de forholdsvis høje omkostninger ved forberedelsen af valserne sammenlignet med forberedelsen af en trykkeform ved offset.

| (93) | Derfor er rotationsdybtryk særligt velegnet til store trykkemængder (25), mens offsettryk hovedsagelig er begrænset til mindre mængder. På grund af den højere og mere stabile kvalitet af rotationsdybtryk er der også forskel på efterspørgselssiden. |
| --- | --- |

(93)

Derfor er rotationsdybtryk særligt velegnet til store trykkemængder (25), mens offsettryk hovedsagelig er begrænset til mindre mængder. På grund af den højere og mere stabile kvalitet af rotationsdybtryk er der også forskel på efterspørgselssiden.

| (94) | Med hensyn til de polske argumenter om konvergensen mellem rotations- og offsetteknologierne skal det bemærkes, at markedsundersøgelsen i forbindelse med en tidligere fusionssag (26) bekræftede, at offsettrykkemaskinernes kapacitet var konstant stigende. Men i forbindelse med tidsskrifter er de i øjeblikket kun en troværdig erstatning for tidsskrifter, der i dag trykkes med rotationsdybtryk med det laveste antal eksemplarer og sider. |
| --- | --- |

(94)

Med hensyn til de polske argumenter om konvergensen mellem rotations- og offsetteknologierne skal det bemærkes, at markedsundersøgelsen i forbindelse med en tidligere fusionssag (26) bekræftede, at offsettrykkemaskinernes kapacitet var konstant stigende. Men i forbindelse med tidsskrifter er de i øjeblikket kun en troværdig erstatning for tidsskrifter, der i dag trykkes med rotationsdybtryk med det laveste antal eksemplarer og sider.

| (95) | Ovennævnte fusionsbeslutning indeholder ingen præcise tærskler med hensyn til volumen eller sidetal, hvorover eller hvorunder man foretrækker at bruge offset- eller rotationstryk. Der blev således ikke foretaget nogen præcis definition af markedet, og markedet blev analyseret på det snævrest mulige niveau (dvs. som værende begrænset til rotationsdybtryk). |
| --- | --- |

(95)

Ovennævnte fusionsbeslutning indeholder ingen præcise tærskler med hensyn til volumen eller sidetal, hvorover eller hvorunder man foretrækker at bruge offset- eller rotationstryk. Der blev således ikke foretaget nogen præcis definition af markedet, og markedet blev analyseret på det snævrest mulige niveau (dvs. som værende begrænset til rotationsdybtryk).

| (96) | En lige så forsigtig fremgangsmåde er også at foretrække i dette tilfælde. Det skal også bemærkes, at rotationsdybtryk i henhold til oplysninger på hjemmesiden for European Rotogravure Association (27) har stadig føringen med hensyn til kvalitet: »Eftersom dybtryk i modsætning til alle andre trykkeprocesser sikrer en konstant høj kvalitet gennem lange trykkeserier, spiller denne teknologi fortsat en vigtig rolle som den vigtigste trykkeproces for tidsskrifter, kataloger og brochurer på et mere og mere internationalt marked.« |
| --- | --- |

(96)

En lige så forsigtig fremgangsmåde er også at foretrække i dette tilfælde. Det skal også bemærkes, at rotationsdybtryk i henhold til oplysninger på hjemmesiden for European Rotogravure Association (27) har stadig føringen med hensyn til kvalitet: »Eftersom dybtryk i modsætning til alle andre trykkeprocesser sikrer en konstant høj kvalitet gennem lange trykkeserier, spiller denne teknologi fortsat en vigtig rolle som den vigtigste trykkeproces for tidsskrifter, kataloger og brochurer på et mere og mere internationalt marked.«

| (97) | Så på trods af den åbenlyse konkurrence mellem teknologierne offsettryk og rotationsdybtryk inden for nogle segmenter af publikationsmarkedet mener Kommissionen, at markedsanalysen i dette tilfælde bør begrænses til rotationsdybtryk i henhold til en metode, hvor man tager udgangspunkt i den værst tænkelige situation. |
| --- | --- |

(97)

Så på trods af den åbenlyse konkurrence mellem teknologierne offsettryk og rotationsdybtryk inden for nogle segmenter af publikationsmarkedet mener Kommissionen, at markedsanalysen i dette tilfælde bør begrænses til rotationsdybtryk i henhold til en metode, hvor man tager udgangspunkt i den værst tænkelige situation.

| (98) | Rotationsdybtryk bruges til trykning af to vigtige grafiske produkter: publikationer og fleksibel emballage. Eftersom trykkemaskiner beregnet til trykning af tidsskrifter og kataloger ikke kan bruges til at trykke emballagemateriale, vil det støttede trykkeri kun beskæftige sig med trykning af publikationer, og det relevante marked er i dette tilfælde begrænset til rotationsdybtryk af publikationer. |
| --- | --- |

(98)

Rotationsdybtryk bruges til trykning af to vigtige grafiske produkter: publikationer og fleksibel emballage. Eftersom trykkemaskiner beregnet til trykning af tidsskrifter og kataloger ikke kan bruges til at trykke emballagemateriale, vil det støttede trykkeri kun beskæftige sig med trykning af publikationer, og det relevante marked er i dette tilfælde begrænset til rotationsdybtryk af publikationer.

| (99) | Rotationsdybtryk af publikationer leverer produkter til tidsskrift- og katalogmarkedet. I en fusionsbeslutning (28) konkluderer man, at der findes et separat produktmarked for rotationsdybtryk af tidsskrifter som følge af de tidsmæssige begrænsninger på trykningen af disse produkter samt særlige krav med hensyn til færdiggørelse og distribution. Det er også begrundet at behandle tidsskriftmarkedet separat, fordi størstedelen af omsætningen på trykkeriet i Nowogrodziec vil bestå af tidsskrifter, hvilket betyder, at projektet især er rettet mod dette delmarked. |
| --- | --- |

(99)

Rotationsdybtryk af publikationer leverer produkter til tidsskrift- og katalogmarkedet. I en fusionsbeslutning (28) konkluderer man, at der findes et separat produktmarked for rotationsdybtryk af tidsskrifter som følge af de tidsmæssige begrænsninger på trykningen af disse produkter samt særlige krav med hensyn til færdiggørelse og distribution. Det er også begrundet at behandle tidsskriftmarkedet separat, fordi størstedelen af omsætningen på trykkeriet i Nowogrodziec vil bestå af tidsskrifter, hvilket betyder, at projektet især er rettet mod dette delmarked.

| (100) | I lyset af disse overvejelser vil der i denne sag blive foretaget markedsundersøgelser af tre plausible relevante markeder:






  — | rotationsdybtryk af publikationer (bred markedsdefinition) |
| --- | --- | --- |

(100)

I lyset af disse overvejelser vil der i denne sag blive foretaget markedsundersøgelser af tre plausible relevante markeder:

—

rotationsdybtryk af publikationer (bred markedsdefinition)

| — | rotationsdybtryk af tidsskrifter |
| --- | --- |

—

rotationsdybtryk af tidsskrifter

| — | rotationsdybtryk af kataloger og indstik |
| --- | --- |

—

rotationsdybtryk af kataloger og indstik

| (101) | Selvom markedsundersøgelsen i en tidligere fusionssag (29) ikke gjorde det muligt at definere en præcis tærskel, hvorunder alle rotationsdybtrykkemaskiner vil være konkurrencedygtige, blev det bekræftet, at markedet er større end det nationale marked på grund af grænseoverskridende handelsstrømme og konkurrence. Dette er så meget desto tydeligere, fordi nogle lande slet ikke har maskiner til rotationsdybtryk (f.eks. Sverige, hvor flere kunder har givet udtryk for, at de polske trykpresser også kan være konkurrencedygtige). |
| --- | --- |

(101)

Selvom markedsundersøgelsen i en tidligere fusionssag (29) ikke gjorde det muligt at definere en præcis tærskel, hvorunder alle rotationsdybtrykkemaskiner vil være konkurrencedygtige, blev det bekræftet, at markedet er større end det nationale marked på grund af grænseoverskridende handelsstrømme og konkurrence. Dette er så meget desto tydeligere, fordi nogle lande slet ikke har maskiner til rotationsdybtryk (f.eks. Sverige, hvor flere kunder har givet udtryk for, at de polske trykpresser også kan være konkurrencedygtige).

| (102) | Man konkluderede derfor i fusionsbeslutningen, at den geografiske markedsdefinition af rotationsdybtryk af tidsskrifter for Belgien og Sverige (dvs. de lande, hvor fusionen fører til betydelige overlapninger) bør omfatte alle anlæg til rotationsdybtryk i nabolandene (30). Man konkluderede, at markedet for rotationsdybtryk af kataloger ville være endnu større, fordi tidsbegrænsningerne ikke var særligt store, og der var ikke nogen særlige distributionsproblemer. |
| --- | --- |

(102)

Man konkluderede derfor i fusionsbeslutningen, at den geografiske markedsdefinition af rotationsdybtryk af tidsskrifter for Belgien og Sverige (dvs. de lande, hvor fusionen fører til betydelige overlapninger) bør omfatte alle anlæg til rotationsdybtryk i nabolandene (30). Man konkluderede, at markedet for rotationsdybtryk af kataloger ville være endnu større, fordi tidsbegrænsningerne ikke var særligt store, og der var ikke nogen særlige distributionsproblemer.

| (103) | I denne sag har de polske myndigheder fremlagt eksempler, der viser, at det er muligt at levere trykkeritjenester for tidsskrifter over store afstande, hvis der findes hensigtsmæssige distributionssystemer. Sådanne langdistance-distributionsnet og leveringskontrolsystemer synes at spille en større rolle for den rettidige levering af tidsskrifter end fordelene ved de pågældende virksomheders integrerede organisationsstruktur. |
| --- | --- |

(103)

I denne sag har de polske myndigheder fremlagt eksempler, der viser, at det er muligt at levere trykkeritjenester for tidsskrifter over store afstande, hvis der findes hensigtsmæssige distributionssystemer. Sådanne langdistance-distributionsnet og leveringskontrolsystemer synes at spille en større rolle for den rettidige levering af tidsskrifter end fordelene ved de pågældende virksomheders integrerede organisationsstruktur.

| (104) | Desuden fremlagde Polen eksempler på transportomkostningerne for støttemodtageren ved levering af tidsskrifter. Disse omkostninger kan anses for forholdsvis lave, selv når leveringen skal ske over større afstande. Støttemodtageren har i øjeblikket kunder uden for nabolandene (i Østrig, Schweiz, Det Forenede Kongerige og Frankrig). Dette tyder også på, at støttemodtageren kan konkurrere i en betydelig del af EØS. |
| --- | --- |

(104)

Desuden fremlagde Polen eksempler på transportomkostningerne for støttemodtageren ved levering af tidsskrifter. Disse omkostninger kan anses for forholdsvis lave, selv når leveringen skal ske over større afstande. Støttemodtageren har i øjeblikket kunder uden for nabolandene (i Østrig, Schweiz, Det Forenede Kongerige og Frankrig). Dette tyder også på, at støttemodtageren kan konkurrere i en betydelig del af EØS.

| (105) | Der findes eksempler på polske trykkerier (ud over støttemodtagerens), der leverer tjenester til fjerne kunder, og dette er yderligere et bevis på, at det er muligt at tilbyde trykning af tidsskrifter på fjerne markeder uden uforholdsmæssigt høje distributionsomkostninger. De polske trykkerier er også konkurrencedygtige på markeder uden for EØS (f.eks. Ukraine eller Rusland). |
| --- | --- |

(105)

Der findes eksempler på polske trykkerier (ud over støttemodtagerens), der leverer tjenester til fjerne kunder, og dette er yderligere et bevis på, at det er muligt at tilbyde trykning af tidsskrifter på fjerne markeder uden uforholdsmæssigt høje distributionsomkostninger. De polske trykkerier er også konkurrencedygtige på markeder uden for EØS (f.eks. Ukraine eller Rusland).

| (106) | Data indsamlet af MillwardBrown SMG/KRC (31) og indsendt af de polske myndigheder viser, at der kun findes trykkerier med rotationsdybtryk i 14 af EØS-landene. Diagram 1 viser kapacitetsfordelingen på lande.

  Diagram 1


  Kapacitet for rotationsdybtryk i Europa, 1 000 t/år (skøn for 2006) |
| --- | --- |

(106)

Data indsamlet af MillwardBrown SMG/KRC (31) og indsendt af de polske myndigheder viser, at der kun findes trykkerier med rotationsdybtryk i 14 af EØS-landene. Diagram 1 viser kapacitetsfordelingen på lande.

Diagram 1

Kapacitet for rotationsdybtryk i Europa, 1 000 t/år (skøn for 2006)

Image

| (107) | Som det fremgår af diagram 1 tegner Tyskland sig for 43 % af den samlede kapacitet for rotationsdybtryk i EØS, mens landets befolkning (og dermed den skønsmæssige andel af forbruget af tidsskrifter/kataloger) kun udgør omkring 17 % af den samlede befolkning i EØS. Den samlede kapacitet hos de fire største producenter (Tyskland, Italien, Frankrig og Det Forenede Kongerige) er på 78 %, mens deres befolkningstal udgør 53 % af den samlede befolkning i EØS. Dette tyder også på, at produktionen er koncentreret, og at der forekommer en betydelig grænseoverskridende handel med tjenester inden for rotationsdybtryk i EØS. |
| --- | --- |

(107)

Som det fremgår af diagram 1 tegner Tyskland sig for 43 % af den samlede kapacitet for rotationsdybtryk i EØS, mens landets befolkning (og dermed den skønsmæssige andel af forbruget af tidsskrifter/kataloger) kun udgør omkring 17 % af den samlede befolkning i EØS. Den samlede kapacitet hos de fire største producenter (Tyskland, Italien, Frankrig og Det Forenede Kongerige) er på 78 %, mens deres befolkningstal udgør 53 % af den samlede befolkning i EØS. Dette tyder også på, at produktionen er koncentreret, og at der forekommer en betydelig grænseoverskridende handel med tjenester inden for rotationsdybtryk i EØS.

| (108) | På grundlag af de foreliggende oplysninger og i lyset af en anerkendt alternativ geografisk segmentering og manglen på kommentarer fra tredjemand mener Kommissionen, at det relevante geografiske marked i dette tilfælde er EØS. Det skal også bemærkes, at det skønnede forbrug på EØS-plan fastsættes i henhold til punkt 24, litra b), i MSR. |
| --- | --- |

(108)

På grundlag af de foreliggende oplysninger og i lyset af en anerkendt alternativ geografisk segmentering og manglen på kommentarer fra tredjemand mener Kommissionen, at det relevante geografiske marked i dette tilfælde er EØS. Det skal også bemærkes, at det skønnede forbrug på EØS-plan fastsættes i henhold til punkt 24, litra b), i MSR.

| (109) | For at undersøge, hvorvidt projektet er foreneligt med punkt 24, litra a), i MSR, skal Kommissionen analysere støttemodtagerens markedsandel på koncernniveau før og efter investeringen. Idet investeringen blev påbegyndt i 2004 og efter planen skal være afsluttet i 2009, vil Kommissionen undersøge BVG's markedsandel i 2003 og 2010. |
| --- | --- |

(109)

For at undersøge, hvorvidt projektet er foreneligt med punkt 24, litra a), i MSR, skal Kommissionen analysere støttemodtagerens markedsandel på koncernniveau før og efter investeringen. Idet investeringen blev påbegyndt i 2004 og efter planen skal være afsluttet i 2009, vil Kommissionen undersøge BVG's markedsandel i 2003 og 2010.

| (110) | Med henblik på at fastslå BVG's markedsandel på koncernniveau sammenlignede Kommissionen dens omsætning på EØS-niveau målt i mængder med den samlede mængde papir til rotationsdybtryk, der blev anvendt i EØS. |
| --- | --- |

(110)

Med henblik på at fastslå BVG's markedsandel på koncernniveau sammenlignede Kommissionen dens omsætning på EØS-niveau målt i mængder med den samlede mængde papir til rotationsdybtryk, der blev anvendt i EØS.

| (111) | Der foreligger ingen oplysninger om værdien, men Polen har bekræftet, at støttemodtageren fastsætter priserne til eller meget tæt på de gennemsnitlige markedspriser. Dette betyder, at markedsandelen (og kapacitetsforøgelsen) målt i værdi ligger meget tæt på andelen målt i mængder, og derfor er det i sin orden udelukkende at basere analysen på mængdemæssige data. |
| --- | --- |

(111)

Der foreligger ingen oplysninger om værdien, men Polen har bekræftet, at støttemodtageren fastsætter priserne til eller meget tæt på de gennemsnitlige markedspriser. Dette betyder, at markedsandelen (og kapacitetsforøgelsen) målt i værdi ligger meget tæt på andelen målt i mængder, og derfor er det i sin orden udelukkende at basere analysen på mængdemæssige data.

| (112) | Tallene for det samlede EØS-forbrug målt i mængder (dvs. mængden af papir, der trykkes med rotationsdybtryksteknologi) er baseret på data fra European Rotogravure Association (32) (ERA), som er indsendt af de polske myndigheder. ERA har også bekræftet kapaciteten på de [...] produktionslinjer, som støttemodtageren vil installere. Opdelingen af det samlede forbrug/salg i delsegmenter for tidsskrifter og kataloger/indstik er udarbejdet af MillwardBrown SMG/KRC. Denne procentfordeling (60,2 % for tidsskrifter og 39,8 % for andre publikationer) gjaldt 2006 og ventes at forblive på dette niveau. |
| --- | --- |

(112)

Tallene for det samlede EØS-forbrug målt i mængder (dvs. mængden af papir, der trykkes med rotationsdybtryksteknologi) er baseret på data fra European Rotogravure Association (32) (ERA), som er indsendt af de polske myndigheder. ERA har også bekræftet kapaciteten på de [...] produktionslinjer, som støttemodtageren vil installere. Opdelingen af det samlede forbrug/salg i delsegmenter for tidsskrifter og kataloger/indstik er udarbejdet af MillwardBrown SMG/KRC. Denne procentfordeling (60,2 % for tidsskrifter og 39,8 % for andre publikationer) gjaldt 2006 og ventes at forblive på dette niveau.

| (113) | De polske myndigheder indsendte ERA-data for perioden 2002-06. Der foreligger ingen detaljerede samlede prognoser for 2010, men ERA forventer, at den moderate vækst på 1 % vil fortsætte i de kommende år. Men det værst tænkelige scenario er, at markedet vil stagnere, og derfor har man anvendt 2006-tallene til at skønne det samlede forbrug i 2010. |
| --- | --- |

(113)

De polske myndigheder indsendte ERA-data for perioden 2002-06. Der foreligger ingen detaljerede samlede prognoser for 2010, men ERA forventer, at den moderate vækst på 1 % vil fortsætte i de kommende år. Men det værst tænkelige scenario er, at markedet vil stagnere, og derfor har man anvendt 2006-tallene til at skønne det samlede forbrug i 2010.

| (114) | BVG's markedsandel er blevet vurderet på EØS-niveau på grundlag af de tre plausible relevante produktmarkeder, der defineres i punkt 101. Markedsandelene på koncernniveau (dvs. inklusive Heinrich Bauer Verlags trykkerier) året før og efter investeringen fremgår af tabel 3 nedenfor.

  Tabel 3


  Markedsandele i EØS målt i mængder








  (%) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2010 |
| Markedsandel for rotationsdybtryk af publikationer (bred markedsdefinition) | [0-5] | [5-10] |
| Markedsandel for rotationsdybtryk af tidsskrifter | [5-10] | [10-15] |
| Markedsandel for rotationsdybtryk af kataloger og indstik | [0-5] | [0-5] |

(114)

BVG's markedsandel er blevet vurderet på EØS-niveau på grundlag af de tre plausible relevante produktmarkeder, der defineres i punkt 101. Markedsandelene på koncernniveau (dvs. inklusive Heinrich Bauer Verlags trykkerier) året før og efter investeringen fremgår af tabel 3 nedenfor.

Tabel 3

Markedsandele i EØS målt i mængder

(%)

2003

2010

Markedsandel for rotationsdybtryk af publikationer (bred markedsdefinition)

[0-5]

[5-10]

Markedsandel for rotationsdybtryk af tidsskrifter

[5-10]

[10-15]

Markedsandel for rotationsdybtryk af kataloger og indstik

[0-5]

[0-5]

| (115) | Data indsamlet af MillwardBrown SMG/KRC for kapaciteten inden for rotationsdybtryk viser ligeledes, at Bauer-koncernen har en beskeden andel af EØS-markedet og står over for stærke konkurrenter.

  Diagram 2


  Trykkerikapacitet hos rotationsdybtrykvirksomheder i Europa — % af den samlede kapacitet for rotationsdybtryk (skøn for 2006) |
| --- | --- |

(115)

Data indsamlet af MillwardBrown SMG/KRC for kapaciteten inden for rotationsdybtryk viser ligeledes, at Bauer-koncernen har en beskeden andel af EØS-markedet og står over for stærke konkurrenter.

Diagram 2

Trykkerikapacitet hos rotationsdybtrykvirksomheder i Europa — % af den samlede kapacitet for rotationsdybtryk (skøn for 2006)

Image

| (116) | Som det fremgår af tabel 3, ligger BVG's markedsandel på koncernniveau for alle markedsdefinitioner betydeligt under grænsen på 25 % som angivet i punkt 24, litra a), i MSR. Kommissionen mener derfor, at selvom man tager højde for en vis iboende fejlmargen ved ovenstående skøn, er støtteforanstaltningen forenelig med punkt 24, litra a), i MSR. |
| --- | --- |

(116)

Som det fremgår af tabel 3, ligger BVG's markedsandel på koncernniveau for alle markedsdefinitioner betydeligt under grænsen på 25 % som angivet i punkt 24, litra a), i MSR. Kommissionen mener derfor, at selvom man tager højde for en vis iboende fejlmargen ved ovenstående skøn, er støtteforanstaltningen forenelig med punkt 24, litra a), i MSR.

| (117) | I henhold til punkt 24, litra b), i MSR er et projekt ikke berettiget til investeringsstøtte, hvis den kapacitet, der skabes ved projektet, overstiger 5 % af størrelsen af et underpræsterende marked (dvs. hvor vækstraten inden for sektoren ligger under vækstraten i EØS). Den fulde kapacitet, der vil blive skabt gennem projektet, vil blive nået i 2010. |
| --- | --- |

(117)

I henhold til punkt 24, litra b), i MSR er et projekt ikke berettiget til investeringsstøtte, hvis den kapacitet, der skabes ved projektet, overstiger 5 % af størrelsen af et underpræsterende marked (dvs. hvor vækstraten inden for sektoren ligger under vækstraten i EØS). Den fulde kapacitet, der vil blive skabt gennem projektet, vil blive nået i 2010.

| (118) | Eftersom den samlede årlige vækstrate for markedet i 2001-06 (2,03 %) beregnet ud fra de tal, som Polen har indsendt, overstiger den samlede årlige BNP-vækstrate inden for EØS (2,00 %), er det ikke nødvendigt at undersøge, hvorvidt den skabte kapacitet udgør mere end 5 % af markedet. |
| --- | --- |

(118)

Eftersom den samlede årlige vækstrate for markedet i 2001-06 (2,03 %) beregnet ud fra de tal, som Polen har indsendt, overstiger den samlede årlige BNP-vækstrate inden for EØS (2,00 %), er det ikke nødvendigt at undersøge, hvorvidt den skabte kapacitet udgør mere end 5 % af markedet.

| (119) | Data for 2001, dvs. det vigtigste år for beregningen af den samlede årlige vækstrate i perioden 2001-06, var imidlertid ikke umiddelbart tilgængelige, men blev fastsat skønsmæssigt af Polen ud fra den registrerede vækst for tidsskriftmarkedet som helhed i 2001-02. Dette er ikke nødvendigvis repræsentativt for væksten inden for rotationsdybtryk af tidsskrifter, og tallet skal derfor tolkes med en vis forsigtighed. Derfor har Kommissionen også kontrolleret, hvorvidt den kapacitet, der skabes ved projektet, udgør mere end 5 % af markedet. |
| --- | --- |

(119)

Data for 2001, dvs. det vigtigste år for beregningen af den samlede årlige vækstrate i perioden 2001-06, var imidlertid ikke umiddelbart tilgængelige, men blev fastsat skønsmæssigt af Polen ud fra den registrerede vækst for tidsskriftmarkedet som helhed i 2001-02. Dette er ikke nødvendigvis repræsentativt for væksten inden for rotationsdybtryk af tidsskrifter, og tallet skal derfor tolkes med en vis forsigtighed. Derfor har Kommissionen også kontrolleret, hvorvidt den kapacitet, der skabes ved projektet, udgør mere end 5 % af markedet.

| (120) | Den samlede kapacitet, som skabes gennem projektet (inklusive alle [...] nye produktionslinjer), udgør 152 000 t om året baseret på den antagelse, at en produktionslinje tegner sig for [...] tusinde t om året. |
| --- | --- |

(120)

Den samlede kapacitet, som skabes gennem projektet (inklusive alle [...] nye produktionslinjer), udgør 152 000 t om året baseret på den antagelse, at en produktionslinje tegner sig for [...] tusinde t om året.

| (121) | Dette skøn henviser til den faktiske kapacitet under hensyntagen til faktorer som nedetid i forbindelse med reparationer og vedligeholdelse (den maksimale driftstid for produktionsmaskinerne skønnes at være 61 % af den samlede teoretiske tid) og til faktorer, der er specifikke for rotationsdybtrykteknologien. |
| --- | --- |

(121)

Dette skøn henviser til den faktiske kapacitet under hensyntagen til faktorer som nedetid i forbindelse med reparationer og vedligeholdelse (den maksimale driftstid for produktionsmaskinerne skønnes at være 61 % af den samlede teoretiske tid) og til faktorer, der er specifikke for rotationsdybtrykteknologien.

| (122) | Trykkemaskiner, der benytter denne teknologi, har en bestemt maksimal cylinderlængde, dvs. bredden af det anvendte papirbånd, der svarer til et givet antal standard trykte sider (for de maskiner, som støttemodtageren anvender, giver den bredeste cylinder, som kan anvendes, mulighed for at trykke højst [...] standardsider). En cylinder med en givet længde giver mulighed for at trykke et klart defineret antal tidsskrifter/kataloger (dvs. for cylinderen med en omkreds på [...], som anvendes på det støttede anlæg, er der tale om [...] sider). |
| --- | --- |

(122)

Trykkemaskiner, der benytter denne teknologi, har en bestemt maksimal cylinderlængde, dvs. bredden af det anvendte papirbånd, der svarer til et givet antal standard trykte sider (for de maskiner, som støttemodtageren anvender, giver den bredeste cylinder, som kan anvendes, mulighed for at trykke højst [...] standardsider). En cylinder med en givet længde giver mulighed for at trykke et klart defineret antal tidsskrifter/kataloger (dvs. for cylinderen med en omkreds på [...], som anvendes på det støttede anlæg, er der tale om [...] sider).

| (123) | Den teoretiske kapacitet er baseret på den maksimale kapacitet for cylinderen med den største omkreds — for støttemodtageren svarer dette til en trykkekapacitet for tidsskrifter med kun [...] sider helt nøjagtigt. I virkeligheden trykkes der tidsskrifter i forskellige antal, og maskinens kapacitet varierer i henhold til dette. Ved udarbejdelsen af dette skøn tog man derfor også hensyn til, at produktionen finder sted med forskellige trykkebredder og forskellige cylinderomkredse, dvs. ikke altid med maksimal kapacitet. Skønnet blev udarbejdet under henvisning til den planlagte trykkekapacitet på grundlag af ordrer. |
| --- | --- |

(123)

Den teoretiske kapacitet er baseret på den maksimale kapacitet for cylinderen med den største omkreds — for støttemodtageren svarer dette til en trykkekapacitet for tidsskrifter med kun [...] sider helt nøjagtigt. I virkeligheden trykkes der tidsskrifter i forskellige antal, og maskinens kapacitet varierer i henhold til dette. Ved udarbejdelsen af dette skøn tog man derfor også hensyn til, at produktionen finder sted med forskellige trykkebredder og forskellige cylinderomkredse, dvs. ikke altid med maksimal kapacitet. Skønnet blev udarbejdet under henvisning til den planlagte trykkekapacitet på grundlag af ordrer.

| (124) | Ifølge de polske myndigheder er det vanskeligt at beregne en helt nøjagtig fordeling af den kapacitet, der skabes gennem projektet, mellem trykning af tidsskrifter og trykning af kataloger/indstik, fordi tidsskrifter og kataloger/indstik trykkes på de samme produktionslinjer. Men som anført af de polske myndigheder er det en mulig løsning at udarbejde et skøn over opdelingen af kapaciteten på grundlag af den forventede andel af henholdsvis tidsskrifter og kataloger/indstik i det støttede trykkeris omsætning. |
| --- | --- |

(124)

Ifølge de polske myndigheder er det vanskeligt at beregne en helt nøjagtig fordeling af den kapacitet, der skabes gennem projektet, mellem trykning af tidsskrifter og trykning af kataloger/indstik, fordi tidsskrifter og kataloger/indstik trykkes på de samme produktionslinjer. Men som anført af de polske myndigheder er det en mulig løsning at udarbejde et skøn over opdelingen af kapaciteten på grundlag af den forventede andel af henholdsvis tidsskrifter og kataloger/indstik i det støttede trykkeris omsætning.

| (125) | I den forbindelse har Polen fremlagt de seneste produktionstal, som understøtter påstanden om, at støttemodtageren forsøger at opnå et mere afbalanceret produktmix end anført i den første undersøgelsesfase. Den oprindeligt anførte andel på [90-100] % for tidsskrifter på det nye trykkeri var baseret på faste ordrer på det pågældende tidspunkt. Men siden da har man skaffet nye kunder, hvilket fører til en gradvis forøgelse af andelen af trykning af kataloger/indstik. |
| --- | --- |

(125)

I den forbindelse har Polen fremlagt de seneste produktionstal, som understøtter påstanden om, at støttemodtageren forsøger at opnå et mere afbalanceret produktmix end anført i den første undersøgelsesfase. Den oprindeligt anførte andel på [90-100] % for tidsskrifter på det nye trykkeri var baseret på faste ordrer på det pågældende tidspunkt. Men siden da har man skaffet nye kunder, hvilket fører til en gradvis forøgelse af andelen af trykning af kataloger/indstik.

| (126) | Som det fremgår af tabel 2, udgør kapacitetsforøgelsen på grundlag af den forventede fordeling mellem trykning af tidsskrifter og kataloger for 2008/09, mindre end 5 % på alle de plausible relevante markeder. Desuden var analysen baseret på det værst tænkelige scenario om, at det relevante marked udelukkende består af rotationsdybtryk. |
| --- | --- |

(126)

Som det fremgår af tabel 2, udgør kapacitetsforøgelsen på grundlag af den forventede fordeling mellem trykning af tidsskrifter og kataloger for 2008/09, mindre end 5 % på alle de plausible relevante markeder. Desuden var analysen baseret på det værst tænkelige scenario om, at det relevante marked udelukkende består af rotationsdybtryk.

| (127) | Eftersom de to betingelser i punkt 24, litra b), i MSR er opfyldt (markedet underpræsterer ikke, og kapacitetsforøgelsen er på mindre end 5 %), mener Kommissionen, at støtteforanstaltningen er forenelig med punkt 24, litra b), i MSR. |
| --- | --- |

(127)

Eftersom de to betingelser i punkt 24, litra b), i MSR er opfyldt (markedet underpræsterer ikke, og kapacitetsforøgelsen er på mindre end 5 %), mener Kommissionen, at støtteforanstaltningen er forenelig med punkt 24, litra b), i MSR.

6.   KONKLUSION

| (128) | På grundlag af ovenstående overvejelser mener Kommissionen, at dens tvivl med hensyn til, hvorvidt projektet overskrider tærsklerne i punkt 24, litra a) og b), i MSR, er blevet bortvejret, og den konkluderer derfor, at støtten er forenelig med fællesmarkedet — |
| --- | --- |

(128)

På grundlag af ovenstående overvejelser mener Kommissionen, at dens tvivl med hensyn til, hvorvidt projektet overskrider tærsklerne i punkt 24, litra a) og b), i MSR, er blevet bortvejret, og den konkluderer derfor, at støtten er forenelig med fællesmarkedet —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den statsstøtte, som Polen vil tildele BVG Medien Beteiligungs GmbH, er forenelig med fællesmarkedet, jf. EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a).

Tildelingen af støtte på ikke over 220 057 mio. PLN i tilbagediskonteret værdi (svarende til en støtteintensitet på 29,98 % NSÆ af de støtteberettigede omkostninger svarende til 734 031 mio. PLN i tilbagediskonteret værdi) godkendes derfor. Hvis de støtteberettigede omkostninger er lavere, må støtteintensiteten ikke overstige 29,98 % NSÆ af disse omkostninger.

Artikel 2

De polske myndigheder skal senest seks måneder efter udbetaling af den sidste støtterate i henhold til den anmeldte betalingsplan indsende en detaljeret endelig rapport.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Republikken Polen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. december 2008.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 159 af 24.6.2008, s. 18.

1

(2)  Den første to måneders periode, inden for hvilken vurderingen skal afsluttes, gik i gang den 3.1.2007.

2

(3)  EFT C 70 af 19.3.2002, s. 8.

3

(4)  Jf. fodnote 1.

4

(5)  PL 1/2004 — Kommissions brev af 13.8.2004, (K(2004) 3230/5).

5

(6)  Jf. afsnit 5.4.2.

6

(7)  Forretningshemmelighed.

7

(8)  Ud fra vekselkursen mellem PLN/EUR på det tidspunkt, hvor støtten blev tildelt, dvs. 4,6474.

8

(9)  Regional støtteordning til virksomheder, der udøver erhvervsaktiviteter i særlige økonomiske zoner. Kommissions brev af 9.3.2005, (K(2005) 735).

9

(10)  Målt i købekraftstandard.

10

(11)  »Take a Break« er det bedst sælgende ugeblad for kvinder i Det Forenede Kongerige med et oplag på over en mio. eksemplarer.

11

(12)  COMP/M.4893 — Quebecor World/RSDB.

12

(13)  Data for EU-27 er anvendt som reference.

13

(14)  Oplysningerne fra Polen viser en markedsandel på [0-5] % i 2003 og [0-5] % i 2010 på det samlede marked. I disse tal tages der tilsyneladende ikke hensyn til omsætningen på det trykkeri, der tilhører Bauer Verlag. Men eftersom Polen i den første evalueringsfase oplyste, at Bauer Verlag-koncernen kun har to offsettrykkerier med lav produktionskapacitet (en samlet kapacitet på omkring 50 000 tons om året), er de korrekte markedsandele for det samlede marked for offset og rotationsdybtryk marginalt højere end tallene fra de polske myndigheder.

14

(15)  Data for EU-27 anvendt som reference, BNP i mio. EUR i 1995-priser.

15

(16)  COMP/M.3178 — Bertelsmann Springer/JV.

16

(17)  Sæsonen for de fleste katalogordrer løber fra juli til juni i det følgende år.

17

(18)  Den første drejer sig om WeltBild, og prisforhandlingerne er stadig i gang. Men denne kunde har allerede tidligere samarbejdet med BVG, og dette gør det meget sandsynligt, at ordren vil blive bekræftet. Den anden drejer sig om materialer til Carrefour, hvor man allerede er blevet enige om en pris og er ved at forberede et prøvetryk, men indtil videre er der ikke underskrevet nogen formel kontrakt. I begge tilfælde ventes trykningen at gå i gang i juli 2008.

18

(19)  Tallene for det samlede EØS-forbrug målt i volumen er baseret på data fra European Rotogravure Association (ERA), som er indsendt af de polske myndigheder. Opdelingen af det samlede forbrug/salg i delsegmenter for tidsskrifter og kataloger/indstik er udarbejdet af MillwardBrown SMG/KRC.

19

(20)  De indsendte eksempler vedrørende distribution til og betjening af geografiske markeder omfatter også offsettrykkerier. Men de polske myndigheder med, at produktionsmetoden for det færdige produkt (tidsskrifter) ikke er relevant set ud fra leveringsperspektivet, eftersom produktionsteknologien ikke har nogen betydning for distributionskanalerne.

20

(21)  http://www.prinovis.de/en/unternehmen/aktuelle_nachrichten/2008/03/neuer-frankreich-auftrag-fuer-prinovis.php

21

(22)  EUT C 54 af 4.3.2006, s. 13.

22

(23)  EFT L 74 af 10.3.1998, s. 9.

23

(24)  Eftersom støtten tildeles i form af skattefritagelse, er nettosubventionsækvivalenten for støtten lig med bruttosubventionsækvivalenten.

24

(25)  Undtagen ved trykning af aviser, hvor den ringe papirkvalitet har en negativ indvirkning på den tekniske tilstand af maskiner, der er beregnet til brug med materialer af høj kvalitet (f.eks. tidsskrifter). Derfor trykkes aviser med rulleoffsettrykning eller med flexografi.

25

(26)  Jf. fodnote 11 ovenfor.

26

(27)  http://www.era.eu.org/upload/File/press_releases/PressReleaseDrupa08_eng(2).doc

27

(28)  Beslutning af 3.5.2005 i sag nr. COMP/M.3178 — Bertelsmann/Springer/JV.

28

(29)  Jf. fodnote 11 ovenfor.

29

(30)  For Belgiens vedkommende blev det defineret som Nederlandene, Østtyskland og Nordfrankrig og for Sveriges vedkommende som alle anlæg til rotationsdybtryk i Finland, Nordtyskland, Danmark og Nederlandene.

30

(31)  Den polske afdeling af Millward Brown International et af de største uafhængige markedsundersøgelsesbureauer.

31

(32)  European Rotogravure Association (ERA) er den førende internationale organisation inden for rotationsdybtrykbranchen. Det er en ikkeudbyttegivende organisation, der yder bistand til brugere af rotationsdybtrykteknologi.

32

---

| 17.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 301/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 301/41

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 17. juni 2009

om statsstøtte C 33/08 (ex N 732/07) som Sverige planlægger at yde til Volvo Aero Corporations F&U

(meddelt under nummer K(2009) 4542)

(Kun den svenske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2009/838/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, litra a),

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, første afsnit,

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1),

under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 10. december 2007 anmeldte de svenske myndigheder over for Kommissionen den til fordel for Volvo Aero Corporation planlagte støtte. Kommissionen udbad sig yderligere oplysninger ved brev af 28. januar 2008. De svenske myndigheder efterkom delvist denne anmodning ved brev af 18. marts 2008. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 10. december 2007 anmeldte de svenske myndigheder over for Kommissionen den til fordel for Volvo Aero Corporation planlagte støtte. Kommissionen udbad sig yderligere oplysninger ved brev af 28. januar 2008. De svenske myndigheder efterkom delvist denne anmodning ved brev af 18. marts 2008.

| (2) | Den 15. april 2008 blev der afholdt et møde mellem de svenske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene, hvorefter Kommissionen fremsendte den 21. april 2008 yderligere et brev, hvori den anmodede om yderligere oplysninger. De svenske myndigheder besvarede brevet og fremsatte yderligere bemærkninger i brev af 2. juni 2008. I dette brev henviste de svenske myndigheder til nærmere oplysninger, bl.a. intern emailkorrespondance mellem repræsentanter for den støttemodtagende virksomheds ledelse. Disse nærmere oplysninger blev fremsendt den 19. juni 2008. |
| --- | --- |

(2)

Den 15. april 2008 blev der afholdt et møde mellem de svenske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene, hvorefter Kommissionen fremsendte den 21. april 2008 yderligere et brev, hvori den anmodede om yderligere oplysninger. De svenske myndigheder besvarede brevet og fremsatte yderligere bemærkninger i brev af 2. juni 2008. I dette brev henviste de svenske myndigheder til nærmere oplysninger, bl.a. intern emailkorrespondance mellem repræsentanter for den støttemodtagende virksomheds ledelse. Disse nærmere oplysninger blev fremsendt den 19. juni 2008.

| (3) | Ved brev af 16. juli 2008 underrettede Kommissionen Sverige om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte støtte. Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede foranstaltning. Sverige fremsatte sine bemærkninger den 17. oktober 2008. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 16. juli 2008 underrettede Kommissionen Sverige om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte støtte. Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede foranstaltning. Sverige fremsatte sine bemærkninger den 17. oktober 2008.

| (4) | Ved fax af 28. oktober 2008 fremsatte Volvo Aeros forhenværende administrende direktør og bestyrelsesformand, Fred Bodin, sine bemærkninger. Ved brev af 31. oktober 2008 fremsatte GE Aviation sine bemærkninger. Ved brev (e-post) af 3. november 2008 fremsatte fagforeningen IF Metalls afdeling ved Volvo sine bemærkninger. |
| --- | --- |

(4)

Ved fax af 28. oktober 2008 fremsatte Volvo Aeros forhenværende administrende direktør og bestyrelsesformand, Fred Bodin, sine bemærkninger. Ved brev af 31. oktober 2008 fremsatte GE Aviation sine bemærkninger. Ved brev (e-post) af 3. november 2008 fremsatte fagforeningen IF Metalls afdeling ved Volvo sine bemærkninger.

| (5) | Ved brev af 3. november 2008 videresendte Kommissionen disse bemærkninger til de svenske myndigheder, som afgav kommentarer den 12. december 2008. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev af 3. november 2008 videresendte Kommissionen disse bemærkninger til de svenske myndigheder, som afgav kommentarer den 12. december 2008.

| (6) | Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger fra de svenske myndigheder ved brev af 30. marts 2009. Sverige besvarede brevet den 3. april 2009. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger fra de svenske myndigheder ved brev af 30. marts 2009. Sverige besvarede brevet den 3. april 2009.

2.   STØTTEORDNINGENS FORMÅL

| (7) | De svenske myndigheder planlægger at yde Volvo Aero (virksomheden) støtte til forskning og udvikling (F&U) af komponenter til den såkaldte GEnx-motor, som er en motor udviklet af General Electric (GE) til flytyperne Boeing B787 og B747-8. Den 15. december 2004 indgik Volvo Aero og GE en foreløbig RRSA-aftale (RRSA — Risk and Revenue Sharing Agreement), hvorefter F&U-projektet blev indledt. |
| --- | --- |

(7)

De svenske myndigheder planlægger at yde Volvo Aero (virksomheden) støtte til forskning og udvikling (F&U) af komponenter til den såkaldte GEnx-motor, som er en motor udviklet af General Electric (GE) til flytyperne Boeing B787 og B747-8. Den 15. december 2004 indgik Volvo Aero og GE en foreløbig RRSA-aftale (RRSA — Risk and Revenue Sharing Agreement), hvorefter F&U-projektet blev indledt.

| (8) | Volvo Aero udvikler og fremstiller komponenter til civile og militære flymotorer og havde i 2008 et driftsresultat på 359 mio. SEK(ca. 39 mio. EUR (3) og en overskudsprocent på 4,8 %.Virksomheden er en mindre aktør på det såkaldte sekundære marked (4) og fremstiller komponenter til alle producenter af originalt udstyr: General Electric (GE) og Pratt & Whitney (PW) i Nordamerika samt Rolls-Royce (RR) i Europa. |
| --- | --- |

(8)

Volvo Aero udvikler og fremstiller komponenter til civile og militære flymotorer og havde i 2008 et driftsresultat på 359 mio. SEK(ca. 39 mio. EUR (3) og en overskudsprocent på 4,8 %.Virksomheden er en mindre aktør på det såkaldte sekundære marked (4) og fremstiller komponenter til alle producenter af originalt udstyr: General Electric (GE) og Pratt & Whitney (PW) i Nordamerika samt Rolls-Royce (RR) i Europa.

| (9) | Volvo Aero er en del af Volvokoncernen (koncernen). Koncernen er først og fremmest aktiv inden for områderne lastbiler, bygge-og anlægsmateriel og busser. Koncernen fremstiller også motorer til fritidsbåde og kommercielle fartøjer, dieseldrevne generatorer og udstyr til rum- og flyindustrien (gennem datterselskabet Volvo Aero) (5). I 2008 beløb koncernens driftsresultat sig til 15 851 mio. SEK(ca. 1 704 mio. EUR) med en overskudsprocent på 5,2 %. Volvo Aero står for 2 % af koncernens nettosalg og driftsresultat. |
| --- | --- |

(9)

Volvo Aero er en del af Volvokoncernen (koncernen). Koncernen er først og fremmest aktiv inden for områderne lastbiler, bygge-og anlægsmateriel og busser. Koncernen fremstiller også motorer til fritidsbåde og kommercielle fartøjer, dieseldrevne generatorer og udstyr til rum- og flyindustrien (gennem datterselskabet Volvo Aero) (5). I 2008 beløb koncernens driftsresultat sig til 15 851 mio. SEK(ca. 1 704 mio. EUR) med en overskudsprocent på 5,2 %. Volvo Aero står for 2 % af koncernens nettosalg og driftsresultat.

| (10) | GEnx udvikles af GE og en række partnervirksomheder, som GE har en RRSA-aftale med, og som ud over Volvo Aero omfatter følgende virksomheder: Avio (Italien), som står for 12 % og er ansvarlig for udformning og fremstilling af den tilhørende gearkasse; Techspace Aero (Belgien), som står for 5 % og har ansvaret for lavtrykskompressorer, og andre partnere i Japan (IHI og MHI med en samlet andel på 15 %) og i USA. |
| --- | --- |

(10)

GEnx udvikles af GE og en række partnervirksomheder, som GE har en RRSA-aftale med, og som ud over Volvo Aero omfatter følgende virksomheder: Avio (Italien), som står for 12 % og er ansvarlig for udformning og fremstilling af den tilhørende gearkasse; Techspace Aero (Belgien), som står for 5 % og har ansvaret for lavtrykskompressorer, og andre partnere i Japan (IHI og MHI med en samlet andel på 15 %) og i USA.

| (11) | Den GEnx-motor, som er beregnet til B787, blev certificeret i marts 2008, og GEnx-motoren til B747-8 skal efter planen certificeres i midten af 2009. Samlet set er der afgivet ordre på 1120 GEnx til flytyperne B787 og B747-8. Boeing har dog udskudt lanceringen af type B787 næsten to år, og endnu er ingen motor faktisk blevet solgt. |
| --- | --- |

(11)

Den GEnx-motor, som er beregnet til B787, blev certificeret i marts 2008, og GEnx-motoren til B747-8 skal efter planen certificeres i midten af 2009. Samlet set er der afgivet ordre på 1120 GEnx til flytyperne B787 og B747-8. Boeing har dog udskudt lanceringen af type B787 næsten to år, og endnu er ingen motor faktisk blevet solgt.

| (12) | Volvo Aeros økonomiske engagement som følge af RRSA-aftalen om GEnx-motoren svarer til 5,6 % af motorens samlede investeringsomkostninger. Volvo Aero har ansvaret for at udvikle en række af GEnx-motorens komponenter, nemlig: kompressorramme (fan hub frame), lavtrykskompressor-rotor (booster spool), bagerste turbineramme (turbine rear frame), blæsehus (after fan case) og turbinetætningsring (high pressure turbine root seal), med F&U-omkostninger på i alt 927 mio. SEK(ca. 100 mio. EUR). |
| --- | --- |

(12)

Volvo Aeros økonomiske engagement som følge af RRSA-aftalen om GEnx-motoren svarer til 5,6 % af motorens samlede investeringsomkostninger. Volvo Aero har ansvaret for at udvikle en række af GEnx-motorens komponenter, nemlig: kompressorramme (fan hub frame), lavtrykskompressor-rotor (booster spool), bagerste turbineramme (turbine rear frame), blæsehus (after fan case) og turbinetætningsring (high pressure turbine root seal), med F&U-omkostninger på i alt 927 mio. SEK(ca. 100 mio. EUR).

| (13) | Det foreslåede F&U projekt er fire gange større end noget andet F&U projekt, som virksomheden hidtil har iværksat, og det er første gang Volvo Aero påtager sig et så omfattende ansvar. Desuden er de tekniske og økonomiske risici ved GEnx-motoren betydelige. GEnx-motoren indeholder komplekse letvægtskomponenter, som skal anvendes på en ny måde. De ambitiøse tekniske målsætninger, som GE har opstillet for udviklingen af GEnx-motorkomponenter tager sigte på et lavt brændstofforbrug, lave støj- og udledningsniveauer samt lav vægt. |
| --- | --- |

(13)

Det foreslåede F&U projekt er fire gange større end noget andet F&U projekt, som virksomheden hidtil har iværksat, og det er første gang Volvo Aero påtager sig et så omfattende ansvar. Desuden er de tekniske og økonomiske risici ved GEnx-motoren betydelige. GEnx-motoren indeholder komplekse letvægtskomponenter, som skal anvendes på en ny måde. De ambitiøse tekniske målsætninger, som GE har opstillet for udviklingen af GEnx-motorkomponenter tager sigte på et lavt brændstofforbrug, lave støj- og udledningsniveauer samt lav vægt.

| (14) | De svenske myndigheder planlagde at yde Volvo Aero et tilbagebetalingspligtigt lån (6) på 362 mio. SEK(ca. 39 mio. EUR ud fra den vekselkurs, der var gældende, da støtten blev bevilget), hvilket skulle svare til 39 % af de samlede støtteberettigede omkostninger. Støtten er endnu ikke blevet udbetalt og skal først godkendes af Kommissionen. Ifølge de svenske myndigheder garanterer tilbagebetalingsmekanismen en forrentning af lånet på 7,32 %, hvilket er højere end Sveriges nuværende referencesats (5,49 % i 2007). |
| --- | --- |

(14)

De svenske myndigheder planlagde at yde Volvo Aero et tilbagebetalingspligtigt lån (6) på 362 mio. SEK(ca. 39 mio. EUR ud fra den vekselkurs, der var gældende, da støtten blev bevilget), hvilket skulle svare til 39 % af de samlede støtteberettigede omkostninger. Støtten er endnu ikke blevet udbetalt og skal først godkendes af Kommissionen. Ifølge de svenske myndigheder garanterer tilbagebetalingsmekanismen en forrentning af lånet på 7,32 %, hvilket er højere end Sveriges nuværende referencesats (5,49 % i 2007).

| (15) | Tilbagebetalingen af lånet er fastlagt på baggrund af Volvo Aeros fortjeneste på projektet (i form af betalinger fra GE til Volvo Aero). De svenske myndigheders salgsprognose lyder på 23 mia. SEK (7) på grundlag af 4 937 motorer frem til 2028. Indtil denne salgsmængde er nået, forventes Volvo Aero at betale [...] (8) % af GE's betalinger til staten, hvilket inkluderer betalinger fra andre videreudviklede modeller af GEnx-motoren. Når salget overstiger 23 mia. SEK, skal Volvo fortsætte med at betale royalty svarende til [...] % af GEnx-motorens årlige omsætning (eksklusive fremtidige, videreudviklede motorer) uden tidsbegrænsning. |
| --- | --- |

(15)

Tilbagebetalingen af lånet er fastlagt på baggrund af Volvo Aeros fortjeneste på projektet (i form af betalinger fra GE til Volvo Aero). De svenske myndigheders salgsprognose lyder på 23 mia. SEK (7) på grundlag af 4 937 motorer frem til 2028. Indtil denne salgsmængde er nået, forventes Volvo Aero at betale [...] (8) % af GE's betalinger til staten, hvilket inkluderer betalinger fra andre videreudviklede modeller af GEnx-motoren. Når salget overstiger 23 mia. SEK, skal Volvo fortsætte med at betale royalty svarende til [...] % af GEnx-motorens årlige omsætning (eksklusive fremtidige, videreudviklede motorer) uden tidsbegrænsning.

| (16) | Volvo Aero ansøgte om støtten i brev til den svenske regering af 7. december 2004, dvs. inden projektet blev sat i gang. De svenske myndigheder gav i december 2004 Volvo Aero et mundtligt tilsagn om, at de ville yde støtte til F&U-projektet (dog uden at angive det præcise beløb eller støttens form). Regeringen meddelte kun uformelt, gennem en telefonsamtale fra erhvervsministeriet til Volvo Aero, at den forholdt sig positivt til støtten. |
| --- | --- |

(16)

Volvo Aero ansøgte om støtten i brev til den svenske regering af 7. december 2004, dvs. inden projektet blev sat i gang. De svenske myndigheder gav i december 2004 Volvo Aero et mundtligt tilsagn om, at de ville yde støtte til F&U-projektet (dog uden at angive det præcise beløb eller støttens form). Regeringen meddelte kun uformelt, gennem en telefonsamtale fra erhvervsministeriet til Volvo Aero, at den forholdt sig positivt til støtten.

| (17) | Volvo Aero fremhæver, at man stolede på dette tilsagn og underskrev aftalen med GE den 15. december 2004, skønt virksomheden ikke havde modtaget nogen skriftlig bekræftelse på støtten fra regeringen. De svenske myndigheder godkendte formelt først støtten den 14. juni 2007, da de pålagde Riksgälden at formalisere lånet, efter eget udsagn efter at omfanget af Volvo Aeros andel i projektet var blevet klarlagt. På det tidspunkt var en stor del af F&U-projektet allerede afsluttet. |
| --- | --- |

(17)

Volvo Aero fremhæver, at man stolede på dette tilsagn og underskrev aftalen med GE den 15. december 2004, skønt virksomheden ikke havde modtaget nogen skriftlig bekræftelse på støtten fra regeringen. De svenske myndigheder godkendte formelt først støtten den 14. juni 2007, da de pålagde Riksgälden at formalisere lånet, efter eget udsagn efter at omfanget af Volvo Aeros andel i projektet var blevet klarlagt. På det tidspunkt var en stor del af F&U-projektet allerede afsluttet.

3.   BAGGRUND FOR INDLEDNINGEN AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

| (18) | Kommissionen besluttede at indlede den formelle undersøgelsesprocedure på grund af nedennævnte betænkeligheder. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen besluttede at indlede den formelle undersøgelsesprocedure på grund af nedennævnte betænkeligheder.

| (19) | Kommissionen nærede tvivl om det markedssvigt, som Sverige påberåbte sig, dvs. den asymmetriske information om finansieringen, som gælder denne type projekt (9). Eftersom Volvo Aero ikke er økonomisk uafhængig af Volvokoncernen, og projektomkostningerne de facto er blevet finansieret ved hjælp af Vovo Aeros operative likviditet og koncernens fælles cash pool, fandt den det tvivlsomt, at Volvo Aero ikke skulle have midler til at deltage i GEnx-projektet. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen nærede tvivl om det markedssvigt, som Sverige påberåbte sig, dvs. den asymmetriske information om finansieringen, som gælder denne type projekt (9). Eftersom Volvo Aero ikke er økonomisk uafhængig af Volvokoncernen, og projektomkostningerne de facto er blevet finansieret ved hjælp af Vovo Aeros operative likviditet og koncernens fælles cash pool, fandt den det tvivlsomt, at Volvo Aero ikke skulle have midler til at deltage i GEnx-projektet.

| (20) | Kommissionen havde tvivl om støttens tilskyndelsesvirkning og nødvendighed og satte spørgsmålstegn ved, i hvilken grad støtten havde været afgørende for, at Volvo Aero påbegyndte projektet, eftersom den først formelt blev godkendt, da næsten halvdelen af projektet var afsluttet. Kommissionen var af den opfattelse, at den mundtlige drøftelse, der fandt sted mellem regeringen og virksomheden, ikke kan erstatte den formelle støttetildelingsprocedure. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen havde tvivl om støttens tilskyndelsesvirkning og nødvendighed og satte spørgsmålstegn ved, i hvilken grad støtten havde været afgørende for, at Volvo Aero påbegyndte projektet, eftersom den først formelt blev godkendt, da næsten halvdelen af projektet var afsluttet. Kommissionen var af den opfattelse, at den mundtlige drøftelse, der fandt sted mellem regeringen og virksomheden, ikke kan erstatte den formelle støttetildelingsprocedure.

| (21) | Betingelserne for tilbagebetaling af lånet fik Kommissionen til at sætte spørgsmålstegn ved støttens proportionalitet. Kommissionen udtrykte bekymring for, om staten påtog sig valutariciene i Volvo Aeros sted. |
| --- | --- |

(21)

Betingelserne for tilbagebetaling af lånet fik Kommissionen til at sætte spørgsmålstegn ved støttens proportionalitet. Kommissionen udtrykte bekymring for, om staten påtog sig valutariciene i Volvo Aeros sted.

| (22) | I sin beslutning om at indlede en procedure var Kommissionen af den opfattelse, at påvirkningen af konkurrencen var begrænset, støttemodtagerens meget lille markedsandel (2 % af markedet for større, civile flymotorer) taget i betragtning. Kommissionen opfordrede imidlertid konkurrenter og andre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger om de konkurrencemæssige virkninger. |
| --- | --- |

(22)

I sin beslutning om at indlede en procedure var Kommissionen af den opfattelse, at påvirkningen af konkurrencen var begrænset, støttemodtagerens meget lille markedsandel (2 % af markedet for større, civile flymotorer) taget i betragtning. Kommissionen opfordrede imidlertid konkurrenter og andre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger om de konkurrencemæssige virkninger.

4.   BEMÆRKNINGER FRA SVERIGE OG ANDRE INTERESSEREDE PARTER

| (23) | I henhold til artikel 20, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (10) og som svar på den offentlige meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (11) modtog Kommissionen bemærkninger fra de svenske myndigheder, fra Volvo Aeros forhenværende bestyrelsesformand og administrerende direktør, fra GE Aviation og fra fagforbundet IF Metalls Volvoafdeling. |
| --- | --- |

(23)

I henhold til artikel 20, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (10) og som svar på den offentlige meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (11) modtog Kommissionen bemærkninger fra de svenske myndigheder, fra Volvo Aeros forhenværende bestyrelsesformand og administrerende direktør, fra GE Aviation og fra fagforbundet IF Metalls Volvoafdeling.

4.1.   Sveriges bemærkninger

4.1.1.   Markedssvigt

| (24) | De svenske myndigheder fremlagde oplysninger for at imødegå Kommissionens betænkeligheder i spørgsmålet om markedssvigt og forklare, hvorfor der angiveligt var tale om markedssvigt i det foreliggende tilfælde. Myndighederne lagde vægt på hensigtsmæssig intern og ekstern finansiering samt Volvokoncernens indstilling til brug af eksterne finansieringskilder og offentlig støtte. |
| --- | --- |

(24)

De svenske myndigheder fremlagde oplysninger for at imødegå Kommissionens betænkeligheder i spørgsmålet om markedssvigt og forklare, hvorfor der angiveligt var tale om markedssvigt i det foreliggende tilfælde. Myndighederne lagde vægt på hensigtsmæssig intern og ekstern finansiering samt Volvokoncernens indstilling til brug af eksterne finansieringskilder og offentlig støtte.

| (25) | Sverige fremlagde nærmere oplysninger om Volvokoncernens finansieringspolitik samt regler og vilkår for det koncerninterne lån til Volvo Aero. Disse oplysninger viser, at koncernens fælles cash pool snarere havde karakter af en midlertidig nødforanstaltning, således at Volvo Aero kunne leve op til sine kontraktlige forpligelser, indtil den modtog statsstøtten. En forlængelse af et sådant lån ville imidlertid kunne skabe ubalance i finansieringen af koncernens øvrige aktiviteter og er derfor ikke nogen holdbar løsning. |
| --- | --- |

(25)

Sverige fremlagde nærmere oplysninger om Volvokoncernens finansieringspolitik samt regler og vilkår for det koncerninterne lån til Volvo Aero. Disse oplysninger viser, at koncernens fælles cash pool snarere havde karakter af en midlertidig nødforanstaltning, således at Volvo Aero kunne leve op til sine kontraktlige forpligelser, indtil den modtog statsstøtten. En forlængelse af et sådant lån ville imidlertid kunne skabe ubalance i finansieringen af koncernens øvrige aktiviteter og er derfor ikke nogen holdbar løsning.

| (26) | Hvad angår tilgængeligheden af hensigtsmæssig ekstern finansiering, forklarede Sverige, hvorfor projektet ikke havde adgang til ekstern finansiering. Volvokoncernen har aldrig modtaget noget vilkårslån, som ligner det tilbagebetalingspligtige lån fra nogen forretningsbank eller noget pengeinstitut. Volvokoncernen optager sædvanligvis ikke lån i forretningsbanker, hvis tilbagebetalingsfristen overstiger 10 år, og det ønskede tilbagebetalingspligtige lån løber over 20 år. Nordea, som er Volvokoncernens hovedbankforbindelse, var ikke villig til at tilbyde Volvokoncernen vilkårslån med 20-30 års løbetid. |
| --- | --- |

(26)

Hvad angår tilgængeligheden af hensigtsmæssig ekstern finansiering, forklarede Sverige, hvorfor projektet ikke havde adgang til ekstern finansiering. Volvokoncernen har aldrig modtaget noget vilkårslån, som ligner det tilbagebetalingspligtige lån fra nogen forretningsbank eller noget pengeinstitut. Volvokoncernen optager sædvanligvis ikke lån i forretningsbanker, hvis tilbagebetalingsfristen overstiger 10 år, og det ønskede tilbagebetalingspligtige lån løber over 20 år. Nordea, som er Volvokoncernens hovedbankforbindelse, var ikke villig til at tilbyde Volvokoncernen vilkårslån med 20-30 års løbetid.

4.1.2.   Tilskyndelsesvirkning

| (27) | De svenske myndigheder forklarede årsagen til tidsspannet mellem regeringens indledende løfte om at ville yde støtten, pågyndelsen af F&U-projektet og den formelle godkendelse af støtten. Ifølge Sverige bekræftede regeringen over for Volvo Aero i 2004, at den ville tildele støtten. Af en række objektive grunde, såsom projektets omfang, som først stod klart i efteråret 2006, og det svenske valg i 2006, blev støtten imidlertid først formelt godkendt i 2007. |
| --- | --- |

(27)

De svenske myndigheder forklarede årsagen til tidsspannet mellem regeringens indledende løfte om at ville yde støtten, pågyndelsen af F&U-projektet og den formelle godkendelse af støtten. Ifølge Sverige bekræftede regeringen over for Volvo Aero i 2004, at den ville tildele støtten. Af en række objektive grunde, såsom projektets omfang, som først stod klart i efteråret 2006, og det svenske valg i 2006, blev støtten imidlertid først formelt godkendt i 2007.

| (28) | Sverige fremlagde dokumentation med henblik på at vise, at det tydelige og positive løfte om støtte, som Volvo fik i 2004, havde en tilskyndelsesvirkning, eftersom det gjorde det muligt for virksomheden at deltage i GEnx-projektet. De svenske myndigheder fremhævede, at regeringens formål var, at Volvo Aero kunne have tillid til det afgivne løfte og på grundlag heraf være parat til at indgå en aftale med GE. Intern dokumentation blev forelagt Kommissionen for at vise, at regeringens løfte reelt afspejlede de svenske myndigheders hensigt på det tidspunkt. |
| --- | --- |

(28)

Sverige fremlagde dokumentation med henblik på at vise, at det tydelige og positive løfte om støtte, som Volvo fik i 2004, havde en tilskyndelsesvirkning, eftersom det gjorde det muligt for virksomheden at deltage i GEnx-projektet. De svenske myndigheder fremhævede, at regeringens formål var, at Volvo Aero kunne have tillid til det afgivne løfte og på grundlag heraf være parat til at indgå en aftale med GE. Intern dokumentation blev forelagt Kommissionen for at vise, at regeringens løfte reelt afspejlede de svenske myndigheders hensigt på det tidspunkt.

| (29) | På baggrund af regeringens løfte i 2004, som fik virksomheden til at ændre adfærd, anser de svenske myndigheder den formelle tildeling af støtte i 2007 som en ren og skær formalisering af det tilbud om støtte, som regeringen de facto fremsatte i 2004. Tidsspannet mellem regeringens løfte og formaliseringen af det indebar ifølge de svenske myndigheder ikke, at der herskede usikkerhed om den faktiske udbetaling. Desuden betonede de svenske myndigheder, at den formelle beslutning om at yde støtte blev taget, mens en stor del af F&U-arbejdet stadig var i gang. |
| --- | --- |

(29)

På baggrund af regeringens løfte i 2004, som fik virksomheden til at ændre adfærd, anser de svenske myndigheder den formelle tildeling af støtte i 2007 som en ren og skær formalisering af det tilbud om støtte, som regeringen de facto fremsatte i 2004. Tidsspannet mellem regeringens løfte og formaliseringen af det indebar ifølge de svenske myndigheder ikke, at der herskede usikkerhed om den faktiske udbetaling. Desuden betonede de svenske myndigheder, at den formelle beslutning om at yde støtte blev taget, mens en stor del af F&U-arbejdet stadig var i gang.

| (30) | Herudover gentog de svenske myndigheder, at GEnx-projektets ekstraordinære karakter, dets størrelse og omfang samt de tekniske og økonomiske risici forbundet med det betød, at vilkårslånet var en forudsætning for, at Volvo Aero kunne indgå en aftale med GE. Myndighederne fremlagde nærmere oplysninger om de økonomiske og tekniske risici i forbindelse med projektet, både i dets indledende fase, da det tilbagebetalingspligtige lån blev formaliseret i midten af 2007, og i tiden derefter. På grund af de tekniske og økonomiske risici var GE i begyndelsen forbeholden over for at involvere Volvo Aero i GEnx-projektet, eftersom virksomheden kun havde begrænset erfaring med udvikling af motorkomponenter. Der var stadig alvorlige tekniske og økonomiske risici i midten af 2007 og i tiden derefter på grund af det igangværende F&U-arbejde og et lavere salg af fly med GEnx-motorer end oprindeligt forventet. |
| --- | --- |

(30)

Herudover gentog de svenske myndigheder, at GEnx-projektets ekstraordinære karakter, dets størrelse og omfang samt de tekniske og økonomiske risici forbundet med det betød, at vilkårslånet var en forudsætning for, at Volvo Aero kunne indgå en aftale med GE. Myndighederne fremlagde nærmere oplysninger om de økonomiske og tekniske risici i forbindelse med projektet, både i dets indledende fase, da det tilbagebetalingspligtige lån blev formaliseret i midten af 2007, og i tiden derefter. På grund af de tekniske og økonomiske risici var GE i begyndelsen forbeholden over for at involvere Volvo Aero i GEnx-projektet, eftersom virksomheden kun havde begrænset erfaring med udvikling af motorkomponenter. Der var stadig alvorlige tekniske og økonomiske risici i midten af 2007 og i tiden derefter på grund af det igangværende F&U-arbejde og et lavere salg af fly med GEnx-motorer end oprindeligt forventet.

| (31) | Ifølge de svenske myndigheder indebærer Volvo Aeros de facto-situation (at F&U-projektet blev gennemført med virksomheds- og koncerninterne midler) ikke, at den langsigtede finansiering eller RRSA-finansieringen kunne anvendes af alle koncernens virksomheder. Ved at underskrive aftalen med GE havde Volvo Aero kontraktligt forpligtet sig til at fortsætte projektet. Enhver form for misligholdelse ville have fået dramatiske konsekvenser, eksempelvis aftalebrud eller forsinkelser i arbejdet, et dårligt image og risikoen for at at blive opfattet som en upålidelig samarbejdspartner. Derfor var det tvingende nødvendigt at ty til koncernens fælles cash pool, skønt dette tiltag ikke kunne erstatte langsigtet finansiering. De svenske myndigheder understregede, at virksomheden på grund af forsinket udbetaling af den forventede statsstøtte står over for sin mest dramatiske likviditetssituation nogensinde. |
| --- | --- |

(31)

Ifølge de svenske myndigheder indebærer Volvo Aeros de facto-situation (at F&U-projektet blev gennemført med virksomheds- og koncerninterne midler) ikke, at den langsigtede finansiering eller RRSA-finansieringen kunne anvendes af alle koncernens virksomheder. Ved at underskrive aftalen med GE havde Volvo Aero kontraktligt forpligtet sig til at fortsætte projektet. Enhver form for misligholdelse ville have fået dramatiske konsekvenser, eksempelvis aftalebrud eller forsinkelser i arbejdet, et dårligt image og risikoen for at at blive opfattet som en upålidelig samarbejdspartner. Derfor var det tvingende nødvendigt at ty til koncernens fælles cash pool, skønt dette tiltag ikke kunne erstatte langsigtet finansiering. De svenske myndigheder understregede, at virksomheden på grund af forsinket udbetaling af den forventede statsstøtte står over for sin mest dramatiske likviditetssituation nogensinde.

4.1.3.   Støttens proportionalitet

| (32) | De svenske myndigheder fremlagde oplysninger, som viste, at det var Volvo Aero og ikke staten, der bar valutarisiciene. Desuden hævdede de, at eftersom tilbagebetalingen af lånet er baseret på salgsindtægter (uanset valuta) og ikke på antallet af solgte enheder, har støtteforanstaltningen et mere passende omfang, eftersom det også omfatter salg af reservedele. De svenske myndigheder hævdede endvidere, at det først og fremmest var reglerne om tilbagebetaling af lånet, som gjorde, at støtten kunne siges at have et passende omfang. |
| --- | --- |

(32)

De svenske myndigheder fremlagde oplysninger, som viste, at det var Volvo Aero og ikke staten, der bar valutarisiciene. Desuden hævdede de, at eftersom tilbagebetalingen af lånet er baseret på salgsindtægter (uanset valuta) og ikke på antallet af solgte enheder, har støtteforanstaltningen et mere passende omfang, eftersom det også omfatter salg af reservedele. De svenske myndigheder hævdede endvidere, at det først og fremmest var reglerne om tilbagebetaling af lånet, som gjorde, at støtten kunne siges at have et passende omfang.

4.1.4.   Fordrejning af konkurrencen

| (33) | De svenske myndigheder var enige i, at fordrejningen af konkurrencen og handelen var begrænset. De lagde vægt på, at risikoen for udelukkelse af konkurrenter var begrænset, eftersom ethvert motorprojekt giver mange komponentfabrikanter mulighed for at arbejde med ny F&U. Ifølge de svenske myndigheder ville støtten kun øge virksomhedens markedsandel marginalt, idet GEnx-projektet skal erstatte det tidligere CF6-80-program. Endelig skulle virksomheden takket være støtten blive i stand til at arbejde med udvikling og produktion af komponenter til civile flymotorer. |
| --- | --- |

(33)

De svenske myndigheder var enige i, at fordrejningen af konkurrencen og handelen var begrænset. De lagde vægt på, at risikoen for udelukkelse af konkurrenter var begrænset, eftersom ethvert motorprojekt giver mange komponentfabrikanter mulighed for at arbejde med ny F&U. Ifølge de svenske myndigheder ville støtten kun øge virksomhedens markedsandel marginalt, idet GEnx-projektet skal erstatte det tidligere CF6-80-program. Endelig skulle virksomheden takket være støtten blive i stand til at arbejde med udvikling og produktion af komponenter til civile flymotorer.

4.2.   Bemærkninger fra interesserede parter

| (34) | Volvo Aeros forhenværende bestyrelsesformand og administrerende direktør, Fred Bodin, fremlagde nærmere oplysninger fra forhandlingerne med GE og den svenske regering. På baggrund af GEnx-projektets konsekvenser for likviditeten besluttede bestyrelsen at indgå en aftale med GE i den forventning, at Volvo Aero ville modtage støtte, hvilket fremgår af RRSA-aftalen med GE af 15. december 2004. Fred Bodin lagde vægt på, at regeringen klart og tydeligt havde bekræftet, at den ville yde støtten, og at han ikke ville have accepteret aftalen med GE uden et klart tilsagn fra regeringens side. |
| --- | --- |

(34)

Volvo Aeros forhenværende bestyrelsesformand og administrerende direktør, Fred Bodin, fremlagde nærmere oplysninger fra forhandlingerne med GE og den svenske regering. På baggrund af GEnx-projektets konsekvenser for likviditeten besluttede bestyrelsen at indgå en aftale med GE i den forventning, at Volvo Aero ville modtage støtte, hvilket fremgår af RRSA-aftalen med GE af 15. december 2004. Fred Bodin lagde vægt på, at regeringen klart og tydeligt havde bekræftet, at den ville yde støtten, og at han ikke ville have accepteret aftalen med GE uden et klart tilsagn fra regeringens side.

| (35) | GE Aviations bemærkninger indeholdt supplerende oplysninger om forhandlingsprocessen med GE og viste, at GE tvivlede på, at Volvo Aero havde tilstrækkelige tekniske og økonomiske ressourcer til at deltage i GEnx-projektet, som var det største F&U-projekt, Volvo Aero nogensinde havde deltaget i. Virksomheden lod ved flere lejligheder GE forstå, at regeringens støtte til projektet var helt afgørende for Volvo Aeros beslutning om at gå ind i GEnx-projektet som risikovillig partner. Desuden forklarede Volvo Aero, at man indgik aftalen på grundlag af aftalen om, at regeringen ville bevilge virksomheden dette lån. GE understregede ligeledes, at der stadig er risici forbundet med GEnx-programmet. |
| --- | --- |

(35)

GE Aviations bemærkninger indeholdt supplerende oplysninger om forhandlingsprocessen med GE og viste, at GE tvivlede på, at Volvo Aero havde tilstrækkelige tekniske og økonomiske ressourcer til at deltage i GEnx-projektet, som var det største F&U-projekt, Volvo Aero nogensinde havde deltaget i. Virksomheden lod ved flere lejligheder GE forstå, at regeringens støtte til projektet var helt afgørende for Volvo Aeros beslutning om at gå ind i GEnx-projektet som risikovillig partner. Desuden forklarede Volvo Aero, at man indgik aftalen på grundlag af aftalen om, at regeringen ville bevilge virksomheden dette lån. GE understregede ligeledes, at der stadig er risici forbundet med GEnx-programmet.

| (36) | I sine bemærkninger lægger fagforeningerne vægt på, at GEnx-programmet er nyt og enestående for både Sverige og Volvo Aero. Volvo Aeros tidligere aktiviteter inden for den civile sektor har handlet om fremstilling af motordele, mens en betragtelig del af dette projekt kommer til at omfatte udvikling af nye motordele. GEnx-programmet er vægtigere end et tidligere samarbejdsprojekt med Rolls Royce. |
| --- | --- |

(36)

I sine bemærkninger lægger fagforeningerne vægt på, at GEnx-programmet er nyt og enestående for både Sverige og Volvo Aero. Volvo Aeros tidligere aktiviteter inden for den civile sektor har handlet om fremstilling af motordele, mens en betragtelig del af dette projekt kommer til at omfatte udvikling af nye motordele. GEnx-programmet er vægtigere end et tidligere samarbejdsprojekt med Rolls Royce.

| (37) | Fagforeningerne udtrykte bekymring for, hvordan en lille aktør som Volvo Aero skal klare sig på flymarkedet. Denne type støtteprogram er afgørende for, at virksomheden fortsat kan operere på verdensmarkedet. De er bevidste om, hvilke økonomiske konsekvenser og problemer, men også hvilke muligheder F&U-programmet indebærer for Volvo. Uden statsstøtte ville Volvo Aero aldrig have kunnet deltage i et så stort et program. |
| --- | --- |

(37)

Fagforeningerne udtrykte bekymring for, hvordan en lille aktør som Volvo Aero skal klare sig på flymarkedet. Denne type støtteprogram er afgørende for, at virksomheden fortsat kan operere på verdensmarkedet. De er bevidste om, hvilke økonomiske konsekvenser og problemer, men også hvilke muligheder F&U-programmet indebærer for Volvo. Uden statsstøtte ville Volvo Aero aldrig have kunnet deltage i et så stort et program.

| (38) | Ifølge dem er udviklingsarbejdet endnu ikke afsluttet, og derfor består der stadig betydelige tekniske risici. Desuden er de økonomiske risici stadig store, eftersom ordrer ikke altid resultaterer i salg, bl.a. på grund af den økonomiske afmatning. Fagforeningerne er bekymrede for de negative konsekvenser for Volvo Aeros likviditetssituation, som er dårligere end nogensinde, hvis statsstøtten ikke udbetales. |
| --- | --- |

(38)

Ifølge dem er udviklingsarbejdet endnu ikke afsluttet, og derfor består der stadig betydelige tekniske risici. Desuden er de økonomiske risici stadig store, eftersom ordrer ikke altid resultaterer i salg, bl.a. på grund af den økonomiske afmatning. Fagforeningerne er bekymrede for de negative konsekvenser for Volvo Aeros likviditetssituation, som er dårligere end nogensinde, hvis statsstøtten ikke udbetales.

4.3.   Sveriges kommentarer til bemærkningerne fra interesserede parter

| (39) | Ved brev af 12. december 2008 fremsendte de svenske myndigheder dels kommentarer til bemærkningerne fra interesserede parter, dels supplerende oplysninger, som byggede på nærmere oplysninger fra Volvo Aero, for at vise at det tilbagebetalingspligtige lån var en forudsætning for, at Volvo Aero kunne indgå en aftale med GE. |
| --- | --- |

(39)

Ved brev af 12. december 2008 fremsendte de svenske myndigheder dels kommentarer til bemærkningerne fra interesserede parter, dels supplerende oplysninger, som byggede på nærmere oplysninger fra Volvo Aero, for at vise at det tilbagebetalingspligtige lån var en forudsætning for, at Volvo Aero kunne indgå en aftale med GE.

| (40) | De svenske myndigheder var enige med GE og fagforeningerne i deres opfattelse af, at GEnx udgjorde en meget usædvanlig udfordring for Volvo, samt at F&U-arbejde med de dertil hørende tekniske udfordringer stadig er i gang. Desuden stemmer disse bemærkninger, ifølge de svenske myndigheder, overens med de oplysninger, som Volvo Aeros forhenværende bestyrelsesformand og administrerende direktør, Fred Bodin, fremkom med. Disse oplysninger er også retvisende i deres fremstilling af forbindelsen mellem forhandlingerne med GE og regeringens løfte om at yde støtte. |
| --- | --- |

(40)

De svenske myndigheder var enige med GE og fagforeningerne i deres opfattelse af, at GEnx udgjorde en meget usædvanlig udfordring for Volvo, samt at F&U-arbejde med de dertil hørende tekniske udfordringer stadig er i gang. Desuden stemmer disse bemærkninger, ifølge de svenske myndigheder, overens med de oplysninger, som Volvo Aeros forhenværende bestyrelsesformand og administrerende direktør, Fred Bodin, fremkom med. Disse oplysninger er også retvisende i deres fremstilling af forbindelsen mellem forhandlingerne med GE og regeringens løfte om at yde støtte.

4.4.   Øvrige oplysninger fra Sverige

| (41) | I sit svar på Kommissionens brev af 30. marts 2009 fremkom Sverige med yderligere oplysninger om den koncerninterne finansiering for at forklare, hvorfor AB Volvo ikke deltog i den langsigtede finansiering af GE-projektet. Eftersom den sene formalisering af støtten kunne sætte spørgsmålstegn ved markedssvigtet og tilskyndelsesvirkningen, meddelte de svenske myndigheder, at de var parate til at acceptere en ændring af det oprindeligt anmeldte støttebeløb. |
| --- | --- |

(41)

I sit svar på Kommissionens brev af 30. marts 2009 fremkom Sverige med yderligere oplysninger om den koncerninterne finansiering for at forklare, hvorfor AB Volvo ikke deltog i den langsigtede finansiering af GE-projektet. Eftersom den sene formalisering af støtten kunne sætte spørgsmålstegn ved markedssvigtet og tilskyndelsesvirkningen, meddelte de svenske myndigheder, at de var parate til at acceptere en ændring af det oprindeligt anmeldte støttebeløb.

| (42) | Den 14. juni 2007, hvor den svenske regering formelt besluttede at yde støtte, havde Volvo Aero de facto allerede betalt omkring 66,5 % af de støtteberettigede omkostninger. Dette er mere end det oprindeligt planlagte bidrag på 60 %. Derfor måtte støtten sænkes til ca. 33,5 % af de støtteberettigede omkostninger, hvilket svarer til ca. 304 mio. SEK(ca. 33 mio. EUR), sammenlignet med de oprindeligt planlagte 362 mio. SEK(ca. 39 mio. EUR). |
| --- | --- |

(42)

Den 14. juni 2007, hvor den svenske regering formelt besluttede at yde støtte, havde Volvo Aero de facto allerede betalt omkring 66,5 % af de støtteberettigede omkostninger. Dette er mere end det oprindeligt planlagte bidrag på 60 %. Derfor måtte støtten sænkes til ca. 33,5 % af de støtteberettigede omkostninger, hvilket svarer til ca. 304 mio. SEK(ca. 33 mio. EUR), sammenlignet med de oprindeligt planlagte 362 mio. SEK(ca. 39 mio. EUR).

5.   EKSISTENSEN AF STATSSTØTTE

5.1.   Spørgsmålet om statsstøtte

| (43) | Som det fremgår af beslutningen om at indlede proceduren, skal bedømmelsen af foranstaltningen vurderes efter traktatens artikel 87, stk. 1. Denne konklusion har ingen af parterne bestridt. |
| --- | --- |

(43)

Som det fremgår af beslutningen om at indlede proceduren, skal bedømmelsen af foranstaltningen vurderes efter traktatens artikel 87, stk. 1. Denne konklusion har ingen af parterne bestridt.

| (44) | Den anmeldte foranstaltning angår et lån, som Riksgälden har ydet Volvo Aero. Der er tale om statslige midler, eftersom de stilles til rådighed af den svenske Rigsdag, og eftersom forskrifterne for anvendelsen er udfærdiget af den svenske regering. Foranstaltningen er selektiv, eftersom den er rettet mod en enkeltstående virksomhed, nemlig Volvo Aero, som er en stor virksomhed, der handler med andre medlemsstater. Foranstaltningen giver Volvo Aero en fordel, eftersom den giver virksomheden adgang til kapital på vilkår, markedet ikke kan tilbyde. Støtteforanstaltningen skal derfor betragtes som statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(44)

Den anmeldte foranstaltning angår et lån, som Riksgälden har ydet Volvo Aero. Der er tale om statslige midler, eftersom de stilles til rådighed af den svenske Rigsdag, og eftersom forskrifterne for anvendelsen er udfærdiget af den svenske regering. Foranstaltningen er selektiv, eftersom den er rettet mod en enkeltstående virksomhed, nemlig Volvo Aero, som er en stor virksomhed, der handler med andre medlemsstater. Foranstaltningen giver Volvo Aero en fordel, eftersom den giver virksomheden adgang til kapital på vilkår, markedet ikke kan tilbyde. Støtteforanstaltningen skal derfor betragtes som statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

5.2.   Foranstaltningens lovlighed

| (45) | Ved at anmelde foranstaltningen inden gennemførelsen har de svenske myndigheder opfyldt deres forpligtelser efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3. Den anmeldte foranstaltning bliver først gennemført efter Kommissionens godkendelse, hvilket er i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 88, stk. 3. |
| --- | --- |

(45)

Ved at anmelde foranstaltningen inden gennemførelsen har de svenske myndigheder opfyldt deres forpligtelser efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3. Den anmeldte foranstaltning bliver først gennemført efter Kommissionens godkendelse, hvilket er i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 88, stk. 3.

6.   FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

| (46) | Kommissionen har vurderet foranstaltningen på grundlag af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), særligt på basis af reglerne for statsstøtte til F&U, som siden 1. januar 2007 har været Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til forskning, udvikling og innovation (12) (rammebestemmelser for F&U). |
| --- | --- |

(46)

Kommissionen har vurderet foranstaltningen på grundlag af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), særligt på basis af reglerne for statsstøtte til F&U, som siden 1. januar 2007 har været Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til forskning, udvikling og innovation (12) (rammebestemmelser for F&U).

6.1.   Markedssvigt

| (47) | For kunne vurdere støtte til et stort F&U-projekt er det nødvendigt at undersøge foranstaltningens mål, særligt hvilket markedssvigt den har til formål at råde bod på. Kun i de tilfælde, hvor markedskræfterne ikke selv er i stand til at skabe et økonomisk effektivt resultat, kan et markedssvigt siges at forekomme. De svenske myndigheder forklarede i anmeldelsen, at på grund af ufuldstændig og asymmetrisk information har virksomheden ikke kunnet skaffe sig privat RRSA-finansiering til GEnx-projektet, da dette kendetegnes af store tekniske risici og et langsigtet afkast. |
| --- | --- |

(47)

For kunne vurdere støtte til et stort F&U-projekt er det nødvendigt at undersøge foranstaltningens mål, særligt hvilket markedssvigt den har til formål at råde bod på. Kun i de tilfælde, hvor markedskræfterne ikke selv er i stand til at skabe et økonomisk effektivt resultat, kan et markedssvigt siges at forekomme. De svenske myndigheder forklarede i anmeldelsen, at på grund af ufuldstændig og asymmetrisk information har virksomheden ikke kunnet skaffe sig privat RRSA-finansiering til GEnx-projektet, da dette kendetegnes af store tekniske risici og et langsigtet afkast.

| (48) | Kommissionen har i tidligere beslutninger konstateret, at der forkommer sådanne markedssvigt i forbindelse med større projekter inden for rum- og flyindustrien (13). Dette betyder imidlertid ikke, at ethvert projekt inden for området rammes af markedssvigt. Det er indlysende, at forskellige virksomheder inden for området ved flere lejligheder har kunnet finansiere nye projekter, enten ved hjælp af egne midler eller via finansmarkederne. Kommissionen må tage stilling til forekomsten og omfanget af et givet markedssvigt i den konkrete sag, som undersøges. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen har i tidligere beslutninger konstateret, at der forkommer sådanne markedssvigt i forbindelse med større projekter inden for rum- og flyindustrien (13). Dette betyder imidlertid ikke, at ethvert projekt inden for området rammes af markedssvigt. Det er indlysende, at forskellige virksomheder inden for området ved flere lejligheder har kunnet finansiere nye projekter, enten ved hjælp af egne midler eller via finansmarkederne. Kommissionen må tage stilling til forekomsten og omfanget af et givet markedssvigt i den konkrete sag, som undersøges.

| (49) | I sin beslutning om at indlede en procedure stillede Kommissionen spørgsmålstegn ved, om der forekom markedssvigt, da regeringens formelle beslutning om at yde støtte blev truffet i en meget sen fase af programmet — i en fase hvor Volvo Aero allerede havde finansieret projektet ved hjælp af virksomhedens likviditet og koncernens fælles cash pool. Kommissionen rejste derfor spørgsmålet, om finansieringen gennem koncernens fælles cash pool de facto kunne siges at udgøre en langsigtet finansiering af GEnx-projektet. |
| --- | --- |

(49)

I sin beslutning om at indlede en procedure stillede Kommissionen spørgsmålstegn ved, om der forekom markedssvigt, da regeringens formelle beslutning om at yde støtte blev truffet i en meget sen fase af programmet — i en fase hvor Volvo Aero allerede havde finansieret projektet ved hjælp af virksomhedens likviditet og koncernens fælles cash pool. Kommissionen rejste derfor spørgsmålet, om finansieringen gennem koncernens fælles cash pool de facto kunne siges at udgøre en langsigtet finansiering af GEnx-projektet.

| (50) | Kommissionen noterer sig de oplysninger om Volvokoncernens finansieringspolitik, herunder reglerne og vilkårene for det koncerninterne lån til Volvo Aero, som de svenske myndigheder har fremlagt. Med disse oplysninger har man forsøgt at vise, at finansiering via koncernens fælles cash pool-system ikke kunne anses for at være en måde at finansiere GEnx-projektet på lang sigt. Denne finansieringsmåde havde snarere karakter af en midlertidig nødforanstaltning, således at Volvo Aero kunne leve op til virksomhedens kontraktlige forpligtelser over for GE, men truede med at skabe ubalance i finansieringen af koncernens øvrige aktiviteter, hvis den fortsatte. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen noterer sig de oplysninger om Volvokoncernens finansieringspolitik, herunder reglerne og vilkårene for det koncerninterne lån til Volvo Aero, som de svenske myndigheder har fremlagt. Med disse oplysninger har man forsøgt at vise, at finansiering via koncernens fælles cash pool-system ikke kunne anses for at være en måde at finansiere GEnx-projektet på lang sigt. Denne finansieringsmåde havde snarere karakter af en midlertidig nødforanstaltning, således at Volvo Aero kunne leve op til virksomhedens kontraktlige forpligtelser over for GE, men truede med at skabe ubalance i finansieringen af koncernens øvrige aktiviteter, hvis den fortsatte.

| (51) | Som det fremgår af Sveriges bemærkninger, foreskriver Volvokoncernens politik på det finansielle område, at datterselskaber skal finansieres gennem virksomhedens likvide midler eller koncernens fælles cash pool, som igen finansieres gennem koncernens virksomheder og ekstern kapital. Volvo Treasury har ansvaret for koncernens cash pool og skal som sådan sørge for, at der findes tilstrækkelige reserver til at sikre Volvos løbende driftsfinansiering. Virksomheden har ansvaret for kvartalsvis at bedømme de generelle behov og muligheder inden for alle koncernens forretningsområder og fastsætter omfanget (med hensyn til ind- og udlån) af Volvokoncernens cash pool. |
| --- | --- |

(51)

Som det fremgår af Sveriges bemærkninger, foreskriver Volvokoncernens politik på det finansielle område, at datterselskaber skal finansieres gennem virksomhedens likvide midler eller koncernens fælles cash pool, som igen finansieres gennem koncernens virksomheder og ekstern kapital. Volvo Treasury har ansvaret for koncernens cash pool og skal som sådan sørge for, at der findes tilstrækkelige reserver til at sikre Volvos løbende driftsfinansiering. Virksomheden har ansvaret for kvartalsvis at bedømme de generelle behov og muligheder inden for alle koncernens forretningsområder og fastsætter omfanget (med hensyn til ind- og udlån) af Volvokoncernens cash pool.

| (52) | Som de svenske myndigheder endvidere har forklaret, er den koncerninterne finansiering ikke beregnet til at finansiere projekter. Det er derimod datterselskabets ansvar selv at finansiere sine F&U-omkostninger. Desuden kan koncernens cash pool udelukkende anvendes på kort sigt, med strenge tilbagebetalingsvilkår og i forhold til andelen i koncernens driftsresultat, således at den koncerninterne finansiering ikke går ud over andre af koncernens forretningsområder. Ifølge de svenske myndigheder tilbydes den koncerninterne finansiering på markedsmæssige vilkår. |
| --- | --- |

(52)

Som de svenske myndigheder endvidere har forklaret, er den koncerninterne finansiering ikke beregnet til at finansiere projekter. Det er derimod datterselskabets ansvar selv at finansiere sine F&U-omkostninger. Desuden kan koncernens cash pool udelukkende anvendes på kort sigt, med strenge tilbagebetalingsvilkår og i forhold til andelen i koncernens driftsresultat, således at den koncerninterne finansiering ikke går ud over andre af koncernens forretningsområder. Ifølge de svenske myndigheder tilbydes den koncerninterne finansiering på markedsmæssige vilkår.

| (53) | Kommissionen noterer sig, at Volvo Aeros afhængighed af den fælles cash pool i næsten fire år er en undtagelse fra koncernens finansieringspolitik. Ifølge Sverige var Volvo Aero det eneste driftsselskab, som til stadighed modtog betydelige kreditter fra den fælles cash pool, dog begrænset til mellem [...] og [...] mio. SEK(ca. [...] mio. EUR) mellem 2004 og 2008. Desuden blev cash poolens kreditloft ikke længere fastsat årligt men kvartalsvis. På grund af virksomhedens begrænsede andel i koncernens driftsresultat, som beløb sig til 2 %, var dens afhængighed af koncernintern finansiering uforholdsmæssigt stor, virksomhedens relative betydning inden for koncernen taget i betragtning (14). |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen noterer sig, at Volvo Aeros afhængighed af den fælles cash pool i næsten fire år er en undtagelse fra koncernens finansieringspolitik. Ifølge Sverige var Volvo Aero det eneste driftsselskab, som til stadighed modtog betydelige kreditter fra den fælles cash pool, dog begrænset til mellem [...] og [...] mio. SEK(ca. [...] mio. EUR) mellem 2004 og 2008. Desuden blev cash poolens kreditloft ikke længere fastsat årligt men kvartalsvis. På grund af virksomhedens begrænsede andel i koncernens driftsresultat, som beløb sig til 2 %, var dens afhængighed af koncernintern finansiering uforholdsmæssigt stor, virksomhedens relative betydning inden for koncernen taget i betragtning (14).

| (54) | Kommissionen noterer sig endvidere de svenske myndigheders bemærkning om, at en sådan usædvanlig afhængighed af koncernens cash pool truer med at underminere koncernens muligheder for at holde sammen på sine forretningsområder. Volvo Aero har tyet til koncernens cash pool på en måde, som er gået ud over finansieringen af andre forretningsområder inden for koncernen, hvilket truer forudsætningerne for kontinuitet og afbalanceret vækst inden for koncernens øvrige forretningsområder (15). Dette skyldes, at der opstår ubalance i risikospredningen mellem rum- og flyafdelingerne og de øvrige afdelinger inden for Volvokoncernen. En sådan udvikling vil begrænse koncernens evne til at finansiere andre af koncernens projekter, som er mindre usikre og giver et bedre afkast. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen noterer sig endvidere de svenske myndigheders bemærkning om, at en sådan usædvanlig afhængighed af koncernens cash pool truer med at underminere koncernens muligheder for at holde sammen på sine forretningsområder. Volvo Aero har tyet til koncernens cash pool på en måde, som er gået ud over finansieringen af andre forretningsområder inden for koncernen, hvilket truer forudsætningerne for kontinuitet og afbalanceret vækst inden for koncernens øvrige forretningsområder (15). Dette skyldes, at der opstår ubalance i risikospredningen mellem rum- og flyafdelingerne og de øvrige afdelinger inden for Volvokoncernen. En sådan udvikling vil begrænse koncernens evne til at finansiere andre af koncernens projekter, som er mindre usikre og giver et bedre afkast.

| (55) | Kommissionen noterer sig, at den stadige afhængighed af den fælles cash pool ikke er holdbar på længere sigt, eftersom koncernen lægger stærkt økonomisk pres på Volvo Aero for at tilbagebetale lånet trods virksomhedens store problemer med negativ likviditet. Volvo Aero havde en negativ likviditet efter skat på [...] mio. SEK(ca. [...] mio. EUR) i 2008. Volvo Aero har derfor måttet træffe en række interne foranstaltninger for at fremskaffe tilstrækkelig likviditet, bl.a. [...] (16). |
| --- | --- |

(55)

Kommissionen noterer sig, at den stadige afhængighed af den fælles cash pool ikke er holdbar på længere sigt, eftersom koncernen lægger stærkt økonomisk pres på Volvo Aero for at tilbagebetale lånet trods virksomhedens store problemer med negativ likviditet. Volvo Aero havde en negativ likviditet efter skat på [...] mio. SEK(ca. [...] mio. EUR) i 2008. Volvo Aero har derfor måttet træffe en række interne foranstaltninger for at fremskaffe tilstrækkelig likviditet, bl.a. [...] (16).

| (56) | Ud fra disse oplysninger kan Kommissionen konkludere, at den fælles cash pool har ydet Volvo Aero kredit for at gøre virksomheden i stand til at opfylde sine forpligtelser over for GE. En sådan finansieringsform har imidlertid ikke kunnet finansiere projektet på lang sigt, da den ville kunne underminere sammenhængskraften i den koncerninterne finansiering og bringe balancen mellem koncernens forretningsområder i fare. |
| --- | --- |

(56)

Ud fra disse oplysninger kan Kommissionen konkludere, at den fælles cash pool har ydet Volvo Aero kredit for at gøre virksomheden i stand til at opfylde sine forpligtelser over for GE. En sådan finansieringsform har imidlertid ikke kunnet finansiere projektet på lang sigt, da den ville kunne underminere sammenhængskraften i den koncerninterne finansiering og bringe balancen mellem koncernens forretningsområder i fare.

| (57) | Da rum- og flyindustrien er et af koncernens forretningsområder, om end det ikke er ansvarligt for mere end 2 % af koncernens driftsresultat, burde koncernen i et vist omfang bidrage til projektets langsigtede finansiering, skønt virksomheden ifølge de svenske myndigheder ikke kan have en berettiget forventning om, at Volvo Treasury skal påtage mere langsigtede forpligtelser med hensyn til GEnx. På grundlag af de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, forekommer markedssvigtets omfang og karakter i henseende til GEnx-projektet temmeligt begrænsede, hvilket kunne tyde på, at det foreslåede støttebeløb ikke står i et passende forhold til projektet. |
| --- | --- |

(57)

Da rum- og flyindustrien er et af koncernens forretningsområder, om end det ikke er ansvarligt for mere end 2 % af koncernens driftsresultat, burde koncernen i et vist omfang bidrage til projektets langsigtede finansiering, skønt virksomheden ifølge de svenske myndigheder ikke kan have en berettiget forventning om, at Volvo Treasury skal påtage mere langsigtede forpligtelser med hensyn til GEnx. På grundlag af de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, forekommer markedssvigtets omfang og karakter i henseende til GEnx-projektet temmeligt begrænsede, hvilket kunne tyde på, at det foreslåede støttebeløb ikke står i et passende forhold til projektet.

| (58) | Eftersom Volvo Aero ikke har tilstrækkelig økonomisk autonomi til at søge ekstern finansiering af sådanne investeringer, som foranstaltningen støtter, rejste Kommissionen i sin beslutning om at indlede en procedure spørgsmålet, hvorvidt Volvokoncernen virkelig manglede muligheder for at garantere ekstern finansiering til GEnx-projektet. |
| --- | --- |

(58)

Eftersom Volvo Aero ikke har tilstrækkelig økonomisk autonomi til at søge ekstern finansiering af sådanne investeringer, som foranstaltningen støtter, rejste Kommissionen i sin beslutning om at indlede en procedure spørgsmålet, hvorvidt Volvokoncernen virkelig manglede muligheder for at garantere ekstern finansiering til GEnx-projektet.

| (59) | I sine bemærkninger bekræftede de svenske myndigheder først, at virksomheder inden for Volvokoncernen ikke har tilladelse til at modtage direkte ekstern finansiering fra banker og andre pengeinstitutter. Inden koncernen ansøgte om statsstøtte, undersøgte den uden held andre mulige kilder til ekstern, risikovillig kapital. Skønt AB Volvo generelt har let ved at skaffe sig ekstern finansiering, er den eksterne finansiering, som er til rådighed for denne type af langsigtede rum- og flytekniske F&U-projekter, meget begrænset, bl.a. fordi de opfattes som højrisikoprojekter. |
| --- | --- |

(59)

I sine bemærkninger bekræftede de svenske myndigheder først, at virksomheder inden for Volvokoncernen ikke har tilladelse til at modtage direkte ekstern finansiering fra banker og andre pengeinstitutter. Inden koncernen ansøgte om statsstøtte, undersøgte den uden held andre mulige kilder til ekstern, risikovillig kapital. Skønt AB Volvo generelt har let ved at skaffe sig ekstern finansiering, er den eksterne finansiering, som er til rådighed for denne type af langsigtede rum- og flytekniske F&U-projekter, meget begrænset, bl.a. fordi de opfattes som højrisikoprojekter.

| (60) | De svenske myndigheder fremlagde også oplysninger, der forklarede, hvorfor lånoptagelse ikke var en egnet måde at finansiere kapitalintensive rum- og flytekniske F&U-projekter, som indebærer store tekniske og økonomiske risici, og som har en meget lang indtjeningstid. |
| --- | --- |

(60)

De svenske myndigheder fremlagde også oplysninger, der forklarede, hvorfor lånoptagelse ikke var en egnet måde at finansiere kapitalintensive rum- og flytekniske F&U-projekter, som indebærer store tekniske og økonomiske risici, og som har en meget lang indtjeningstid.

| (61) | De svenske myndigheder forklarede, at Volvokoncernen uden held havde søgt ekstern RRSA-finansiering af GEnx-projektet. Volvokoncernen henvendte sig til Nordea desangående, men banken kunne ikke tilbyde RRSA-finansiering.Volvokoncernen henvendte sig også uformelt til en række investorer, men uden held. Slutteligt var Volvo Aero i stand til at sikre sig et mindre bidrag fra en underleverandør (Carlton Forge Works), som dækkede de første betalinger. |
| --- | --- |

(61)

De svenske myndigheder forklarede, at Volvokoncernen uden held havde søgt ekstern RRSA-finansiering af GEnx-projektet. Volvokoncernen henvendte sig til Nordea desangående, men banken kunne ikke tilbyde RRSA-finansiering.Volvokoncernen henvendte sig også uformelt til en række investorer, men uden held. Slutteligt var Volvo Aero i stand til at sikre sig et mindre bidrag fra en underleverandør (Carlton Forge Works), som dækkede de første betalinger.

| (62) | Kommissionen når derfor frem til den konklusion, at der ikke fandtes nogen mulig ekstern finansiering for GEnx-projektet. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen når derfor frem til den konklusion, at der ikke fandtes nogen mulig ekstern finansiering for GEnx-projektet.

| (63) | Desuden bemærkede Kommissionen i sin beslutning om at indlede en procedure, at Volvokoncernens finansieringspolitik synes at bygge på statslig finansiering med henblik på at kunne sikre sine datterselskabers finansiering. De svenske myndigheder forklarede i deres bemærkninger, at statslig finansiering ikke var en forudsætning for, at koncernen kunne finansiere sine datteselskaber. I koncernens finansieringspolitik beskrives proceduren for at søge alternative finansieringskilder, enten ved lånoptagelse uden for Volvokoncernen eller ved handelskreditter og andre former for strukturerede produkter, inklusive offentlig finansiering. |
| --- | --- |

(63)

Desuden bemærkede Kommissionen i sin beslutning om at indlede en procedure, at Volvokoncernens finansieringspolitik synes at bygge på statslig finansiering med henblik på at kunne sikre sine datterselskabers finansiering. De svenske myndigheder forklarede i deres bemærkninger, at statslig finansiering ikke var en forudsætning for, at koncernen kunne finansiere sine datteselskaber. I koncernens finansieringspolitik beskrives proceduren for at søge alternative finansieringskilder, enten ved lånoptagelse uden for Volvokoncernen eller ved handelskreditter og andre former for strukturerede produkter, inklusive offentlig finansiering.

| (64) | På grundlag af de indkomne bemærkninger mener Kommissionen, at skønt manglende adgang til støtten i vidt omfang har tvunget Volvo til at benytte koncernintern finansiering, synes koncernen ikke at kunne opretholde denne finansieringsform på lang sigt uden at bringe sine øvrige aktiviteter i fare. På baggrund af de nye elementer og de svenske myndigheders sænkning af støtten for at tage hensyn til koncernens reelle egetbidrag til projektet på tidspunktet for den formelle tildeling af støtte når Kommissionen frem til den konklusion, at støtten tager sigte på at afbøde et markedssvigt. |
| --- | --- |

(64)

På grundlag af de indkomne bemærkninger mener Kommissionen, at skønt manglende adgang til støtten i vidt omfang har tvunget Volvo til at benytte koncernintern finansiering, synes koncernen ikke at kunne opretholde denne finansieringsform på lang sigt uden at bringe sine øvrige aktiviteter i fare. På baggrund af de nye elementer og de svenske myndigheders sænkning af støtten for at tage hensyn til koncernens reelle egetbidrag til projektet på tidspunktet for den formelle tildeling af støtte når Kommissionen frem til den konklusion, at støtten tager sigte på at afbøde et markedssvigt.

6.2.   Tilskyndelsesvirkning

| (65) | I sin beslutning om at indlede en procedure udtrykte Kommissionen tvivl om støttens tilskyndelsesvirkning, eftersom den svenske regerings formelle beslutning om at tildele støtten blev truffet, efter at en stor del af projektet allerede var gennemført, i det mindste hvad angår Boeing B787. Eftersom beslutningen blev truffet, da projektet næsten var færdigt, syntes det at skulle imødegå risici, som ikke var knyttet til projektets F&U-indhold. |
| --- | --- |

(65)

I sin beslutning om at indlede en procedure udtrykte Kommissionen tvivl om støttens tilskyndelsesvirkning, eftersom den svenske regerings formelle beslutning om at tildele støtten blev truffet, efter at en stor del af projektet allerede var gennemført, i det mindste hvad angår Boeing B787. Eftersom beslutningen blev truffet, da projektet næsten var færdigt, syntes det at skulle imødegå risici, som ikke var knyttet til projektets F&U-indhold.

| (66) | Ifølge kapitel 6 i rammebestemmelserne for F&U&I skal Kommissionen først kontrollere, om støtteansøgningen er indgivet af støttemodtageren, inden F&U-projektet indledes. Som det allerede fremgår af beslutningen om at indlede en procedure, ansøgte Volvo Aero om støtte, inden projektet blev indledt, hvilket indebærer, at virksomheden fulgte retningslinjerne i rammebestemmelserne for F&U&I kapitel 6, stk. 2. |
| --- | --- |

(66)

Ifølge kapitel 6 i rammebestemmelserne for F&U&I skal Kommissionen først kontrollere, om støtteansøgningen er indgivet af støttemodtageren, inden F&U-projektet indledes. Som det allerede fremgår af beslutningen om at indlede en procedure, ansøgte Volvo Aero om støtte, inden projektet blev indledt, hvilket indebærer, at virksomheden fulgte retningslinjerne i rammebestemmelserne for F&U&I kapitel 6, stk. 2.

| (67) | Kommissionen understreger, at den normalt rejser spørgsmålet om en foranstaltnings tilskyndelsesvirkning, når den formelle beslutning om at tildele støtte træffes af staten i en fase, hvor et projekt allerede i vidt omfang er afsluttet og de facto finansieret af støttemodtageren. Hvad angår F&U, er det af stor betydning, at støtten påvirker virksomhedens adfærd, således at den medfører større og hurtigere investering i projektet. Uden en sådan effekt ville støtten ikke have nogen tilskyndelsesvirkning og derfor ikke være nødvendig. |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen understreger, at den normalt rejser spørgsmålet om en foranstaltnings tilskyndelsesvirkning, når den formelle beslutning om at tildele støtte træffes af staten i en fase, hvor et projekt allerede i vidt omfang er afsluttet og de facto finansieret af støttemodtageren. Hvad angår F&U, er det af stor betydning, at støtten påvirker virksomhedens adfærd, således at den medfører større og hurtigere investering i projektet. Uden en sådan effekt ville støtten ikke have nogen tilskyndelsesvirkning og derfor ikke være nødvendig.

| (68) | For at støtten skal have en sådan effekt, må staten træffe en beslutning om støtte, enten formelt, men med forbehold for at Kommissionen godkender støttens forenelighed med fællesskabets lovgivning i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, eller gennem en skriftlig hensigtserklæring, som ikke bør give anledning til uberettigede forventninger, men dog tilstrækkelig tydeligt markerer statens vilje til at støtte projektet (17). |
| --- | --- |

(68)

For at støtten skal have en sådan effekt, må staten træffe en beslutning om støtte, enten formelt, men med forbehold for at Kommissionen godkender støttens forenelighed med fællesskabets lovgivning i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, eller gennem en skriftlig hensigtserklæring, som ikke bør give anledning til uberettigede forventninger, men dog tilstrækkelig tydeligt markerer statens vilje til at støtte projektet (17).

| (69) | Kommissionen bemærker også, at det er en nødvendig forudsætning for, at støtte til et F&U-projekt er forenelig med fællesskabets lovgivning, at støtten anmeldes i god tid i henhold i traktatens artikel 88, stk. 3. En anmeldelse af støtte til et projekt, som nærmer sig sin afslutning, må betyde, at staten ikke er sikker på den støtte, den agter at bevilge, eller ikke kan fremsætte et løfte om en sådan støtte. Hvis virksomheden trods denne usikkerhed ikke blot kan gennemføre projektet, men også afslutte det, er det sandsynligt, at støtten i vidt omfang ikke er nødvendig for virksomheden. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen bemærker også, at det er en nødvendig forudsætning for, at støtte til et F&U-projekt er forenelig med fællesskabets lovgivning, at støtten anmeldes i god tid i henhold i traktatens artikel 88, stk. 3. En anmeldelse af støtte til et projekt, som nærmer sig sin afslutning, må betyde, at staten ikke er sikker på den støtte, den agter at bevilge, eller ikke kan fremsætte et løfte om en sådan støtte. Hvis virksomheden trods denne usikkerhed ikke blot kan gennemføre projektet, men også afslutte det, er det sandsynligt, at støtten i vidt omfang ikke er nødvendig for virksomheden.

| (70) | Ifølge kapitel 6 i rammebestemmelserne for F&U&I skal Kommissionen i hvert enkelt tilfælde vurdere et antal kriterier for støttens tilskyndelsesvirkning med henblik på at fastslå, om støtten medfører en forøgelse af projektets størrelse, omfang eller intensitet, eller om støttemodtagerens samlede F&U-udgifter forøges. Kommissionen har i sin detaljerede vurdering af tilskyndelsesvirkningen lagt rammebestemmelsernes punkt 7.3.3 til grund. |
| --- | --- |

(70)

Ifølge kapitel 6 i rammebestemmelserne for F&U&I skal Kommissionen i hvert enkelt tilfælde vurdere et antal kriterier for støttens tilskyndelsesvirkning med henblik på at fastslå, om støtten medfører en forøgelse af projektets størrelse, omfang eller intensitet, eller om støttemodtagerens samlede F&U-udgifter forøges. Kommissionen har i sin detaljerede vurdering af tilskyndelsesvirkningen lagt rammebestemmelsernes punkt 7.3.3 til grund.

| (71) | Ved bedømmelsen af støttens tilskyndelsesvirkning til at forandre virksomhedens adfærd satte Kommissionen spørgsmålstegn ved værdien af det mundtlige løfte, som regeringen gav Volvo Aero i december 2004. I sine bemærkninger gentog de svenske myndigheder og de interesserede parter, at regeringens løfte om at yde støtte var afgørende for Volvo Aeros beslutning om at deltage i projektet. Volvo Aeros kontakter med det svenske erhvervsministerium i efteråret 2004 styrkede yderligere virksomheden i dens opfattelse af, at de midler, som Rigsdagen stillede til rådighed, skulle anvendes til at støtte GEnx F&U-projektet (18). |
| --- | --- |

(71)

Ved bedømmelsen af støttens tilskyndelsesvirkning til at forandre virksomhedens adfærd satte Kommissionen spørgsmålstegn ved værdien af det mundtlige løfte, som regeringen gav Volvo Aero i december 2004. I sine bemærkninger gentog de svenske myndigheder og de interesserede parter, at regeringens løfte om at yde støtte var afgørende for Volvo Aeros beslutning om at deltage i projektet. Volvo Aeros kontakter med det svenske erhvervsministerium i efteråret 2004 styrkede yderligere virksomheden i dens opfattelse af, at de midler, som Rigsdagen stillede til rådighed, skulle anvendes til at støtte GEnx F&U-projektet (18).

| (72) | De svenske myndigheder har også fremlagt intern dokumentation, som viser, at virksomheden stolede på løfterne om støtte, inden den gik ind i projektet (19). Som virksomhedens forhenværende administrerende direktør tilkendegav, havde Volvo Aero ikke indgået aftalen med GE, dersom Volvo ikke havde modtaget sådanne løfter fra regeringens side, eftersom projektet ville betyde en uacceptabel risiko og en alt for stor investering for virksomheden og koncernen. |
| --- | --- |

(72)

De svenske myndigheder har også fremlagt intern dokumentation, som viser, at virksomheden stolede på løfterne om støtte, inden den gik ind i projektet (19). Som virksomhedens forhenværende administrerende direktør tilkendegav, havde Volvo Aero ikke indgået aftalen med GE, dersom Volvo ikke havde modtaget sådanne løfter fra regeringens side, eftersom projektet ville betyde en uacceptabel risiko og en alt for stor investering for virksomheden og koncernen.

| (73) | At der ikke fandtes noget kontrafaktisk projekt (dvs. et projekt som virksomheden ville gennemføre, hvis det ikke skulle få tildelt støtte), viser ifølge Sverige, at Volvo Aero forventede at modtage støtte, præcis som i forbindelse med projektet Trent 900 (20). GE har i sine bemærkninger tillige bekræftet, at udsigten til at modtage støtte var vigtig for Volvo Aeros beslutning om at blive GE's RRSA-partner. I aftalen mellem GE og Volvo Aero af 15. december 2004 omtales støtten fra den svenske stat da også. |
| --- | --- |

(73)

At der ikke fandtes noget kontrafaktisk projekt (dvs. et projekt som virksomheden ville gennemføre, hvis det ikke skulle få tildelt støtte), viser ifølge Sverige, at Volvo Aero forventede at modtage støtte, præcis som i forbindelse med projektet Trent 900 (20). GE har i sine bemærkninger tillige bekræftet, at udsigten til at modtage støtte var vigtig for Volvo Aeros beslutning om at blive GE's RRSA-partner. I aftalen mellem GE og Volvo Aero af 15. december 2004 omtales støtten fra den svenske stat da også.

| (74) | Kommissionen overvejede de svenske myndigheders økonomiske argument for, at GEnx-projektet ikke ville være blevet gennemført uden statsstøtte. Først og fremmest ville de indledende omkostninger belaste virksomhedens finansielle situation uacceptabelt. Som det fremgår af den finansielle dokumentation, kunne Volvo Aero højst finansiere 60 % af projektomkostningerne via sine likvide midler, mens de resterende 40 % i forventning om offentlig finansiering midlertidigt afholdtes af den fælles cash pool. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen overvejede de svenske myndigheders økonomiske argument for, at GEnx-projektet ikke ville være blevet gennemført uden statsstøtte. Først og fremmest ville de indledende omkostninger belaste virksomhedens finansielle situation uacceptabelt. Som det fremgår af den finansielle dokumentation, kunne Volvo Aero højst finansiere 60 % af projektomkostningerne via sine likvide midler, mens de resterende 40 % i forventning om offentlig finansiering midlertidigt afholdtes af den fælles cash pool.

| (75) | Kommissionen bemærker, at støtten synes at have spillet en begrænset rolle i spørgsmålet om likviditet (projektet blev jo trods alt finansieret ved hjælp af Volvo Aeros interne likviditet og koncernens fælles cash pool), og den har åbenbart haft en begrænset virkning på rentabiliteten i relation til den intern forrentning og nettonutidsværdien. Til gengæld indebar støtten en reduktion af Volvos finansielle eksponering, hvilket mindskede projektets risici, hvis det skulle mislykkes teknisk eller økonomisk. |
| --- | --- |

(75)

Kommissionen bemærker, at støtten synes at have spillet en begrænset rolle i spørgsmålet om likviditet (projektet blev jo trods alt finansieret ved hjælp af Volvo Aeros interne likviditet og koncernens fælles cash pool), og den har åbenbart haft en begrænset virkning på rentabiliteten i relation til den intern forrentning og nettonutidsværdien. Til gengæld indebar støtten en reduktion af Volvos finansielle eksponering, hvilket mindskede projektets risici, hvis det skulle mislykkes teknisk eller økonomisk.

| (76) | Kommissionen noterer sig, at GEnx-projektet er mere omfattende end Volvo Aeros tidligere F&U-projekt (Trent 900). Desuden gjorde det virksomheden i stand til at påtage sig ansvaret for anden F&U. F&U-arbejdet med GEnx indebar yderligere risici, som ikke eksisterede i CF6-80-programmet, som udgjorde en ren produktionsopgave, uden noget F&U-islæt. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen noterer sig, at GEnx-projektet er mere omfattende end Volvo Aeros tidligere F&U-projekt (Trent 900). Desuden gjorde det virksomheden i stand til at påtage sig ansvaret for anden F&U. F&U-arbejdet med GEnx indebar yderligere risici, som ikke eksisterede i CF6-80-programmet, som udgjorde en ren produktionsopgave, uden noget F&U-islæt.

| (77) | I sin beslutning om at indlede en procedure rejste Kommissionen spørgsmålet, hvilken tilskyndelsesvirkning støtten ville få, når projektet var så godt som afsluttet og de tekniske og økonomiske risici ændrede karakter. I sine bemærkninger godtgjorde de svenske myndigheder tilstrækkeligt tydeligt, at de tekniske og økomiske risici stadig var betydelige, skønt F&U-projektet befandt sig i en forholdsvis sen fase. Disse risici skyldtes den nye teknik og Volvo Aeros begrænsede erfaringer med denne type projekt. |
| --- | --- |

(77)

I sin beslutning om at indlede en procedure rejste Kommissionen spørgsmålet, hvilken tilskyndelsesvirkning støtten ville få, når projektet var så godt som afsluttet og de tekniske og økonomiske risici ændrede karakter. I sine bemærkninger godtgjorde de svenske myndigheder tilstrækkeligt tydeligt, at de tekniske og økomiske risici stadig var betydelige, skønt F&U-projektet befandt sig i en forholdsvis sen fase. Disse risici skyldtes den nye teknik og Volvo Aeros begrænsede erfaringer med denne type projekt.

| (78) | På baggrund af ovenstående når Kommissionen frem til den konklusion, at både det interne beslutningsgrundlag og GE's bemærkninger viser, at støtten var af afgørende betydning for Volvo Aeros beslutning om at deltage i projektet, eftersom støtten reducerer risiciene til acceptable niveauer, som gør det muligt for virksomheden at gennemføre projektet. Ud fra det oplyste accepterer Kommissionen derfor, at støtten havde en tilskyndelseseffekt, da den ansås for nødvendig for, at Volvo Aero kunne deltage i GEnx-projektet. |
| --- | --- |

(78)

På baggrund af ovenstående når Kommissionen frem til den konklusion, at både det interne beslutningsgrundlag og GE's bemærkninger viser, at støtten var af afgørende betydning for Volvo Aeros beslutning om at deltage i projektet, eftersom støtten reducerer risiciene til acceptable niveauer, som gør det muligt for virksomheden at gennemføre projektet. Ud fra det oplyste accepterer Kommissionen derfor, at støtten havde en tilskyndelseseffekt, da den ansås for nødvendig for, at Volvo Aero kunne deltage i GEnx-projektet.

6.3.   Proportionalitet

| (79) | I sin beslutning om at indlede en procedure anførte Kommissionen, at den ikke var fuldt ud overbevist om, at støtten havde et passende omfang ud fra reglerne for tilbagebetaling af det tilbagebetalingspligtige lån. Eftersom tilbagebetalingen af lånet bygger på salgsresultater udregnet i SEK, mens indtægterne fra salg til GE udregnes i USD, nærede Kommissionen mistanke om, at den svenske stat og ikke virksomheden kunne tænkes at have påtaget sig valutarisiciene. |
| --- | --- |

(79)

I sin beslutning om at indlede en procedure anførte Kommissionen, at den ikke var fuldt ud overbevist om, at støtten havde et passende omfang ud fra reglerne for tilbagebetaling af det tilbagebetalingspligtige lån. Eftersom tilbagebetalingen af lånet bygger på salgsresultater udregnet i SEK, mens indtægterne fra salg til GE udregnes i USD, nærede Kommissionen mistanke om, at den svenske stat og ikke virksomheden kunne tænkes at have påtaget sig valutarisiciene.

| (80) | Kommissionen noterer sig de svenske myndigheders oplysning om, at det er Volvo Aero og ikke staten, som påtager sig valutarisikoen, eftersom Vovo Aero modtager betaling af GE i USD, mens støtten skal tilbagebetales i SEK. Eftersom tilbagebetalingen af lånet desuden bygger på salgsindtægter (uanset valuta) og ikke på antallet af solgte enheder, har støtteforanstaltningen et passende omfang, eftersom det også omfatter salg af reservedele. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen noterer sig de svenske myndigheders oplysning om, at det er Volvo Aero og ikke staten, som påtager sig valutarisikoen, eftersom Vovo Aero modtager betaling af GE i USD, mens støtten skal tilbagebetales i SEK. Eftersom tilbagebetalingen af lånet desuden bygger på salgsindtægter (uanset valuta) og ikke på antallet af solgte enheder, har støtteforanstaltningen et passende omfang, eftersom det også omfatter salg af reservedele.

| (81) | Reglerne om tilbagebetaling af det tilbagebetalingspligtige lån synes at bekræfte, at støtten har et passende omfang. Renten er fastsat til 7,32 %, tilbagebetalingerne af overskud er ikke tidsbestemte, og tilbagebetalingen sker kvartalsvis ud fra indtægterne fra GE. |
| --- | --- |

(81)

Reglerne om tilbagebetaling af det tilbagebetalingspligtige lån synes at bekræfte, at støtten har et passende omfang. Renten er fastsat til 7,32 %, tilbagebetalingerne af overskud er ikke tidsbestemte, og tilbagebetalingen sker kvartalsvis ud fra indtægterne fra GE.

| (82) | Kommissionen bemærker, at det er virksomheden, der bør bære valutarisikoen, men konstaterer samtidig, at det faktum, at tilbagebetalingen hidrører fra alle indtægter og ikke blot fra salget af motorer, opvejer virksomhedens potentielle fordel af kursgevinster. Desuden ligger tilbagebetalingen af lånet på linje med rammebestemmelserne for F&U&I, og hertil kommer, at den er et mindre forvridende støtteinstrument. Også i betragtning af den relativt høje rente, som Sverige har fastsat, kan støtten anses for at have et passende omfang i henseende til valtuarisiciene. |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen bemærker, at det er virksomheden, der bør bære valutarisikoen, men konstaterer samtidig, at det faktum, at tilbagebetalingen hidrører fra alle indtægter og ikke blot fra salget af motorer, opvejer virksomhedens potentielle fordel af kursgevinster. Desuden ligger tilbagebetalingen af lånet på linje med rammebestemmelserne for F&U&I, og hertil kommer, at den er et mindre forvridende støtteinstrument. Også i betragtning af den relativt høje rente, som Sverige har fastsat, kan støtten anses for at have et passende omfang i henseende til valtuarisiciene.

| (83) | Kommissionen understreger endvidere, at et tilbagebetalingspligtigt lån er et risikodelingsinstrument, som medfører, at hvis projektet får succes, bliver støttemodtagerens tilbagebetaling desto større. Hvis salgsprognoserne holder, tilbagebetales støtten inklusive renter fuldt ud. Hvis salget bliver mindre end prognosen, reduceres tilbagebetalingen forholdsmæssigt (21). Hvis salget bliver større, bliver tilbagebetalingen større end det modtagne lån. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen understreger endvidere, at et tilbagebetalingspligtigt lån er et risikodelingsinstrument, som medfører, at hvis projektet får succes, bliver støttemodtagerens tilbagebetaling desto større. Hvis salgsprognoserne holder, tilbagebetales støtten inklusive renter fuldt ud. Hvis salget bliver mindre end prognosen, reduceres tilbagebetalingen forholdsmæssigt (21). Hvis salget bliver større, bliver tilbagebetalingen større end det modtagne lån.

| (84) | Kommissionens må i sin vurdering af støttens proportionalitet i forhold til markedssvigtets karakter og omfang sikre, at støtten begrænses til det strengt nødvendige. Ved brev af 12. november 2009 satte Kommissionen derfor spørgsmålstegn ved, om hele støttebeløbet nu også var nødvendigt, eftersom den formelle beslutning om støtte blev truffet, da projektet befandt sig i et forholdsvis sen fase, og Volvo Aero havde været i stand til at finansiere omkostningerne gennem ovennævnte fælles likvide midler. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionens må i sin vurdering af støttens proportionalitet i forhold til markedssvigtets karakter og omfang sikre, at støtten begrænses til det strengt nødvendige. Ved brev af 12. november 2009 satte Kommissionen derfor spørgsmålstegn ved, om hele støttebeløbet nu også var nødvendigt, eftersom den formelle beslutning om støtte blev truffet, da projektet befandt sig i et forholdsvis sen fase, og Volvo Aero havde været i stand til at finansiere omkostningerne gennem ovennævnte fælles likvide midler.

| (85) | I de svenske myndigheders svar på Kommissionens bekymring for, at støtten muligvis ikke var begrænset til det strengt nødvendige, indrømmede de, at proceduren for tildeling af støtte og koncernens finansielle situation sammenholdt med den oprindelige hensigt med støtten tydede på, at støttebeløbet kunne sænkes. De forslog derfor en sænkning af støtten baseret på den faktiske situation i Volvo Aero den 14. juni 2007, da myndighederne besluttede sig for at tildele støtten. På den dato afholdt Volvo Aero ca. 65,5 % af de støtteberettigede omkostninger, hvoraf 60 % hidrørte fra Volvo Aeros interne midler. De resterende 6,5 %, svarende til 58 mio. SEK(ca. 6 mio. EUR) blev finansieret gennem de fælles likvide midler. I alt foreslår Sverige en sænkning af det samlede støttebeløb fra de oprindeligt ønskede 362 mio. SEK(ca. 39 mio. EUR) til ca. 304 mio. SEK(ca. 33 mio. EUR). |
| --- | --- |

(85)

I de svenske myndigheders svar på Kommissionens bekymring for, at støtten muligvis ikke var begrænset til det strengt nødvendige, indrømmede de, at proceduren for tildeling af støtte og koncernens finansielle situation sammenholdt med den oprindelige hensigt med støtten tydede på, at støttebeløbet kunne sænkes. De forslog derfor en sænkning af støtten baseret på den faktiske situation i Volvo Aero den 14. juni 2007, da myndighederne besluttede sig for at tildele støtten. På den dato afholdt Volvo Aero ca. 65,5 % af de støtteberettigede omkostninger, hvoraf 60 % hidrørte fra Volvo Aeros interne midler. De resterende 6,5 %, svarende til 58 mio. SEK(ca. 6 mio. EUR) blev finansieret gennem de fælles likvide midler. I alt foreslår Sverige en sænkning af det samlede støttebeløb fra de oprindeligt ønskede 362 mio. SEK(ca. 39 mio. EUR) til ca. 304 mio. SEK(ca. 33 mio. EUR).

| (86) | Kommissionen finder, at en nedsættelse af støtten til de foreslåede 304 mio. SEK(ca. 33 mio. EUR) svarende til 33,5 % af projektets støtteberettigede omkostninger sammenholdt med de 39 % af de støtteberettigede omkostninger i det oprindelige forslag, betyder, at støtten begrænses til det strengt nødvendige. Dette skyldes, at det forslåede støttebeløb svarer til Volvo Aeros faktiske finansieringsbehov netop på det tidspunkt, hvor støtten blev godkendt formelt, og dermed afspejler det bedre markedssvigtets omfang. Kommissionen kan derfor konkludere, at det mindskede støttebeløb betyder, at støtten kan siges at have et passende omfang og ikke overstiger det strengt nødvendige. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen finder, at en nedsættelse af støtten til de foreslåede 304 mio. SEK(ca. 33 mio. EUR) svarende til 33,5 % af projektets støtteberettigede omkostninger sammenholdt med de 39 % af de støtteberettigede omkostninger i det oprindelige forslag, betyder, at støtten begrænses til det strengt nødvendige. Dette skyldes, at det forslåede støttebeløb svarer til Volvo Aeros faktiske finansieringsbehov netop på det tidspunkt, hvor støtten blev godkendt formelt, og dermed afspejler det bedre markedssvigtets omfang. Kommissionen kan derfor konkludere, at det mindskede støttebeløb betyder, at støtten kan siges at have et passende omfang og ikke overstiger det strengt nødvendige.

| (87) | Derfor når Kommissionen frem til den konklusion, at reglerne for tilbagebetaling af støtte og nedsættelsen af støttebeløbet til 33,5 % af de støtteberettigede omkostninger står i et passende forhold til markedssvigtets niveau og omfang. |
| --- | --- |

(87)

Derfor når Kommissionen frem til den konklusion, at reglerne for tilbagebetaling af støtte og nedsættelsen af støttebeløbet til 33,5 % af de støtteberettigede omkostninger står i et passende forhold til markedssvigtets niveau og omfang.

6.4.   Påvirkning af konkurrencen

| (88) | I sin beslutning om at indlede en procedure var Kommissionen af den opfattelse, at det relevante marked var markedet for motorer til større, civile fly. Kommissionen konkluderede indledningsvis, at støttens påvirkning af konkurrencen var begrænset som følge af den begrænsede markedsandel og investeringens størrelse. Konkurrenter opfordredes dog til at fremsætte bemærkninger og beskrive eventuelle konkurrencevirkninger. |
| --- | --- |

(88)

I sin beslutning om at indlede en procedure var Kommissionen af den opfattelse, at det relevante marked var markedet for motorer til større, civile fly. Kommissionen konkluderede indledningsvis, at støttens påvirkning af konkurrencen var begrænset som følge af den begrænsede markedsandel og investeringens størrelse. Konkurrenter opfordredes dog til at fremsætte bemærkninger og beskrive eventuelle konkurrencevirkninger.

| (89) | De svenske myndigheder anførte, at på det globale marked for komponenter til flymotorer er Volvo Aero en lille aktør, sammenlignet med virksomhedens europæiske konkurrenter, eksempelvis Rolls Royce, Snecma, Avio og MTU. Da Volvo Aero kun har 2 % af markedet for motorer til større civile fly, har støtten formentlig en meget begrænset indvirkning. Det er vanskeligt at betragte de komponenter, som Volvo udvikler og producerer, som et separat undermarked, bl.a. fordi de udvikles enten af de store producenter af originalt udstyr eller af andre virksomheder. |
| --- | --- |

(89)

De svenske myndigheder anførte, at på det globale marked for komponenter til flymotorer er Volvo Aero en lille aktør, sammenlignet med virksomhedens europæiske konkurrenter, eksempelvis Rolls Royce, Snecma, Avio og MTU. Da Volvo Aero kun har 2 % af markedet for motorer til større civile fly, har støtten formentlig en meget begrænset indvirkning. Det er vanskeligt at betragte de komponenter, som Volvo udvikler og producerer, som et separat undermarked, bl.a. fordi de udvikles enten af de store producenter af originalt udstyr eller af andre virksomheder.

| (90) | Kommissionen bemærker, at ingen konkurrenter fremsatte bemærkninger, efter at Kommissionen indledte sin formelle undersøgelsesprocedure. I lyset af de manglende bemærkninger, den store offentlige omtale af beslutningen om at indlede en procedure, Volvo Aeros meget begrænsede andel af markedet for større, civile flymotorer og den tilsyneladende mangel på europæiske partnervirksomheder, der kan fremstille sådanne komponenter, kan Kommissionen konkludere, at ingen konkurrent var bekymret for, at støtten skulle forvride det dynamiske incitament, skabe en stærk markedsposition eller medvirke til at fastholde ineffektive markedsstrukturer. Kommissionen har også taget stilling til bemærkninger fra GE Aviation til støtte for Volvo Aero, og fra Volvo Aeros tidligere administrerende direktør og fagforeningerne på Volvo. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen bemærker, at ingen konkurrenter fremsatte bemærkninger, efter at Kommissionen indledte sin formelle undersøgelsesprocedure. I lyset af de manglende bemærkninger, den store offentlige omtale af beslutningen om at indlede en procedure, Volvo Aeros meget begrænsede andel af markedet for større, civile flymotorer og den tilsyneladende mangel på europæiske partnervirksomheder, der kan fremstille sådanne komponenter, kan Kommissionen konkludere, at ingen konkurrent var bekymret for, at støtten skulle forvride det dynamiske incitament, skabe en stærk markedsposition eller medvirke til at fastholde ineffektive markedsstrukturer. Kommissionen har også taget stilling til bemærkninger fra GE Aviation til støtte for Volvo Aero, og fra Volvo Aeros tidligere administrerende direktør og fagforeningerne på Volvo.

| (91) | Efter alt at dømme forvrider den foreslåede støtte ikke konkurrenternes (producenter af motorkomponenter) dynamiske incitament til at investere og konkurrere. Dette skyldes måske først og fremmest, at mange producenter på sekundær- og tertiærmarkederne ofte søger at skabe længerevarende relationer med én enkelt producent af originalt udstyr som sin foretrukne partner. Volvo Aero er derimod en uafhængig virksomhed, som deltager i projekter med forskellige producenter af originalt udstyr, først og fremmest Rolls-Royce og GE. |
| --- | --- |

(91)

Efter alt at dømme forvrider den foreslåede støtte ikke konkurrenternes (producenter af motorkomponenter) dynamiske incitament til at investere og konkurrere. Dette skyldes måske først og fremmest, at mange producenter på sekundær- og tertiærmarkederne ofte søger at skabe længerevarende relationer med én enkelt producent af originalt udstyr som sin foretrukne partner. Volvo Aero er derimod en uafhængig virksomhed, som deltager i projekter med forskellige producenter af originalt udstyr, først og fremmest Rolls-Royce og GE.

| (92) | Hvad angår konkurrencen på produktmarkederne, omfatter støtten kun et begrænset antal komponenter til flymotorer, nærmere bestemt kompressorramme (fan hub frame), lavtrykskompressor-rotor (booster spool), bagerste turbineramme (turbine rear frame). Desuden er disse komponenter særligt udformede til GEnx-motoren og berører derfor ikke andre typer af motorer. Derudover er de pågældende investeringers omfang begrænset, sammenholdt med de investeringer, som er nødvendige for at udvikle en ny motor. Derfor har støtten ikke nogen større indflydelse på virksomhedens markedsposition. Dette betyder, at støtten har en begrænset indflydelse på konkurrencen på markedet for komponenter til flymotorer. |
| --- | --- |

(92)

Hvad angår konkurrencen på produktmarkederne, omfatter støtten kun et begrænset antal komponenter til flymotorer, nærmere bestemt kompressorramme (fan hub frame), lavtrykskompressor-rotor (booster spool), bagerste turbineramme (turbine rear frame). Desuden er disse komponenter særligt udformede til GEnx-motoren og berører derfor ikke andre typer af motorer. Derudover er de pågældende investeringers omfang begrænset, sammenholdt med de investeringer, som er nødvendige for at udvikle en ny motor. Derfor har støtten ikke nogen større indflydelse på virksomhedens markedsposition. Dette betyder, at støtten har en begrænset indflydelse på konkurrencen på markedet for komponenter til flymotorer.

| (93) | Endelig er støtten ikke forbundet med anvendelse af bestemte input til ovennævnte produkter eller med en bestemt placering af F&U-aktiviteterne. |
| --- | --- |

(93)

Endelig er støtten ikke forbundet med anvendelse af bestemte input til ovennævnte produkter eller med en bestemt placering af F&U-aktiviteterne.

| (94) | I henhold til ovenstående betragtninger, under henvisning til at hverken konkurrenter eller interesserede parter har fremsat bemærkninger, og under henvisning til Volvo Aeros meget begrænsede markedsandel kan Kommissionen derfor konkludere, at konkurrencen påvirkes i meget begrænset omfang. |
| --- | --- |

(94)

I henhold til ovenstående betragtninger, under henvisning til at hverken konkurrenter eller interesserede parter har fremsat bemærkninger, og under henvisning til Volvo Aeros meget begrænsede markedsandel kan Kommissionen derfor konkludere, at konkurrencen påvirkes i meget begrænset omfang.

6.5.   Afvejningstest

| (95) | På baggrund af ovenstående positive og negative faktorer skal Kommissionen i overensstemmelse med punkt 7.5, i rammebestemmelserne for F&U&I afveje virkningerne af støtteforanstaltningen og afgøre, om de deraf følgende forvridninger påvirker samhandelsvilkårene negativt i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(95)

På baggrund af ovenstående positive og negative faktorer skal Kommissionen i overensstemmelse med punkt 7.5, i rammebestemmelserne for F&U&I afveje virkningerne af støtteforanstaltningen og afgøre, om de deraf følgende forvridninger påvirker samhandelsvilkårene negativt i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| (96) | I nærværende tilfælde er Kommissionen af den mening, at støtten har en positiv virkning, idet den afbøder et markedssvigt, har en tilskyndelsesvirkning for støttemodtageren og ydes i form af et hensigtsmæssigt virkemiddel, som gør, at støtten har et passende omfang, og at konkurrencen kun påvirkes i begrænset omfang. |
| --- | --- |

(96)

I nærværende tilfælde er Kommissionen af den mening, at støtten har en positiv virkning, idet den afbøder et markedssvigt, har en tilskyndelsesvirkning for støttemodtageren og ydes i form af et hensigtsmæssigt virkemiddel, som gør, at støtten har et passende omfang, og at konkurrencen kun påvirkes i begrænset omfang.

| (97) | Kommissionen finder også, at foranstaltningens negative virkninger er begrænsede, eftersom den heraf følgende fordrejning af konkurrencen ikke er betydelig, da den ikke fortrænger konkurrenternes investeringer og ikke skaber en stærk markedsposition. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen finder også, at foranstaltningens negative virkninger er begrænsede, eftersom den heraf følgende fordrejning af konkurrencen ikke er betydelig, da den ikke fortrænger konkurrenternes investeringer og ikke skaber en stærk markedsposition.

| (98) | Ved afvejningen af disse faktorer bemærker Kommissionen endvidere, at de svenske myndigheder har nedsat støttebeløbet, således at det begrænses til det strengt nødvendige. |
| --- | --- |

(98)

Ved afvejningen af disse faktorer bemærker Kommissionen endvidere, at de svenske myndigheder har nedsat støttebeløbet, således at det begrænses til det strengt nødvendige.

| (99) | De svenske myndigheder vil fremlægge en årlig rapport om gennemførelsen af støtteordningen, således at Kommissionen kan overvåge foranstaltningen. |
| --- | --- |

(99)

De svenske myndigheder vil fremlægge en årlig rapport om gennemførelsen af støtteordningen, således at Kommissionen kan overvåge foranstaltningen.

| (100) | Sammenfattende kan Kommissionen konstatere, at resultatet af afvejningstesten for den undersøgte støtte er positivt. |
| --- | --- |

(100)

Sammenfattende kan Kommissionen konstatere, at resultatet af afvejningstesten for den undersøgte støtte er positivt.

7.   KONKLUSION

| (101) | På grundlag af ovenstående faktorer når Kommissionen derfor frem til den konklusion, at den må træffe en positiv beslutning i spørgsmålet om støtten på 304 mio. SEK(ca. 33 mio. EUR), som Sverige agter at yde Volvo Aero til udvikling af komponenter til den GEnx-motor, som GE har udviklet til flyene Boeing B787 og Boeing B747-8 — |
| --- | --- |

(101)

På grundlag af ovenstående faktorer når Kommissionen derfor frem til den konklusion, at den må træffe en positiv beslutning i spørgsmålet om støtten på 304 mio. SEK(ca. 33 mio. EUR), som Sverige agter at yde Volvo Aero til udvikling af komponenter til den GEnx-motor, som GE har udviklet til flyene Boeing B787 og Boeing B747-8 —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Statsstøtten på 304 mio. SEK(ca. 33 mio. EUR), som Sverige agter at yde Volvo Aero, er forenelig med fællesmarkedet.

Støtten godkendes hermed.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Sverige.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. juni 2009.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 253 af 4.10.2008, s. 31.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  Ifølge Den Europæiske Centralbank var vekselkursen mellem SEK og EUR ca. 9,3 ved støtteanmeldelsen den 10. december 2007.

3

(4)  Sekundærmarkedet omfatter eksempelvis følgendende producenter af flystrukturer: Hamilton (US), Honeywell (US), IHI (JP), MTU (DE), Snecma (FR), Avio (IT) og ITP (ES).

4

(5)  Koncernen tilbyder også andre tjenesteydelser såsom finansiering, lejekøb, forsikringer, aktionærtjenester, garantier, udlejning, it-løsninger og logistiksystemer.

5

(6)  Tilbagebetalingspligtigt lån: Et lån til et projekt, der udbetales i en eller flere rater, og hvor betingelserne for tilbagebetalingen afhænger af F&U&I-projektets resultater.

6

(7)  Forventede indtægter fra Volvo Aeros salg af motorer og reservedele.

7

(8)  Forretningshemmelighed.

8

(9)  Den asymmetriske information skyldes størrelsen af de investeringer, som betales på forhånd, og som er ganske betydelige, mens afkastet først kommer på længere sigt. Økonomisk balance opnås først efter 15-20 år. Endvidere spiller de tekniske og økonomiske risici en stor rolle.

9

(10)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

10

(11)  Se fodnote 1.

11

(12)  EUT C 323 af 30.12.2006, s. 1.

12

(13)  Se eksempelvis Kommissionens beslutninger i sag N 165/03 (Spanien, støtte til ITP til Trent 900), N 372/05 (Frankrig, støtte til Snecma til motoren SaM 146), N 120/01 (Det Forenede Kongerige, støtte til Rolls-Royce til udvikling af motorerne Trent 600 og Trent 900) og relativt nyligt i sagerne N 195/07 (Tyskland, støtte til Rolls-Royce Deutschland) og N 447/07 (Frankrig, støtte til Turbomeca), samt senest i sag C 9/2007 (Spanien, støtte til ITP).

13

(14)  Volvo Construction Equipment fik bevilget en generøs kreditramme af de fælles likvide midler, men i det tilfælde kun i ét år, og virksomhedens andel i driftsresultatet beløb sig desuden til 11 %.

14

(15)  Dette fremgår af brev af 27. november 2008 fra Volvokoncernen til Volvo Aero.

15

(16)  Det bemærkes, at Volvo Aero i januar 2009 tilkendegav, at virksomheden ville indlede forhandlinger med fagforeningerne om at nedskære antallet af arbejdere med 250 personer og antallet af funktionærer med ca. 100 personer. Dette viser tydeligt, hvilke økonomiske vanskeligheder Volvo Aero stod over for på dette tidspunkt.

16

(17)  Se f.eks. retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013, punkt 38 (EUT C 54 af 4.3.2006, s. 13).

17

(18)  I 2002 besluttede Rigsdagen at stille midler til rådighed til fremtidige F&U-indsatser i svensk flyindustri.

18

(19)  Den forhenværende administrerende direktørs fremlæggelse for bestyrelsen i slutningen af 2004.

19

(20)  Statsstøttesag N 301/03.

20

(21)  Desuden er forvridningen yderligere begrænset af, at produktet ikke blev nogen succes.

21

---

| 17.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 301/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 301/52

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 13. november 2009

om ændring af beslutning 2004/4/EF om bemyndigelse af medlemsstaterne til midlertidigt at træffe hasteforanstaltninger mod spredning af Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith, for så vidt angår Egypten

(meddelt under nummer K(2009) 8702)

(2009/839/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 2000/29/EF af 8. maj 2000 om foranstaltninger mod indslæbning i Fællesskabet af skadegørere på planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Fællesskabet (1), særlig artikel 16, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til Kommissionens beslutning 2004/4/EF (2) er indførsel på Fællesskabets område af knolde af Solanum tuberosum L. med oprindelse i Egypten principielt forbudt. Som undtagelse har sådanne knolde med oprindelse i »skadegørerfrie områder« i tidligere år, herunder importsæsonen 2008/09, kunnet føres ind på Fællesskabets område, forudsat at bestemte betingelser var overholdt. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til Kommissionens beslutning 2004/4/EF (2) er indførsel på Fællesskabets område af knolde af Solanum tuberosum L. med oprindelse i Egypten principielt forbudt. Som undtagelse har sådanne knolde med oprindelse i »skadegørerfrie områder« i tidligere år, herunder importsæsonen 2008/09, kunnet føres ind på Fællesskabets område, forudsat at bestemte betingelser var overholdt.

| (2) | I importsæsonen 2008/09 blev der foretaget seks tilbageholdelser af Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith, hvilket resulterede i et forbud mod al eksport af egyptiske kartofler til Fællesskabet fra den 26. august 2009. |
| --- | --- |

(2)

I importsæsonen 2008/09 blev der foretaget seks tilbageholdelser af Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith, hvilket resulterede i et forbud mod al eksport af egyptiske kartofler til Fællesskabet fra den 26. august 2009.

| (3) | Egypten har forelagt en rapport om årsagerne til disse tilbageholdelser. Hovedkonklusionen er, at størstedelen af tilbageholdelserne skyldes manglende overholdelse af de plantesundhedsmæssige forskrifter vedrørende avl og eksport af kartofler bestemt til Fællesskabet. Der må ikke længere eksporteres til Den Europæiske Union fra de kartoffelproducerende områder, der ikke har overholdt forskrifterne. Egypten har pålagt sanktioner for overtrædelse af forskrifterne og har suspenderet de pågældende virksomheders tilladelse for de næste tre eksportsæsoner. |
| --- | --- |

(3)

Egypten har forelagt en rapport om årsagerne til disse tilbageholdelser. Hovedkonklusionen er, at størstedelen af tilbageholdelserne skyldes manglende overholdelse af de plantesundhedsmæssige forskrifter vedrørende avl og eksport af kartofler bestemt til Fællesskabet. Der må ikke længere eksporteres til Den Europæiske Union fra de kartoffelproducerende områder, der ikke har overholdt forskrifterne. Egypten har pålagt sanktioner for overtrædelse af forskrifterne og har suspenderet de pågældende virksomheders tilladelse for de næste tre eksportsæsoner.

| (4) | Efter anmodning fra Egypten og på baggrund af de oplysninger, Egypten har forelagt, har Kommissionen fastslået, at risikoen for spredning af Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith ved indførsel til Fællesskabet af knolde af Solanum tuberosum L. fra »skadegørerfrie områder« i Egypten er tilstrækkeligt lav, forudsat at bestemte betingelser overholdes. |
| --- | --- |

(4)

Efter anmodning fra Egypten og på baggrund af de oplysninger, Egypten har forelagt, har Kommissionen fastslået, at risikoen for spredning af Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith ved indførsel til Fællesskabet af knolde af Solanum tuberosum L. fra »skadegørerfrie områder« i Egypten er tilstrækkeligt lav, forudsat at bestemte betingelser overholdes.

| (5) | I importsæsonen 2009/10 bør indførsel i Fællesskabet af knolde af Solanum tuberosum L. fra »skadegørerfrie områder« i Egypten derfor være tilladt. |
| --- | --- |

(5)

I importsæsonen 2009/10 bør indførsel i Fællesskabet af knolde af Solanum tuberosum L. fra »skadegørerfrie områder« i Egypten derfor være tilladt.

| (6) | Beslutning 2004/4/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(6)

Beslutning 2004/4/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (7) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Plantesundhed — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Plantesundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

I beslutning 2004/4/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 2, stk. 1, ændres »2008/09« til »2009/10«. |
| --- | --- |

1)

I artikel 2, stk. 1, ændres »2008/09« til »2009/10«.

| 2) | I artikel 4 ændres »31. august 2009« til »31. august 2010«. |
| --- | --- |

2)

I artikel 4 ændres »31. august 2009« til »31. august 2010«.

| 3) | I artikel 7 ændres »30. september 2009« til »30. september 2010«. |
| --- | --- |

3)

I artikel 7 ændres »30. september 2009« til »30. september 2010«.

| 4) | Bilaget ændres således:






  a) | I punkt 1, litra b), nr. iii), ændres »2008/09« til »2009/10«. |
| --- | --- | --- |

4)

Bilaget ændres således:

a)

I punkt 1, litra b), nr. iii), ændres »2008/09« til »2009/10«.

| b) | I punkt 1, litra b), nr. iii), andet led, ændres »1. januar 2009« til »1. januar 2010«. |
| --- | --- |

b)

I punkt 1, litra b), nr. iii), andet led, ændres »1. januar 2009« til »1. januar 2010«.

| c) | I punkt 1, litra b), nr. xii), ændres »1. januar 2009« til »1. januar 2010«. |
| --- | --- |

c)

I punkt 1, litra b), nr. xii), ændres »1. januar 2009« til »1. januar 2010«.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. november 2009.

På Kommissionens vegne

Androulla VASSILIOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 169 af 10.7.2000, s. 1.

1

(2)  EUT L 2 af 6.1.2004, s. 50.

2

---