# Europeiska unionens L 6/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.006.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 6 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången9 januari 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.006.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 6

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången9 januari 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 15/2010 av den 7 januari 2010 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 689/2008 om export och import av farliga kemikalier (
  1
  ) | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 16/2010 av den 8 januari 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 6 |
| | | BESLUT |
| | | 2010/12/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 5 januari 2010 om undantag av vissa finansiella tjänster inom postsektorn i Italien från tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster
  [delgivet med nr K(2009) 10382]

   (
  1
  ) | 8 |
| | | ARBETSORDNINGAR OCH RÄTTEGÅNGSREGLER |
| | * | Regionkommittén – Arbetsordning | 14 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 15/2010 av den 7 januari 2010 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 689/2008 om export och import av farliga kemikalier (
  1
  )

1

1

Kommissionens förordning (EU) nr 16/2010 av den 8 januari 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

6

BESLUT

2010/12/EU

*

Kommissionens beslut av den 5 januari 2010 om undantag av vissa finansiella tjänster inom postsektorn i Italien från tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster
  [delgivet med nr K(2009) 10382]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 10382]

1

8

ARBETSORDNINGAR OCH RÄTTEGÅNGSREGLER

*

Regionkommittén – Arbetsordning

14

| | | IV   Rättsakter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/13/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 30 september 2009 om stödordning C 2/09 (ex N 221/08 och N 413/08) som Tyskland planerar att genomföra för modernisering av de allmänna villkoren för kapitalinvesteringar
  [delgivet med nr K(2009) 7387]

   (
  1
  ) | 32 |

IV   Rättsakter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

2010/13/EG

*

Kommissionens beslut av den 30 september 2009 om stödordning C 2/09 (ex N 221/08 och N 413/08) som Tyskland planerar att genomföra för modernisering av de allmänna villkoren för kapitalinvesteringar
  [delgivet med nr K(2009) 7387]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 7387]

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 9.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 6/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 6/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 15/2010

av den 7 januari 2010

om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 689/2008 om export och import av farliga kemikalier

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 689/2008 av den 17 juni 2008 om export och import av farliga kemikalier (1), särskilt artikel 22.4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EG) nr 689/2008 genomförs Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel (PIC-konventionen). Konventionen undertecknades den 11 september 1998 och godkändes på Europeiska gemenskapens vägnar genom rådets förordning 2003/106/EG av den 19 december 2002 om godkännande, på Europeiska gemenskapens vägnar, av Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel (2). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 689/2008 genomförs Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel (PIC-konventionen). Konventionen undertecknades den 11 september 1998 och godkändes på Europeiska gemenskapens vägnar genom rådets förordning 2003/106/EG av den 19 december 2002 om godkännande, på Europeiska gemenskapens vägnar, av Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel (2).

| (2) | Bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008 bör ändras för att ta hänsyn till regler för vissa kemikalier som införts i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (3), rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (4), Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (5). |
| --- | --- |

(2)

Bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008 bör ändras för att ta hänsyn till regler för vissa kemikalier som införts i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (3), rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (4), Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (5).

| (3) | Det har beslutats att inte ta upp 1,3-diklorpropen, benfurakarb och trifluralin som verksamma ämnen i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. Det innebär att dessa verksamma ämnen är förbjudna för användning som bekämpningsmedel och därför bör läggas till i förteckningarna över kemikalier i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008. Eftersom nya ansökningar har lämnats in, vilket innebär att det måste fattas nya beslut om upptagande i bilaga I till direktiv 91/414/EG, bör tillägget till förteckningen över kemikalier i del 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008 inte tillämpas förrän de nya besluten om dessa kemikaliers status föreligger. |
| --- | --- |

(3)

Det har beslutats att inte ta upp 1,3-diklorpropen, benfurakarb och trifluralin som verksamma ämnen i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. Det innebär att dessa verksamma ämnen är förbjudna för användning som bekämpningsmedel och därför bör läggas till i förteckningarna över kemikalier i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008. Eftersom nya ansökningar har lämnats in, vilket innebär att det måste fattas nya beslut om upptagande i bilaga I till direktiv 91/414/EG, bör tillägget till förteckningen över kemikalier i del 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008 inte tillämpas förrän de nya besluten om dessa kemikaliers status föreligger.

| (4) | Det har beslutats att inte ta upp metomyl som verksamt ämne i bilaga I till direktiv 91/414/EG och att inte ta upp metomyl som verksamt ämne i bilagorna I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. Det innebär att detta verksamma ämne är förbjudet för användning som bekämpningsmedel och därför bör läggas till i förteckningarna över kemikalier i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008. Eftersom nya ansökningar har lämnats in, vilket innebär att det måste fattas ett nytt beslut om upptagande i bilaga I till direktiv 91/414/EG, bör tillägget i förteckningen över kemikalier i del 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008 inte tillämpas förrän det nya beslutet om denna kemikalies status föreligger. |
| --- | --- |

(4)

Det har beslutats att inte ta upp metomyl som verksamt ämne i bilaga I till direktiv 91/414/EG och att inte ta upp metomyl som verksamt ämne i bilagorna I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. Det innebär att detta verksamma ämne är förbjudet för användning som bekämpningsmedel och därför bör läggas till i förteckningarna över kemikalier i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008. Eftersom nya ansökningar har lämnats in, vilket innebär att det måste fattas ett nytt beslut om upptagande i bilaga I till direktiv 91/414/EG, bör tillägget i förteckningen över kemikalier i del 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008 inte tillämpas förrän det nya beslutet om denna kemikalies status föreligger.

| (5) | Det har beslutats att inte ta upp diazinon, diklorvos och fenitrotion som verksamma ämnen i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. Det innebär att dessa verksamma ämnen är underkastade stränga restriktioner för användning som bekämpningsmedel och därför bör läggas till förteckningen över kemikalier i del 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008 eftersom i princip all användning är förbjuden, trots att ämnena har identifierats och anmälts för utvärdering enligt direktiv 98/8/EG och därför kan fortsätta att godkännas av medlemsstaterna fram till dess att ett beslut enligt det direktivet fattas. |
| --- | --- |

(5)

Det har beslutats att inte ta upp diazinon, diklorvos och fenitrotion som verksamma ämnen i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. Det innebär att dessa verksamma ämnen är underkastade stränga restriktioner för användning som bekämpningsmedel och därför bör läggas till förteckningen över kemikalier i del 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008 eftersom i princip all användning är förbjuden, trots att ämnena har identifierats och anmälts för utvärdering enligt direktiv 98/8/EG och därför kan fortsätta att godkännas av medlemsstaterna fram till dess att ett beslut enligt det direktivet fattas.

| (6) | Enligt artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG får medlemsstaterna under en tolvårsperiod godkänna att växtskyddsmedel som innehåller vissa verksamma ämnen släpps ut på marknaden. Den tidsperioden har förlängts genom kommissionens förordning (EG) nr 2076/2002 av den 20 november 2002 om förlängning av den tidsperiod som avses i artikel 8.2 i rådets direktiv 91/414/EEG samt om att inte förteckna vissa verksamma ämnen i bilaga I till det direktivet och att återkalla godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller dessa ämnen (6). De verksamma ämnena azinfosmetyl och vinklozolin godkändes emellertid inte för upptagande i bilaga I till direktiv 91/414/EEG före utgången av den tidsperioden. Medlemsstaterna var därför tvungna att från och med den 1 januari 2007 dra tillbaka sina nationella godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller dessa ämnen. Det är alltså förbjudet att använda de verksamma ämnena azinfosmetyl och vinklozolin som bekämpningsmedel, och de bör därför läggas till i förteckningen över kemikalier i del 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG får medlemsstaterna under en tolvårsperiod godkänna att växtskyddsmedel som innehåller vissa verksamma ämnen släpps ut på marknaden. Den tidsperioden har förlängts genom kommissionens förordning (EG) nr 2076/2002 av den 20 november 2002 om förlängning av den tidsperiod som avses i artikel 8.2 i rådets direktiv 91/414/EEG samt om att inte förteckna vissa verksamma ämnen i bilaga I till det direktivet och att återkalla godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller dessa ämnen (6). De verksamma ämnena azinfosmetyl och vinklozolin godkändes emellertid inte för upptagande i bilaga I till direktiv 91/414/EEG före utgången av den tidsperioden. Medlemsstaterna var därför tvungna att från och med den 1 januari 2007 dra tillbaka sina nationella godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller dessa ämnen. Det är alltså förbjudet att använda de verksamma ämnena azinfosmetyl och vinklozolin som bekämpningsmedel, och de bör därför läggas till i förteckningen över kemikalier i del 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008.

| (7) | Det har beslutats att genom en rad åtgärder omfatta användningen av ämnena fenarimol, metamidofos och procymidon av stränga restriktioner; bland annat har dessa verksamma ämnen endast tagits upp i bilaga I till direktiv 91/44/EEG under en mycket kort tidsperiod. Efter utgången av denna period är det inte längre tillåtet att använda dessa ämnen, vilket innebär att de är förbjudna inom kategorin bekämpningsmedel och därför bör tas upp i förteckningen över kemikalier i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008. |
| --- | --- |

(7)

Det har beslutats att genom en rad åtgärder omfatta användningen av ämnena fenarimol, metamidofos och procymidon av stränga restriktioner; bland annat har dessa verksamma ämnen endast tagits upp i bilaga I till direktiv 91/44/EEG under en mycket kort tidsperiod. Efter utgången av denna period är det inte längre tillåtet att använda dessa ämnen, vilket innebär att de är förbjudna inom kategorin bekämpningsmedel och därför bör tas upp i förteckningen över kemikalier i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008.

| (8) | Genom kommissionens direktiv 2003/112/EG av den 1 december 2003 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att föra in paraquat som verksamt ämne (7), beslutas det att ämnet paraquat tas upp som verksamt ämne i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. Kommissionen direktiv 2003/112/EG ogiltigförklarades genom Europeiska gemenskapernas förstainstansrätts dom av den 11 juli 2007 i mål T-229/04 (8). Domen innebär att det verksamma ämnet förbjuds för användning som bekämpningsmedel och därför bör läggas till i förteckningen över kemikalier i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008. |
| --- | --- |

(8)

Genom kommissionens direktiv 2003/112/EG av den 1 december 2003 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att föra in paraquat som verksamt ämne (7), beslutas det att ämnet paraquat tas upp som verksamt ämne i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. Kommissionen direktiv 2003/112/EG ogiltigförklarades genom Europeiska gemenskapernas förstainstansrätts dom av den 11 juli 2007 i mål T-229/04 (8). Domen innebär att det verksamma ämnet förbjuds för användning som bekämpningsmedel och därför bör läggas till i förteckningen över kemikalier i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008.

| (9) | Genom kommissionens beslut av den 4 maj 2007 om fastställande av skyddsåtgärder vid användning av växtskyddsmedel som innehåller tolylfluanid och som leder till förorening av dricksvatten (9) beslutas det att användningen av växtskyddsmedel innehållande ämnet tolylfluanid under vissa villkor ska omfattas av restriktioner. Industrin har dessutom beslutat att dra tillbaka växtskyddsmedel innehållande det verksamma ämnet tolylfluanid från marknaden i syfte att skydda människors hälsa. Detta innebär att det verksamma ämnet är förbjudet för användning i underkategorin bekämpningsmedel i gruppen växtskyddsmedel. Förbudet mot användning i denna underkategori betraktas som en sträng restriktion för användning som bekämpningsmedel, och det verksamma ämnet bör därför läggas till i förteckningen över kemikalier i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008. |
| --- | --- |

(9)

Genom kommissionens beslut av den 4 maj 2007 om fastställande av skyddsåtgärder vid användning av växtskyddsmedel som innehåller tolylfluanid och som leder till förorening av dricksvatten (9) beslutas det att användningen av växtskyddsmedel innehållande ämnet tolylfluanid under vissa villkor ska omfattas av restriktioner. Industrin har dessutom beslutat att dra tillbaka växtskyddsmedel innehållande det verksamma ämnet tolylfluanid från marknaden i syfte att skydda människors hälsa. Detta innebär att det verksamma ämnet är förbjudet för användning i underkategorin bekämpningsmedel i gruppen växtskyddsmedel. Förbudet mot användning i denna underkategori betraktas som en sträng restriktion för användning som bekämpningsmedel, och det verksamma ämnet bör därför läggas till i förteckningen över kemikalier i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008.

| (10) | Det har beslutats att ta upp ämnet diuron som verksamt ämne i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. Det innebär att detta verksamma ämne inte längre är förbjudet för användning i underkategorin bekämpningsmedel i gruppen växtskyddsmedel. Det verksamma ämnet bör därför utgå ur del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008. |
| --- | --- |

(10)

Det har beslutats att ta upp ämnet diuron som verksamt ämne i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. Det innebär att detta verksamma ämne inte längre är förbjudet för användning i underkategorin bekämpningsmedel i gruppen växtskyddsmedel. Det verksamma ämnet bör därför utgå ur del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008.

| (11) | En ny ansökan har lämnats in för de verksamma ämnena kadusafos, karbofuran, karbosulfan och haloxifop-R, vilket innebär att det måste fattas ett nytt beslut om upptagande i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. Dessa kemikalier bör därför utgå ur förteckningen över kemikalier i del 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008. Beslut om att ta upp ämnena i förteckningen över kemikalier i del 2 i bilaga I bör inte fattas förrän det nya beslutet om dessa ämnens status enligt direktiv 91/414/EEG föreligger. |
| --- | --- |

(11)

En ny ansökan har lämnats in för de verksamma ämnena kadusafos, karbofuran, karbosulfan och haloxifop-R, vilket innebär att det måste fattas ett nytt beslut om upptagande i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. Dessa kemikalier bör därför utgå ur förteckningen över kemikalier i del 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008. Beslut om att ta upp ämnena i förteckningen över kemikalier i del 2 i bilaga I bör inte fattas förrän det nya beslutet om dessa ämnens status enligt direktiv 91/414/EEG föreligger.

| (12) | Bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättas genom artikel 133 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättas genom artikel 133 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 januari 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 204, 31.7.2008, s. 1.

1

(2)  EUT L 63, 6.3.2003, s. 27.

2

(3)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

3

(4)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1.

4

(5)  EGT L 123, 24.4.1998, s. 1.

5

(6)  EGT L 319, 23.11.2002, s. 3.

6

(7)  EUT L 321, 6.12.2003, s. 32.

7

(8)  EUT C 199, 25.8.2007, s. 32.

8

(9)  EUT L 119, 9.5.2007, s. 49.

9

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 689/2008 ska ändras på följande sätt:

| 1) | Del 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande poster ska läggas till:











  Kemikalie | CAS-nr | Einecs-nr | KN-nr | Underkategori (*) | Begränsningar för användning (**) | Länder för vilka ingen anmälan behövs |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”1,3-diklorpropen (1) | 542-75-6 | 208-826-5 | 2903 29 00 | p(1) | b | |
| Benfurakarb | 82560-54-1 | | 2932 99 00 | p(1) | b | |
| Fenarimol + | 60168-88-9 | 262-095-7 | 2933 59 95 | p(1) | b | |
| Metamidofos (2) + | 10265-92-6 | 233-606-0 | 2930 50 00 | p(1) | b | |
| Metomyl | 16752-77-5 | 240-815-0 | 2930 90 85 | p(1)-p(2) | b–b | |
| Paraquat + | 4685-14-7 | 225-141-7 | 2933 39 99 | p(1) | b | |
| Procymidon + | 32809-16-8 | 251-233-1 | 2925 19 95 | p(1) | b | |
| Tolylfluanid + | 731-27-1 | 211-986-9 | 2930 90 85 | p(1) | b | |
| Trifluralin | 1582-09-8 | 216-428-8 | 2921 43 00 | p(1) | b | |

1)

Del 1 ska ändras på följande sätt:

a)

Följande poster ska läggas till:

Kemikalie

CAS-nr

Einecs-nr

KN-nr

Underkategori (*)

Begränsningar för användning (**)

Länder för vilka ingen anmälan behövs

”1,3-diklorpropen (1)

542-75-6

208-826-5

2903 29 00

p(1)

b

Benfurakarb

82560-54-1

2932 99 00

p(1)

b

Fenarimol +

60168-88-9

262-095-7

2933 59 95

p(1)

b

Metamidofos (2) +

10265-92-6

233-606-0

2930 50 00

p(1)

b

Metomyl

16752-77-5

240-815-0

2930 90 85

p(1)-p(2)

b–b

Paraquat +

4685-14-7

225-141-7

2933 39 99

p(1)

b

Procymidon +

32809-16-8

251-233-1

2925 19 95

p(1)

b

Tolylfluanid +

731-27-1

211-986-9

2930 90 85

p(1)

b

Trifluralin

1582-09-8

216-428-8

2921 43 00

p(1)

b

| b) | Följande post ska utgå:











  Kemikalie | CAS-nr | Einecs-nr | KN-nr | Under-kategori (*) | Begränsningar för användning (**) | Länder för vilka ingen anmälan behövs |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Diuron | 330-54-1 | 006-015-00 | 2924 21 90 | p(1) | b” | |

b)

Följande post ska utgå:

Kemikalie

CAS-nr

Einecs-nr

KN-nr

Under-kategori (*)

Begränsningar för användning (**)

Länder för vilka ingen anmälan behövs

”Diuron

330-54-1

006-015-00

2924 21 90

p(1)

b”

| 2) | Del 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande poster ska läggas till:










  Kemikalie | CAS-nr | Einecs-nr | KN-nr | Kategori (*) | Begränsningar för användning (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Azinfosmetyl | 86-50-0 | 201-676-1 | 2933 99 80 | p | b |
| Diazinon | 333-41-5 | 206-373-8 | 2933 59 10 | p | sr |
| Diklorvos | 62-73-7 | 200-547-7 | 2919 90 00 | p | sr |
| Fenarimol | 60168-88-9 | 262-095-7 | 2933 59 95 | p | b |
| Fenitrotion | 122-14-5 | 204-524-2 | 2920 19 00 | p | sr |
| Metamidofos (3) | 10265-92-6 | 233-606-0 | 2930 50 00 | p | b |
| Paraquat | 1910-42-5 | 217-615-7 | 2933 39 99 | p | b |
| Procymidon | 32809-16-8 | 251-233-1 | 2925 19 95 | p | b |
| Tolylfluanid | 731-27-1 | 211-986-9 | 2930 90 85 | p | sr |
| Vinklozolin | 50471-44-8 | 256-599-6 | 2934 99 90 | p | b |

2)

Del 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Följande poster ska läggas till:

Kemikalie

CAS-nr

Einecs-nr

KN-nr

Kategori (*)

Begränsningar för användning (**)

”Azinfosmetyl

86-50-0

201-676-1

2933 99 80

p

b

Diazinon

333-41-5

206-373-8

2933 59 10

p

sr

Diklorvos

62-73-7

200-547-7

2919 90 00

p

sr

Fenarimol

60168-88-9

262-095-7

2933 59 95

p

b

Fenitrotion

122-14-5

204-524-2

2920 19 00

p

sr

Metamidofos (3)

10265-92-6

233-606-0

2930 50 00

p

b

Paraquat

1910-42-5

217-615-7

2933 39 99

p

b

Procymidon

32809-16-8

251-233-1

2925 19 95

p

b

Tolylfluanid

731-27-1

211-986-9

2930 90 85

p

sr

Vinklozolin

50471-44-8

256-599-6

2934 99 90

p

b

| b) | Följande poster ska utgå:










  Kemikalie | CAS-nr | Einecs-nr | KN-nr | Kategori (*) | Begränsningar för användning (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Kadusafos | 95465-99-9 | finns inte | 2930 90 85 | p | b |
| Karbofuran | 1563-66-2 | 216-353-0 | 2932 99 85 | p | b |
| Karbosulfan | 55285-14-8 | 259-565-9 | 2932 99 85 | p | b |
| Haloxifop-R
  (Haloxifop-P-metylester) | 95977-29-0
  (72619-32-0) | finns inte
  (406-250-0) | 2933 39 99
  (2933 39 99) | p | b” |

b)

Följande poster ska utgå:

Kemikalie

CAS-nr

Einecs-nr

KN-nr

Kategori (*)

Begränsningar för användning (**)

”Kadusafos

95465-99-9

finns inte

2930 90 85

p

b

Karbofuran

1563-66-2

216-353-0

2932 99 85

p

b

Karbosulfan

55285-14-8

259-565-9

2932 99 85

p

b

Haloxifop-R

(Haloxifop-P-metylester)

95977-29-0

(72619-32-0)

finns inte

(406-250-0)

2933 39 99

(2933 39 99)

p

b”

---

(1)  Denna post påverkar inte den befintliga posten för cis-1,3-Dikloropropen (cis) (CAS-nr 10061-01-5).

(2)  Denna post påverkar inte den befintliga posten för lösliga vätskeberedningar av metamidofos, vilka överskrider 600 g aktiv substans/l.”

(3)  Denna post påverkar inte den befintliga posten i bilaga I del 3 för lösliga vätskeberedningar av metamidofos, vilka överskrider 600 g aktiv substans/l.”

---

| 9.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 6/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 6/6

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 16/2010

av den 8 januari 2010

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 9 januari 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 januari 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 51,7 |
| TN | 104,3 |
| TR | 85,9 |
| ZZ | 80,6 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| JO | 115,2 |
| MA | 79,4 |
| TR | 129,4 |
| ZZ | 124,7 |
| 0709 90 70 | MA | 99,2 |
| TR | 109,6 |
| ZZ | 104,4 |
| 0805 10 20 | EG | 46,1 |
| IL | 56,2 |
| MA | 42,4 |
| TR | 54,3 |
| ZZ | 49,8 |
| 0805 20 10 | MA | 73,9 |
| TR | 64,0 |
| ZZ | 69,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 51,7 |
| IL | 71,3 |
| JM | 118,7 |
| MA | 88,8 |
| TR | 76,7 |
| US | 75,0 |
| ZZ | 80,4 |
| 0805 50 10 | EG | 74,9 |
| MA | 65,5 |
| TR | 63,3 |
| ZZ | 67,9 |
| 0808 10 80 | CA | 84,4 |
| CN | 86,0 |
| MK | 25,2 |
| US | 110,5 |
| ZZ | 76,5 |
| 0808 20 50 | CN | 54,9 |
| US | 110,2 |
| ZZ | 82,6 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

51,7

TN

104,3

TR

85,9

ZZ

80,6

0707 00 05

EG

174,9

JO

115,2

MA

79,4

TR

129,4

ZZ

124,7

0709 90 70

MA

99,2

TR

109,6

ZZ

104,4

0805 10 20

EG

46,1

IL

56,2

MA

42,4

TR

54,3

ZZ

49,8

0805 20 10

MA

73,9

TR

64,0

ZZ

69,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

51,7

IL

71,3

JM

118,7

MA

88,8

TR

76,7

US

75,0

ZZ

80,4

0805 50 10

EG

74,9

MA

65,5

TR

63,3

ZZ

67,9

0808 10 80

CA

84,4

CN

86,0

MK

25,2

US

110,5

ZZ

76,5

0808 20 50

CN

54,9

US

110,2

ZZ

82,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 9.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 6/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 6/8

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 5 januari 2010

om undantag av vissa finansiella tjänster inom postsektorn i Italien från tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster

[delgivet med nr K(2009) 10382]

(Endast den italienska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2010/12/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (1), särskilt artikel 30.4 och 30.6,

med beaktande av de fyra begäranden som Republiken Italien lämnat in per e-brev av den 8 juli 2009,

efter samråd med rådgivande kommittén för offentlig upphandling, och

av följande skäl:

I.   BAKGRUND

| (1) | Den 8 juli 2009 mottog kommissionen per e-post fyra ansökningar från Italien i enlighet med artikel 30.4 i direktiv 2004/17/EG. I ett e-brev av den 24 september 2009 begärde kommissionen kompletterande upplysningar som de italienska myndigheterna efter att beviljats förlängd tidsfrist överlämnade i ett e-brev av den 16 oktober 2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 8 juli 2009 mottog kommissionen per e-post fyra ansökningar från Italien i enlighet med artikel 30.4 i direktiv 2004/17/EG. I ett e-brev av den 24 september 2009 begärde kommissionen kompletterande upplysningar som de italienska myndigheterna efter att beviljats förlängd tidsfrist överlämnade i ett e-brev av den 16 oktober 2009.

| (2) | De ansökningar som inlämnades av Republiken Italien för Poste Italiane S.p.A.:s räkning (nedan kallad Poste) avser ett antal finansiella tjänster som tillhandahålls av Poste. Var och en av de fyra enskilda ansökningar som inlämnats i enlighet med artikel 30.4 avser i sin tur vissa finansiella tjänster som har delats in under fyra olika rubriker. Följande tjänster avses i ansökningarna:






  a) | Insamling av sparande från allmänheten via girokonto (nedan kallat sparande). |
| --- | --- | --- |

(2)

De ansökningar som inlämnades av Republiken Italien för Poste Italiane S.p.A.:s räkning (nedan kallad Poste) avser ett antal finansiella tjänster som tillhandahålls av Poste. Var och en av de fyra enskilda ansökningar som inlämnats i enlighet med artikel 30.4 avser i sin tur vissa finansiella tjänster som har delats in under fyra olika rubriker. Följande tjänster avses i ansökningarna:

a)

Insamling av sparande från allmänheten via girokonto (nedan kallat sparande).

| b) | Utlåning för bankers och godkända finansiella mellanhänders räkning (nedan kallat finansiering). Enligt beskrivningen omfattar denna grupp av tjänster Postes funktion som distributör av följande tjänster till tredje parter:






  — | Utlåning (i synnerhet hypotekslån och penninglån). |
| --- | --- | --- |

b)

Utlåning för bankers och godkända finansiella mellanhänders räkning (nedan kallat finansiering). Enligt beskrivningen omfattar denna grupp av tjänster Postes funktion som distributör av följande tjänster till tredje parter:

—

Utlåning (i synnerhet hypotekslån och penninglån).

| — | Konsumentkredit. |
| --- | --- |

—

Konsumentkredit.

| — | Finansiell leasing. |
| --- | --- |

—

Finansiell leasing.

| c) | Investeringstjänster och investeringsaktiviteter (nedan kallade investeringar). Enligt beskrivningen omfattar denna grupp av tjänster förutom tillsyn och förvaltning av finansiella instrument även den senare fasen (distributionen) för






  — | placering av finansiella instrument (i synnerhet obligationer), |
| --- | --- | --- |

c)

Investeringstjänster och investeringsaktiviteter (nedan kallade investeringar). Enligt beskrivningen omfattar denna grupp av tjänster förutom tillsyn och förvaltning av finansiella instrument även den senare fasen (distributionen) för

—

placering av finansiella instrument (i synnerhet obligationer),

| — | placering av tilläggspension samt finansiella produkter eller försäkringsprodukter (i synnerhet individuella pensionsförsäkringar). |
| --- | --- |

—

placering av tilläggspension samt finansiella produkter eller försäkringsprodukter (i synnerhet individuella pensionsförsäkringar).

| d) | Betalnings- och penningöverföringstjänster (nedan kallade betalningar). Enligt beskrivningen består denna grupp av tjänster av två olika kategorier, nämligen följande:






  — | Betalningstjänster som omfattar kredit- och betalkortstjänster. |
| --- | --- | --- |

d)

Betalnings- och penningöverföringstjänster (nedan kallade betalningar). Enligt beskrivningen består denna grupp av tjänster av två olika kategorier, nämligen följande:

—

Betalningstjänster som omfattar kredit- och betalkortstjänster.

| — | Penningöverföringstjänster, inbegripet internationell penningöverföring via Eurogirosystemet eller via internationella postanvisningar och överföring av medel inom Italien via postanvisningar. |
| --- | --- |

—

Penningöverföringstjänster, inbegripet internationell penningöverföring via Eurogirosystemet eller via internationella postanvisningar och överföring av medel inom Italien via postanvisningar.

| (3) | Ansökan åtföljs av två beslut från en oberoende nationell myndighet (Autorità per la vigilanza sui contratti pubblici di lavori, servizi e forniture, Italiens tillsynsmyndighet för offentliga upphandlingar). I sitt slutgiltiga beslut av den 12 november 2008 framhåller myndigheten att det, i det fall artikel 30.1 skulle bedömas tillämplig för alla eller några av de aktuella tjänsterna, skulle behövas särskilda övervakningsåtgärder för att garantera att gemenskapens regler om offentlig upphandling fortsätter att tillämpas på ett korrekt sätt vid alla Postes upphandlingar för bedrivande av verksamhet som inte hör till de verksamhetstyper för vilka artikel 30.1 har bedömts vara tillämplig. I beslutet dras även slutsatsen att Poste bör vidta lämpliga åtgärder för att särskilja upphandlingarna enligt den verksamhet som de är tänkta för. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan åtföljs av två beslut från en oberoende nationell myndighet (Autorità per la vigilanza sui contratti pubblici di lavori, servizi e forniture, Italiens tillsynsmyndighet för offentliga upphandlingar). I sitt slutgiltiga beslut av den 12 november 2008 framhåller myndigheten att det, i det fall artikel 30.1 skulle bedömas tillämplig för alla eller några av de aktuella tjänsterna, skulle behövas särskilda övervakningsåtgärder för att garantera att gemenskapens regler om offentlig upphandling fortsätter att tillämpas på ett korrekt sätt vid alla Postes upphandlingar för bedrivande av verksamhet som inte hör till de verksamhetstyper för vilka artikel 30.1 har bedömts vara tillämplig. I beslutet dras även slutsatsen att Poste bör vidta lämpliga åtgärder för att särskilja upphandlingarna enligt den verksamhet som de är tänkta för.

| (4) | Ansökan åtföljs även av ett yttrande från en oberoende nationell myndighet, Autorità garante della concorrenza e del mercato (Italiens konkurrensmyndighet). Myndigheten framhäver den italienska finanssektorns allmänna öppenhet med mer än 800 banker och mer än 80 bankgrupper samt mer än 170 företag verksamma inom försäkringssektorn, varav 68 är aktiva leverantörer uteslutande av livförsäkringar, 77 uteslutande av andra försäkringar än livförsäkringar och 17 av både livförsäkringar och andra försäkringar. Denna sektor kännetecknas även av en relativt låg koncentrationsgrad. De sammanlagda marknadsandelarna för de fem största grupperna uppgick 2007 till cirka 51,5 procent inom banksektorn och till omkring 53 procent när det gäller alla livförsäkringsklasser. I sina allmänna kommentarer påpekar myndigheten även att Poste tillhandahåller sina finansiella tjänster via ”ett mycket omfattande distributionsnätverk som är grundat på företagets postverksamhet och som inte kan jämföras med någon annan aktörs nätverk. Nätverket utgörs av cirka 14 000 postkontor (2) medan den största bankgruppen i Italien har ett nätverk på sammanlagt drygt 6 000 kontor.” |
| --- | --- |

(4)

Ansökan åtföljs även av ett yttrande från en oberoende nationell myndighet, Autorità garante della concorrenza e del mercato (Italiens konkurrensmyndighet). Myndigheten framhäver den italienska finanssektorns allmänna öppenhet med mer än 800 banker och mer än 80 bankgrupper samt mer än 170 företag verksamma inom försäkringssektorn, varav 68 är aktiva leverantörer uteslutande av livförsäkringar, 77 uteslutande av andra försäkringar än livförsäkringar och 17 av både livförsäkringar och andra försäkringar. Denna sektor kännetecknas även av en relativt låg koncentrationsgrad. De sammanlagda marknadsandelarna för de fem största grupperna uppgick 2007 till cirka 51,5 procent inom banksektorn och till omkring 53 procent när det gäller alla livförsäkringsklasser. I sina allmänna kommentarer påpekar myndigheten även att Poste tillhandahåller sina finansiella tjänster via ”ett mycket omfattande distributionsnätverk som är grundat på företagets postverksamhet och som inte kan jämföras med någon annan aktörs nätverk. Nätverket utgörs av cirka 14 000 postkontor (2) medan den största bankgruppen i Italien har ett nätverk på sammanlagt drygt 6 000 kontor.”

| (5) | På grundval av sin erfarenhet av bankfusioner gav myndigheten detaljerade kommentarer om de olika tjänster som omfattas av ansökan och drog följande slutsats: ”Det förfarande som inleds av Poste Italiane gäller ett brett spektrum av verksamheter som hör till banksektorn, försäkringssektorn och sektorn för förvaltat sparande. När det gäller dessa sektorer, till vilka tillträdet kan anses vara fritt, har konkurrensmyndigheten kunnat urskilja de särdrag som är typiska för öppna marknader [...] Mot bakgrund av detta anses Poste Italiane för egen del vara en särskild aktör, dels på grund av de restriktioner som reglerar BancoPostas tjänster, dels på grund av det klientel företaget betjänar. Detta bekräftas av myndighetens prejudikat, enligt vilka Poste Italiane aldrig helt har kunnat likställas med vare sig banker eller andra finansiella mellanhänder som är verksamma på de aktuella marknaderna. BancoPostas tjänster har på det stora hela ansetts vara kompletterande tjänster som liknar bankernas tjänster snarare än ersätter dem [...] trots Poste Italianes särskilda egenskaper är vår slutsats att tillhandahållandet av banktjänster, finansiella tjänster och försäkringstjänster i Italien kan anses äga rum på marknader med fritt tillträde, där det finns ett flertal aktörer och där koncentrationsgraderna är jämförbara med det europeiska genomsnittet.” |
| --- | --- |

(5)

På grundval av sin erfarenhet av bankfusioner gav myndigheten detaljerade kommentarer om de olika tjänster som omfattas av ansökan och drog följande slutsats: ”Det förfarande som inleds av Poste Italiane gäller ett brett spektrum av verksamheter som hör till banksektorn, försäkringssektorn och sektorn för förvaltat sparande. När det gäller dessa sektorer, till vilka tillträdet kan anses vara fritt, har konkurrensmyndigheten kunnat urskilja de särdrag som är typiska för öppna marknader [...] Mot bakgrund av detta anses Poste Italiane för egen del vara en särskild aktör, dels på grund av de restriktioner som reglerar BancoPostas tjänster, dels på grund av det klientel företaget betjänar. Detta bekräftas av myndighetens prejudikat, enligt vilka Poste Italiane aldrig helt har kunnat likställas med vare sig banker eller andra finansiella mellanhänder som är verksamma på de aktuella marknaderna. BancoPostas tjänster har på det stora hela ansetts vara kompletterande tjänster som liknar bankernas tjänster snarare än ersätter dem [...] trots Poste Italianes särskilda egenskaper är vår slutsats att tillhandahållandet av banktjänster, finansiella tjänster och försäkringstjänster i Italien kan anses äga rum på marknader med fritt tillträde, där det finns ett flertal aktörer och där koncentrationsgraderna är jämförbara med det europeiska genomsnittet.”

| (6) | Den italienska konkurrensmyndigheten har emellertid sedan dess inlett ett förfarande mot Poste Italiane S.p.A. för missbruk av dominerande ställning inom området betalningar, närmare bestämt kreditöverföringar via postgirokonton. Poste Italiane för nu en diskussion med konkurrensmyndigheten om vilka åtaganden företaget ska göra för att lösa frågan (3). |
| --- | --- |

(6)

Den italienska konkurrensmyndigheten har emellertid sedan dess inlett ett förfarande mot Poste Italiane S.p.A. för missbruk av dominerande ställning inom området betalningar, närmare bestämt kreditöverföringar via postgirokonton. Poste Italiane för nu en diskussion med konkurrensmyndigheten om vilka åtaganden företaget ska göra för att lösa frågan (3).

II.   RÄTTSLIGA RAMAR

| (7) | Det bör påpekas att tillhandahållandet av finansiella tjänster i den betydelse som avses i artikel 6.2 c fjärde strecksatsen i direktiv 2004/17/EG omfattas av direktivet i enlighet med ovannämnda punkt endast i den mån sådana tjänster tillhandahålls av enheter som även tillhandahåller posttjänster i den mening som avses i punkt b i samma artikel. Poste är den enda upphandlande enhet i Italien som erbjuder de aktuella tjänsterna. |
| --- | --- |

(7)

Det bör påpekas att tillhandahållandet av finansiella tjänster i den betydelse som avses i artikel 6.2 c fjärde strecksatsen i direktiv 2004/17/EG omfattas av direktivet i enlighet med ovannämnda punkt endast i den mån sådana tjänster tillhandahålls av enheter som även tillhandahåller posttjänster i den mening som avses i punkt b i samma artikel. Poste är den enda upphandlande enhet i Italien som erbjuder de aktuella tjänsterna.

| (8) | I artikel 30 i direktiv 2004/17/EG fastslås att kontrakt som syftar till att medge utförandet av en av de verksamheter direktivet gäller inte ska omfattas av direktivet om den aktuella verksamheten i den medlemsstat där den utövas är direkt konkurrensutsatt på marknader med fritt tillträde. Bedömningen av om en verksamhet är direkt konkurrensutsatt grundas på objektiva kriterier som tar hänsyn till den berörda sektorns särskilda egenskaper. Tillträdet betraktas som fritt om medlemsstaten har genomfört och tillämpat den relevanta gemenskapslagstiftningen vid öppnandet av en viss sektor eller en del av den. I de fall ingen relevant gemenskapslagstiftning anges i direktivets bilaga XI, vilket är fallet med de aktuella tjänsterna, måste det enligt artikel 30.3 andra stycket ”bevisas att tillträdet till marknaden är fritt, rättsligt och faktiskt”. |
| --- | --- |

(8)

I artikel 30 i direktiv 2004/17/EG fastslås att kontrakt som syftar till att medge utförandet av en av de verksamheter direktivet gäller inte ska omfattas av direktivet om den aktuella verksamheten i den medlemsstat där den utövas är direkt konkurrensutsatt på marknader med fritt tillträde. Bedömningen av om en verksamhet är direkt konkurrensutsatt grundas på objektiva kriterier som tar hänsyn till den berörda sektorns särskilda egenskaper. Tillträdet betraktas som fritt om medlemsstaten har genomfört och tillämpat den relevanta gemenskapslagstiftningen vid öppnandet av en viss sektor eller en del av den. I de fall ingen relevant gemenskapslagstiftning anges i direktivets bilaga XI, vilket är fallet med de aktuella tjänsterna, måste det enligt artikel 30.3 andra stycket ”bevisas att tillträdet till marknaden är fritt, rättsligt och faktiskt”.

| (9) | När det gäller finansiella tjänster bör det påpekas att en stor uppsättning rättsakter har antagits på gemenskapsnivå i syfte att liberalisera upprättandet och tillhandahållandet av tjänster i denna sektor. Dessutom har kommissionen i samband med olika ärenden gällande statligt stöd till Poste redan konstaterat att banksektorn har varit öppen för konkurrens under många år och att den tilltagande liberaliseringen har stärkt den konkurrens som redan nu kan vara ett resultat av den fria rörlighet för kapital som gäller enligt EG-fördraget (4). Villkoret i artikel 30.3 om fritt tillträde till marknaden kan därför anses vara uppfyllt. |
| --- | --- |

(9)

När det gäller finansiella tjänster bör det påpekas att en stor uppsättning rättsakter har antagits på gemenskapsnivå i syfte att liberalisera upprättandet och tillhandahållandet av tjänster i denna sektor. Dessutom har kommissionen i samband med olika ärenden gällande statligt stöd till Poste redan konstaterat att banksektorn har varit öppen för konkurrens under många år och att den tilltagande liberaliseringen har stärkt den konkurrens som redan nu kan vara ett resultat av den fria rörlighet för kapital som gäller enligt EG-fördraget (4). Villkoret i artikel 30.3 om fritt tillträde till marknaden kan därför anses vara uppfyllt.

| (10) | Den direkta konkurrensutsattheten på en viss marknad bör bedömas på grundval av olika kriterier, varav inget i sig är utslagsgivande. När det gäller de marknader som berörs av detta beslut utgör de viktigaste aktörernas marknadsandel på en viss specifik marknad ett kriterium som bör beaktas. Ett annat kriterium är koncentrationsgraden på dessa marknader. Eftersom situationen skiljer sig åt mellan de olika verksamhetsområden som berörs av detta beslut bör man vid granskningen av konkurrensläget ta hänsyn till varje enskild marknads särskilda situation. |
| --- | --- |

(10)

Den direkta konkurrensutsattheten på en viss marknad bör bedömas på grundval av olika kriterier, varav inget i sig är utslagsgivande. När det gäller de marknader som berörs av detta beslut utgör de viktigaste aktörernas marknadsandel på en viss specifik marknad ett kriterium som bör beaktas. Ett annat kriterium är koncentrationsgraden på dessa marknader. Eftersom situationen skiljer sig åt mellan de olika verksamhetsområden som berörs av detta beslut bör man vid granskningen av konkurrensläget ta hänsyn till varje enskild marknads särskilda situation.

| (11) | I vissa fall kan snävare marknadsdefinitioner komma i fråga, men för detta besluts syften kan en exakt definition av den berörda marknaden lämnas därhän för ett antal av de tjänster som anges i begäran från Poste, eftersom analysresultaten inte påverkas av huruvida de grundas på en snäv eller vid definition. |
| --- | --- |

(11)

I vissa fall kan snävare marknadsdefinitioner komma i fråga, men för detta besluts syften kan en exakt definition av den berörda marknaden lämnas därhän för ett antal av de tjänster som anges i begäran från Poste, eftersom analysresultaten inte påverkas av huruvida de grundas på en snäv eller vid definition.

| (12) | Detta beslut påverkar inte tillämpningen av konkurrensreglerna. |
| --- | --- |

(12)

Detta beslut påverkar inte tillämpningen av konkurrensreglerna.

III.   BEDÖMNING

| (13) | Som tidigare angetts i skäl 5 ovan har den italienska konkurrensmyndigheten erfarenhet av olika fusioner (5) mellan banker eller andra finansinstitut i Italien, och myndigheten ansåg att de finansiella tjänster som Poste tillhandahåller i samband med sina postgirokonton snarare ”kompletterar” än ”ersätter” de tjänster som tillhandahålls av banker genom olika typer av bankkonton. Denna verksamhet måste dock ses i sitt rätta sammanhang, dvs. en granskning av Postes möjligheter att utöva konkurrenstryck på bankerna (6). Den ingående analys som gjordes av eller på uppdrag av den italienska konkurrensmyndigheten visar att en stor majoritet av kunder (7) med ett bankkonto inte skulle överväga att stänga detta konto och öppna ett postgirokonto. År 2005 hade därför mer än 28 miljoner (juridiska eller enskilda) personer enbart ett bankkonto, mer än 3 miljoner både ett bankkonto och ett postgirokonto medan mindre än 2,3 miljoner enbart hade ett postgirokonto. Det bör även påpekas att antalet personer med postgirokonto visade sig öka mindre än antalet personer med både ett postgirokonto och ett bankkonto. Dessa uppgifter kan till stor del förklaras med de restriktioner för Postes verksamhet som gör att Postes konton har ett mer begränsat utbud av tjänster kopplat till sig. Kunder som behöver ett brett utbud av tjänster skulle därför vara tveksamma till att byta till ett postgirokonto som inte erbjuder det ordinarie utbudet av tjänster (8). Den vanligaste motiveringen till att ha båda typer av konton var ”möjligheten att från gång till gång välja det mest praktiska/enkla och/eller det mest förmånliga/ekonomiska [alternativet]”. |
| --- | --- |

(13)

Som tidigare angetts i skäl 5 ovan har den italienska konkurrensmyndigheten erfarenhet av olika fusioner (5) mellan banker eller andra finansinstitut i Italien, och myndigheten ansåg att de finansiella tjänster som Poste tillhandahåller i samband med sina postgirokonton snarare ”kompletterar” än ”ersätter” de tjänster som tillhandahålls av banker genom olika typer av bankkonton. Denna verksamhet måste dock ses i sitt rätta sammanhang, dvs. en granskning av Postes möjligheter att utöva konkurrenstryck på bankerna (6). Den ingående analys som gjordes av eller på uppdrag av den italienska konkurrensmyndigheten visar att en stor majoritet av kunder (7) med ett bankkonto inte skulle överväga att stänga detta konto och öppna ett postgirokonto. År 2005 hade därför mer än 28 miljoner (juridiska eller enskilda) personer enbart ett bankkonto, mer än 3 miljoner både ett bankkonto och ett postgirokonto medan mindre än 2,3 miljoner enbart hade ett postgirokonto. Det bör även påpekas att antalet personer med postgirokonto visade sig öka mindre än antalet personer med både ett postgirokonto och ett bankkonto. Dessa uppgifter kan till stor del förklaras med de restriktioner för Postes verksamhet som gör att Postes konton har ett mer begränsat utbud av tjänster kopplat till sig. Kunder som behöver ett brett utbud av tjänster skulle därför vara tveksamma till att byta till ett postgirokonto som inte erbjuder det ordinarie utbudet av tjänster (8). Den vanligaste motiveringen till att ha båda typer av konton var ”möjligheten att från gång till gång välja det mest praktiska/enkla och/eller det mest förmånliga/ekonomiska [alternativet]”.

| (14) | Syftet med detta beslut är att fastställa huruvida de tjänster som Poste erbjuder är utsatta för en sådan grad av konkurrens (på marknader med fritt tillträde) att detta utgör en garanti för att Postes upphandlingar för att bedriva de berörda typerna av verksamhet – även vid undantag från den ordning som upprättas i de detaljerade upphandlingsreglerna i direktiv 2004/17/EG – kommer att utföras på ett öppet, icke-diskriminerande sätt på grundval av kriterier som gör det möjligt att ta fram den lösning som på det stora hela är den mest förtjänstfulla. För detta syfte är det därför nödvändigt att undersöka huruvida bankerna har möjlighet att utöva konkurrenstryck på Poste. |
| --- | --- |

(14)

Syftet med detta beslut är att fastställa huruvida de tjänster som Poste erbjuder är utsatta för en sådan grad av konkurrens (på marknader med fritt tillträde) att detta utgör en garanti för att Postes upphandlingar för att bedriva de berörda typerna av verksamhet – även vid undantag från den ordning som upprättas i de detaljerade upphandlingsreglerna i direktiv 2004/17/EG – kommer att utföras på ett öppet, icke-diskriminerande sätt på grundval av kriterier som gör det möjligt att ta fram den lösning som på det stora hela är den mest förtjänstfulla. För detta syfte är det därför nödvändigt att undersöka huruvida bankerna har möjlighet att utöva konkurrenstryck på Poste.

| (15) | Uppgifterna i skäl 13 ovan – särskilt uppgiften att valet av bankkonto för Postes kunder kan innebära antingen nya tjänster eller åtminstone större valmöjligheter vid användning av båda kontotyperna – verkar tyda starkt på att Poste verkligen är utsatt för konkurrenstryck från bankerna. Detta framkommer även av kommissionens beslut K(2006) 4207 slutlig av den 26 september 2006 (9), där kommissionen, som i beslutet fokuserade på Postes konkurrensläge på marknaden för finansiella tjänster, uttryckligen konstaterade att ”postkontorets girokonton uppenbarligen konkurrerar med bankens girokonton på de platser där både bankerna och Poste Italiane har kontor” (10). Det bör dock påpekas att de marknadsanalyser som utförs inom området för statligt stöd är mycket allmänt hållna i bemärkelsen att marknaderna inte definieras och inga specifika marknadstest utförs. Därför finns det inga marknadsundersökningar som är organiserade på samma sätt som kommissionens undersökningar för antitrustbeslut. |
| --- | --- |

(15)

Uppgifterna i skäl 13 ovan – särskilt uppgiften att valet av bankkonto för Postes kunder kan innebära antingen nya tjänster eller åtminstone större valmöjligheter vid användning av båda kontotyperna – verkar tyda starkt på att Poste verkligen är utsatt för konkurrenstryck från bankerna. Detta framkommer även av kommissionens beslut K(2006) 4207 slutlig av den 26 september 2006 (9), där kommissionen, som i beslutet fokuserade på Postes konkurrensläge på marknaden för finansiella tjänster, uttryckligen konstaterade att ”postkontorets girokonton uppenbarligen konkurrerar med bankens girokonton på de platser där både bankerna och Poste Italiane har kontor” (10). Det bör dock påpekas att de marknadsanalyser som utförs inom området för statligt stöd är mycket allmänt hållna i bemärkelsen att marknaderna inte definieras och inga specifika marknadstest utförs. Därför finns det inga marknadsundersökningar som är organiserade på samma sätt som kommissionens undersökningar för antitrustbeslut.

| (16) | Följaktligen är det, för de syften som avses i artikel 30 och utan att det påverkar tillämpningen av konkurrensreglerna, nödvändigt att ta hänsyn till de tjänster som tillhandahålls av banker och andra finansinstitut vid fastställandet av huruvida Poste är direkt konkurrensutsatt i tillhandahållandet av spartjänster. |
| --- | --- |

(16)

Följaktligen är det, för de syften som avses i artikel 30 och utan att det påverkar tillämpningen av konkurrensreglerna, nödvändigt att ta hänsyn till de tjänster som tillhandahålls av banker och andra finansinstitut vid fastställandet av huruvida Poste är direkt konkurrensutsatt i tillhandahållandet av spartjänster.

| (17) | Geografiskt sett är marknaderna för insamling av sparande regionala, och Postes marknadsandel varierar från region till region. Enligt de senaste uppgifterna som överfördes av de italienska myndigheterna den 16 oktober 2009, ligger Postes marknadsandelar inom ett intervall som varierar från 1,4 procent i Trentino-Alto Adige till en regional maxnivå på 11,8 procent i Molise. Enligt den tillgängliga statistiken uppgick Postes nationella marknadsandel till 5,6 procent 2006 och verkar ha stannat på en liknande eller till och med något lägre nivå de följande åren. Med tanke på denna marknads koncentrationsgrad, där de två största konkurrenterna har en samlad marknadsandel på nationell nivå som 2008 uppgick till 44,7 procent, bör dessa omständigheter betraktas som en indikation på direkt konkurrensutsatthet. |
| --- | --- |

(17)

Geografiskt sett är marknaderna för insamling av sparande regionala, och Postes marknadsandel varierar från region till region. Enligt de senaste uppgifterna som överfördes av de italienska myndigheterna den 16 oktober 2009, ligger Postes marknadsandelar inom ett intervall som varierar från 1,4 procent i Trentino-Alto Adige till en regional maxnivå på 11,8 procent i Molise. Enligt den tillgängliga statistiken uppgick Postes nationella marknadsandel till 5,6 procent 2006 och verkar ha stannat på en liknande eller till och med något lägre nivå de följande åren. Med tanke på denna marknads koncentrationsgrad, där de två största konkurrenterna har en samlad marknadsandel på nationell nivå som 2008 uppgick till 44,7 procent, bör dessa omständigheter betraktas som en indikation på direkt konkurrensutsatthet.

| (18) | De tjänster som avses under denna rubrik omfattar enligt beskrivningen utlåning, dvs. hypotekslån och penninglån, konsumentkrediter och finansiell leasing (till tredje parter). Mot bakgrund av de restriktioner som gäller för Postes verksamhet (den får inte ge kredit till allmänheten) fungerar Poste främst som en mellanhand som placerar de berörda tjänsterna för bankers och godkända finansiella mellanhänders räkning. Poste verkar genom sin interna avdelning BancoPosta ”främst på detaljmarknaden för bankrelaterade och finansiella konsumenttjänster och endast i marginell utsträckning på marknaden för affärstjänster och offentlig administration”. |
| --- | --- |

(18)

De tjänster som avses under denna rubrik omfattar enligt beskrivningen utlåning, dvs. hypotekslån och penninglån, konsumentkrediter och finansiell leasing (till tredje parter). Mot bakgrund av de restriktioner som gäller för Postes verksamhet (den får inte ge kredit till allmänheten) fungerar Poste främst som en mellanhand som placerar de berörda tjänsterna för bankers och godkända finansiella mellanhänders räkning. Poste verkar genom sin interna avdelning BancoPosta ”främst på detaljmarknaden för bankrelaterade och finansiella konsumenttjänster och endast i marginell utsträckning på marknaden för affärstjänster och offentlig administration”.

| (19) | De berörda tjänsterna kan i sin tur på många olika sätt delas in i underkategorier enligt olika faktorer, exempelvis för vilka syften ett lån tas (11) eller vilken typ av konsumenter som utnyttjar tjänsten (konsumenter, små och medelstora företag, större företag eller offentliga organ) osv. Som angetts i skäl 11 ovan kan den exakta definitionen dock lämnas därhän för detta besluts syften. |
| --- | --- |

(19)

De berörda tjänsterna kan i sin tur på många olika sätt delas in i underkategorier enligt olika faktorer, exempelvis för vilka syften ett lån tas (11) eller vilken typ av konsumenter som utnyttjar tjänsten (konsumenter, små och medelstora företag, större företag eller offentliga organ) osv. Som angetts i skäl 11 ovan kan den exakta definitionen dock lämnas därhän för detta besluts syften.

| (20) | Under 2008 uppgick Postes marknadsandel som en distributör av personlån till cirka 4,8 (12)–5 procent beroende på de beräkningar som gjorts, samtidigt som de samlade marknadsandelarna för de tre största konkurrenterna inom personlån uppgick till 43,6 procent samma år. När det gäller finansiell leasing hade Poste en obetydlig marknadsandel på endast 0,03 procent under 2008. Marknadsandelen för hypotekslån kan, trots att den är något högre, anses vara relativt obetydlig då den endast uppgick till 1,6 procent under 2008. För detta besluts syften bör dessa omständigheter därför betraktas som en indikation på direkt konkurrensutsatthet. |
| --- | --- |

(20)

Under 2008 uppgick Postes marknadsandel som en distributör av personlån till cirka 4,8 (12)–5 procent beroende på de beräkningar som gjorts, samtidigt som de samlade marknadsandelarna för de tre största konkurrenterna inom personlån uppgick till 43,6 procent samma år. När det gäller finansiell leasing hade Poste en obetydlig marknadsandel på endast 0,03 procent under 2008. Marknadsandelen för hypotekslån kan, trots att den är något högre, anses vara relativt obetydlig då den endast uppgick till 1,6 procent under 2008. För detta besluts syften bör dessa omständigheter därför betraktas som en indikation på direkt konkurrensutsatthet.

| (21) | På området för investeringar är Poste främst verksamt i den senare fasen (distributionen) för placering av finansiella instrument (i synnerhet obligationer) samt placering av tilläggspensioner och finansiella produkter eller försäkringsprodukter (i synnerhet individuella pensionsförsäkringar). Dessa tjänster kan delas upp på många olika sätt (enligt typen av finansiellt instrument, stadiet i förvaltningskedjan [tidig/sen fas], enligt kundtyp osv.). Även i detta fall kan den exakta definitionen lämnas därhän för detta besluts syften (se skäl 11 ovan). |
| --- | --- |

(21)

På området för investeringar är Poste främst verksamt i den senare fasen (distributionen) för placering av finansiella instrument (i synnerhet obligationer) samt placering av tilläggspensioner och finansiella produkter eller försäkringsprodukter (i synnerhet individuella pensionsförsäkringar). Dessa tjänster kan delas upp på många olika sätt (enligt typen av finansiellt instrument, stadiet i förvaltningskedjan [tidig/sen fas], enligt kundtyp osv.). Även i detta fall kan den exakta definitionen lämnas därhän för detta besluts syften (se skäl 11 ovan).

| (22) | Faktum är att Postes marknadsandel inom de olika berörda områdena enligt de tillgängliga uppgifterna har varierat mellan relativt begränsad – 19,8 procent av det totala indirekta investerandet, inbegripet BancoPostas obligationer – till obetydlig, vilket är fallet på marknaden för aktiefonder där marknadsandelen under 2008 uppgick till 0,7 procent. På samma marknad uppgår de två största konkurrenternas samlade marknadsandelar till 43,4 procent. När man beaktar de olika distributionskanalerna för aktiefonder framstår konkurrenstrycket ännu tydligare eftersom distributionen via banker (13) och investeringsfirmor (14) tillsammans utgör 78,3 procent av den totala distributionen jämfört med de 0,7 procent som distribueras via postkontor. När det gäller livförsäkringar erbjöd Poste under 2008 olika typer av försäkringar inom klasserna I och III och var inte verksamt inom klasserna IV, V och VI. Mätt i antalet försäkringsbrev uppgick Postes marknadsandel i livförsäkringsklass I till 17,03 procent, medan motsvarande siffra för klass III uppgick till 19,4 procent. Om man ser till den totala marknaden för alla klasser uppgick den samlade marknadsandelen till 17,5 procent av alla livförsäkringar under 2008. Sett till uttaget av försäkringspremier (dvs. uttryckt i värde) uppnådde Poste en marknadsandel på 10,1 procent av den totala marknaden under 2008, jämfört med de 43,6 procent som uppnåddes av banker och de 23,8 procent som uppnåddes av försäkringsagenter samma år. För detta besluts syften bör därför dessa omständigheter betraktas som en indikation på direkt konkurrensutsatthet. |
| --- | --- |

(22)

Faktum är att Postes marknadsandel inom de olika berörda områdena enligt de tillgängliga uppgifterna har varierat mellan relativt begränsad – 19,8 procent av det totala indirekta investerandet, inbegripet BancoPostas obligationer – till obetydlig, vilket är fallet på marknaden för aktiefonder där marknadsandelen under 2008 uppgick till 0,7 procent. På samma marknad uppgår de två största konkurrenternas samlade marknadsandelar till 43,4 procent. När man beaktar de olika distributionskanalerna för aktiefonder framstår konkurrenstrycket ännu tydligare eftersom distributionen via banker (13) och investeringsfirmor (14) tillsammans utgör 78,3 procent av den totala distributionen jämfört med de 0,7 procent som distribueras via postkontor. När det gäller livförsäkringar erbjöd Poste under 2008 olika typer av försäkringar inom klasserna I och III och var inte verksamt inom klasserna IV, V och VI. Mätt i antalet försäkringsbrev uppgick Postes marknadsandel i livförsäkringsklass I till 17,03 procent, medan motsvarande siffra för klass III uppgick till 19,4 procent. Om man ser till den totala marknaden för alla klasser uppgick den samlade marknadsandelen till 17,5 procent av alla livförsäkringar under 2008. Sett till uttaget av försäkringspremier (dvs. uttryckt i värde) uppnådde Poste en marknadsandel på 10,1 procent av den totala marknaden under 2008, jämfört med de 43,6 procent som uppnåddes av banker och de 23,8 procent som uppnåddes av försäkringsagenter samma år. För detta besluts syften bör därför dessa omständigheter betraktas som en indikation på direkt konkurrensutsatthet.

| (23) | De berörda betalningstjänsterna omfattar kreditkortstjänster, inbegripet kreditkort med automatisk förlängning, betalkortstjänster och förbetalda korttjänster. På grund av ovannämnda restriktioner fungerar Poste när det gäller kreditkort främst som en mellanhand som distribuerar kort utfärdade av andra aktörer som tar på sig den fulla insolvensrisken. Poste kan däremot utfärda betalkort (Postamat) och förbetalda kort. Enligt de inkomna uppgifterna uppgick Postes marknadsandel för kreditkort uttryckt i värde till 0,8 procent under 2008 (15). Poste uppnådde en marknadsandel på 16,74 procent av betalkortsmarknaden, som utgör 44,6 procent av den totala sektorn för kortbetalning i Italien. Den återstående delen av betalkortsmarknaden utgörs av bankkort som är godkända för betalning på försäljningsstället. I synnerhet när det gäller förbetalda kort har Poste uppnått en betydande position sedan lanseringen av sitt PostePay i november 2003, och företaget innehar i nuläget en marknadsandel som föll från 59,8 procent för 2007 till 56,5 procent för 2008. På motsvarande sätt steg de två största konkurrenternas samlade marknadsandelar under samma period från 15,7 procent till 20,4 procent medan de tre största konkurrenternas samlade marknadsandelar steg från 18,8 procent för 2007 till 24,6 procent under 2008. Även om Postes position på denna marknad – som utgör 9,7 procent av den totala sektorn för kortbetalning i Italien – fortfarande är stark, uppgår de tre största konkurrenternas samlade (och ökande) marknadsandelar till strax under hälften av Postes marknadsandel, en nivå som tillåter dem att utöva ett betydande konkurrenstryck på Poste (16). För detta besluts syften bör därför dessa omständigheter betraktas som en indikation på direkt konkurrensutsatthet på marknaden för kreditkort, betalkort och förbetalda kort. |
| --- | --- |

(23)

De berörda betalningstjänsterna omfattar kreditkortstjänster, inbegripet kreditkort med automatisk förlängning, betalkortstjänster och förbetalda korttjänster. På grund av ovannämnda restriktioner fungerar Poste när det gäller kreditkort främst som en mellanhand som distribuerar kort utfärdade av andra aktörer som tar på sig den fulla insolvensrisken. Poste kan däremot utfärda betalkort (Postamat) och förbetalda kort. Enligt de inkomna uppgifterna uppgick Postes marknadsandel för kreditkort uttryckt i värde till 0,8 procent under 2008 (15). Poste uppnådde en marknadsandel på 16,74 procent av betalkortsmarknaden, som utgör 44,6 procent av den totala sektorn för kortbetalning i Italien. Den återstående delen av betalkortsmarknaden utgörs av bankkort som är godkända för betalning på försäljningsstället. I synnerhet när det gäller förbetalda kort har Poste uppnått en betydande position sedan lanseringen av sitt PostePay i november 2003, och företaget innehar i nuläget en marknadsandel som föll från 59,8 procent för 2007 till 56,5 procent för 2008. På motsvarande sätt steg de två största konkurrenternas samlade marknadsandelar under samma period från 15,7 procent till 20,4 procent medan de tre största konkurrenternas samlade marknadsandelar steg från 18,8 procent för 2007 till 24,6 procent under 2008. Även om Postes position på denna marknad – som utgör 9,7 procent av den totala sektorn för kortbetalning i Italien – fortfarande är stark, uppgår de tre största konkurrenternas samlade (och ökande) marknadsandelar till strax under hälften av Postes marknadsandel, en nivå som tillåter dem att utöva ett betydande konkurrenstryck på Poste (16). För detta besluts syften bör därför dessa omständigheter betraktas som en indikation på direkt konkurrensutsatthet på marknaden för kreditkort, betalkort och förbetalda kort.

| (24) | Ansökan omfattar även tjänster för penningöverföring, vilket anges i skäl 2 d ovan. Enligt de tillgängliga uppgifterna uppgick Postes andel på marknaden för postanvisningar och bankanvisningar till 16 procent under 2008. I nuläget pågår diskussioner för att förenkla kompatibiliteten och konkurrensen mellan bankanvisningar och postanvisningar. När det gäller internationella postanvisningar anges i de tillgängliga uppgifterna inga specifika marknadsandelar för Poste på grund av att man haft uppenbara svårigheter att få tag på jämförbar statistik för internationella penningöverföringar inom banksystemet. Men med tanke på att antalet internationella postanvisningar endast uppgår till strax över 2 procent av det totala antalet post- och bankanvisningar kan de betraktas som obetydliga för detta besluts syften, om man dessutom beaktar att liberaliseringsinitiativen blir allt fler när det gäller gränsöverskridande penningöverföring, exempelvis det gemensamma eurobetalningsområdet (Single Euro Payment Area). Dessa omständigheter bör därför betraktas som en indikation på direkt konkurrensutsatthet på marknaden för penningöverföringstjänster. |
| --- | --- |

(24)

Ansökan omfattar även tjänster för penningöverföring, vilket anges i skäl 2 d ovan. Enligt de tillgängliga uppgifterna uppgick Postes andel på marknaden för postanvisningar och bankanvisningar till 16 procent under 2008. I nuläget pågår diskussioner för att förenkla kompatibiliteten och konkurrensen mellan bankanvisningar och postanvisningar. När det gäller internationella postanvisningar anges i de tillgängliga uppgifterna inga specifika marknadsandelar för Poste på grund av att man haft uppenbara svårigheter att få tag på jämförbar statistik för internationella penningöverföringar inom banksystemet. Men med tanke på att antalet internationella postanvisningar endast uppgår till strax över 2 procent av det totala antalet post- och bankanvisningar kan de betraktas som obetydliga för detta besluts syften, om man dessutom beaktar att liberaliseringsinitiativen blir allt fler när det gäller gränsöverskridande penningöverföring, exempelvis det gemensamma eurobetalningsområdet (Single Euro Payment Area). Dessa omständigheter bör därför betraktas som en indikation på direkt konkurrensutsatthet på marknaden för penningöverföringstjänster.

IV.   SLUTSATSER

| (25) | Med tanke på de omständigheter som granskats i skälen 13–24 bör villkoren för direkt konkurrensutsatthet enligt artikel 30.1 i direktiv 2004/17/EG anses vara uppfyllda när det gäller följande tjänster i Italien:






  a) | Insamling av sparande från allmänheten via girokonto. |
| --- | --- | --- |

(25)

Med tanke på de omständigheter som granskats i skälen 13–24 bör villkoren för direkt konkurrensutsatthet enligt artikel 30.1 i direktiv 2004/17/EG anses vara uppfyllda när det gäller följande tjänster i Italien:

a)

Insamling av sparande från allmänheten via girokonto.

| b) | Utlåning för bankers och godkända finansiella mellanhänders räkning. |
| --- | --- |

b)

Utlåning för bankers och godkända finansiella mellanhänders räkning.

| c) | Investeringstjänster och investeringsaktiviteter. |
| --- | --- |

c)

Investeringstjänster och investeringsaktiviteter.

| d) | Betalnings- och penningöverföringstjänster. |
| --- | --- |

d)

Betalnings- och penningöverföringstjänster.

| (26) | Eftersom obegränsat tillträde till marknaden anses föreligga bör direktiv 2004/17/EG inte gälla när avtalsparter utfärdar avtal för tjänster enligt a–d i skäl 25, som utförs i Italien, och inte heller om formgivningstävlingar organiseras för sådan verksamhet i Italien. |
| --- | --- |

(26)

Eftersom obegränsat tillträde till marknaden anses föreligga bör direktiv 2004/17/EG inte gälla när avtalsparter utfärdar avtal för tjänster enligt a–d i skäl 25, som utförs i Italien, och inte heller om formgivningstävlingar organiseras för sådan verksamhet i Italien.

| (27) | Detta beslut grundar sig på den rättsliga och faktiska situationen under perioden juli-oktober 2009 sådan den ter sig i ljuset av de uppgifter som lämnats av Republiken Italien. Beslutet kan komma att ändras om betydande förändringar i den rättsliga och faktiska situationen skulle medföra att villkoren för tillämpning av artikel 30.1 i direktiv 2004/17/EG inte längre är uppfyllda. |
| --- | --- |

(27)

Detta beslut grundar sig på den rättsliga och faktiska situationen under perioden juli-oktober 2009 sådan den ter sig i ljuset av de uppgifter som lämnats av Republiken Italien. Beslutet kan komma att ändras om betydande förändringar i den rättsliga och faktiska situationen skulle medföra att villkoren för tillämpning av artikel 30.1 i direktiv 2004/17/EG inte längre är uppfyllda.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2004/17/EG ska inte omfatta avtal som ingås av avtalsparter och som avser genomförandet av följande verksamheter i Italien:

| a) | Insamling av sparande från allmänheten via girokonto. |
| --- | --- |

a)

Insamling av sparande från allmänheten via girokonto.

| b) | Utlåning för bankers och godkända finansiella mellanhänders räkning. |
| --- | --- |

b)

Utlåning för bankers och godkända finansiella mellanhänders räkning.

| c) | Investeringstjänster och investeringsaktiviteter. |
| --- | --- |

c)

Investeringstjänster och investeringsaktiviteter.

| d) | Betalnings- och penningöverföringstjänster. |
| --- | --- |

d)

Betalnings- och penningöverföringstjänster.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Italien.

Utfärdat i Bryssel den 5 januari 2010.

På kommissionens vägnar

Charlie McCREEVY

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Se Corte dei Contis [revisionsrättens] rapport om den finansiella förvaltningen av Poste Italiane för budgetåret 2006.

2

(3)  Provvedimento N.19778. Poste Italiane-Aumento Commissione bolletini, tillgänglig på www.agcm.it

3

(4)  Se kommissionens beslut K(2006) 4207 slutlig av den 26 september 2006 om statligt stöd C 42/06 (ex NN 52/06) – Italien – Poste Italiane – BancoPosta, punkt 59, och i samma betydelse, kommissionens beslut K(2006) 5478 slutlig av den 22 november 2006 om statligt stöd C 49/06 (ex NN 65/06) – Italien – Poste Italiane – BancoPosta, punkt 72.

4

(5)  Se särskilt myndighetens dom av den 20 december 2007, nr 16249, C8027 Intesa/Sanpaolo, i Bull. 49/2006.

5

(6)  Faktum är att myndigheten i den ingående analys som gjordes i det ovannämnda Intesa/Sanpaolo-fallet bland annat undersökte i vilken grad bankernas kunder skulle kunna tänka sig att byta till de tjänster som tillhandahålls av Poste.

6

(7)  78,1 procent kunde inte tänka sig att byta till ett postgirokonto, medan 10,1 procent kunde tänka sig att göra det. Samma tendenser upptäcktes på global nivå när man undersökte bankkunders villighet att byta vid en femprocentig höjning av avgifter knutna till användningen av ett bankkonto. Även här var majoriteten ovillig att överge sin bank för ett postgirokonto.

7

(8)  Även om restriktionerna kommer att förbli desamma har Poste börjat bredda sitt utbud av tjänster, vilket borde öka konkurrensen.

8

(9)  Kommissionens beslut om statligt stöd C 42/06 (ex NN 52/06) – Italien Poste Italiane – BancoPosta ”Räntebärande avistakonton hos statskassan” (EUT C 290, 29.11.2006, s. 8).

9

(10)  Punkt 60 i beslutet. I samma betydelse se även punkt 73 i kommissionens beslut K(2006) 5478 slutlig av den 22 november 2006 om statligt stöd C-49/06 (ex NN 65/06) Italien – Poste Italiane – Postsparbank (EUT C 31, 13.2.2007, s. 11).

10

(11)  T.ex. för allmänna syften eller för inköp av en specifik vara, exempelvis ett fordon.

11

(12)  Inbegripet Postes placeringar av lån från både Deutsche Bank och Compass.

12

(13)  58,1 procent.

13

(14)  20,2 procent.

14

(15)  1,9 procent om man beräknar enligt antalet aktiva kreditkort.

15

(16)  Detta är, efter vederbörliga ändringar, det resonemang som tillämpats i tidigare beslut – se t.ex. skäl 17 i kommissionens beslut 2009/46/EG av den 19 december 2008 om undantag av vissa tjänster inom postsektorn i Sverige från tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (EUT L 19, 23.1.2009, s. 50).

16

---

ARBETSORDNINGAR OCH RÄTTEGÅNGSREGLER

| 9.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 6/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 6/14

---

REGIONKOMMITTÉN

ARBETSORDNING

INNEHÅLL

INLEDNING

ANMÄRKNING

AVDELNING I

KOMMITTÉNS LEDAMÖTER OCH ORGAN

KAPITEL 1

KOMMITTÉNS ORGAN

Artikel 1 – Kommitténs organ

KAPITEL 2

KOMMITTÉNS LEDAMÖTER

Artikel 2 – Ledamöternas och suppleanternas ställning

Artikel 3 – Mandatperiod

Artikel 4 – Immunitet och privilegier

Artikel 5 – Ledamöters och suppleanters deltagande

Artikel 6 – Delegering av rösträtt

Artikel 7 – Nationella delegationer och politiska grupper

Artikel 8 – Nationella delegationer

Artikel 9 – Politiska grupper och grupplösa ledamöter

Artikel 10 – Mellanregionala grupper

AVDELNING II

KOMMITTÉNS ORGANISATION OCH ARBETSSÄTT

KAPITEL 1

KALLELSE TILL DET FÖRSTA SAMMANTRÄDET OCH KOMMITTÉNS KONSTITUERANDE

Artikel 11 – Kallelse till det första sammanträdet

Artikel 12 – Kommitténs konstituerande samt fastställande av mandat

KAPITEL 2

PLENARFÖRSAMLINGEN

Artikel 13 – Plenarförsamlingens uppgifter

Artikel 14 – Sammankallande av plenarförsamlingen

Artikel 15 – Dagordning för plenarsessionen

Artikel 16 – Plenarsessionens öppnande

Artikel 17 – Allmänheten, gäster och gästtalare, aktuella frågor

Artikel 18 – Talartid

Artikel 19 – Talarlista

Artikel 20 – Ordningsfrågor

Artikel 21 – Beslutsmässighet

Artikel 22 – Votering

Artikel 23 – Inlämnande av ändringsförslag

Artikel 24 – Behandling av ändringsförslag

Artikel 25 – Yttranden och rapporter i brådskande frågor

Artikel 26 – Förenklat förfarande

Artikel 27 – Plenarsessionens avslutning

Artikel 28 – Symboler

KAPITEL 3

PRESIDIET OCH ORDFÖRANDEN

Artikel 29 – Presidiets sammansättning

Artikel 30 – Personliga suppleanter i presidiet

Artikel 31 – Valbestämmelser

Artikel 32 – Val av ordförande och förste vice ordförande

Artikel 33 – Val av presidiemedlemmar

Artikel 34 – Val av suppleanter

Artikel 35 – Tilläggsval till vakanta presidieposter

Artikel 36 – Presidiets uppgifter

Artikel 37 – Sammankallande av presidiet, beslutsmässighet och beslutsfattande

Artikel 38 – Ordföranden

Yttranden, rapporter och resolutioner – förfaranden i presidiet

Artikel 39 – Yttranden – rättslig grund

Artikel 40 – Yttranden och rapporter– beslut om utskott

Artikel 41 – Utnämning av huvudföredragande

Artikel 42 – Yttranden och rapporter på eget initiativ

Artikel 43 – Utarbetande av resolutioner

Artikel 44 – Lansering av yttranden, rapporter och resolutioner

KAPITEL 4

UTSKOTTEN

Artikel 45 – Sammansättning och fördelning

Artikel 46 – Ordförande och vice ordförande

Artikel 47 – Utskottens uppgifter

Artikel 48 – Kallelse och dagordning

Artikel 49 – Offentlighet

Artikel 50 – Tidsgränser för utarbetande av yttranden och rapporter

Artikel 51 – Yttrandenas och rapporternas innehåll

Artikel 52 – Uppföljning av kommitténs yttranden

Artikel 53 – Förfarande för att väcka talan om åsidosättande av subsidiaritetsprincipen

Artikel 54 – Underlåtelse att rådfråga kommittén i fall där rådfrågning är obligatorisk

Artikel 55 – Rapport om effekterna av yttranden

Artikel 56 – Föredragande

Artikel 57 – Arbetsgrupper

Artikel 58 – Sakkunniga

Artikel 59 – Beslutsmässighet

Artikel 60 – Votering

Artikel 61 – Ändringsförslag

Artikel 62 – Beslut att inte utarbeta ett yttrande eller en rapport

Artikel 63 – Skriftligt förfarande

Artikel 64 – Ståndpunktsdokument i form av en skrivelse

Artikel 65 – Bestämmelser som är tillämpliga på utskotten

KAPITEL 5

REGIONKOMMITTÉNS ADMINISTRATION

Artikel 66 – Generalsekretariatet

Artikel 67 – Generalsekreteraren

Artikel 68 – Tillsättning av generalsekreteraren

Artikel 69 – Tjänsteföreskrifter för tjänstemän och anställningsvillkor för övriga anställda

Artikel 70 – Stängda dörrar

Artikel 71 – Kommittén för administrativa och finansiella frågor

Artikel 72 – Budget

AVDELNING III

ÖVRIGA BESTÄMMELSER

KAPITEL 1

SAMARBETE MED ANDRA INSTITUTIONER

Artikel 73 – Samarbetsavtal

Artikel 74 – Översändande och offentliggörande av yttranden, rapporter och resolutioner

KAPITEL 2

ÖPPENHET OCH INSYN

Artikel 75 – Allmänhetens tillgång till handlingar

KAPITEL 3

SPRÅKANVÄNDNING

Artikel 76 – Bestämmelser om tolkning

KAPITEL 4

BESTÄMMELSER OM ARBETSORDNINGEN

Artikel 77 – Revidering av arbetsordningen

Artikel 78 – Presidiets anvisningar

Artikel 79 – Arbetsordningens ikraftträdande

*

* *

INLEDNING

Med artikel 306 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som rättslig grund antog Regionkommittén följande arbetsordning den 3 december 2009.

ANMÄRKNING

De beteckningar på tjänster och funktioner som används i denna arbetsordning ska uppfattas som könsneutrala.

AVDELNING I

KOMMITTÉNS LEDAMÖTER OCH ORGAN

KAPITEL 1

KOMMITTÉNS ORGAN

Artikel 1 –   Kommitténs organ

Kommitténs organ ska vara plenarförsamlingen, ordföranden, presidiet och utskotten.

KAPITEL 2

KOMMITTÉNS LEDAMÖTER

Artikel 2 –   Ledamöternas och suppleanternas ställning

I enlighet med artikel 300 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska kommitténs ledamöter och deras suppleanter vara företrädare för lokala och regionala organ. De är företrädare för regionala och lokala organ som antingen valts till ett regionalt eller lokalt organ eller är politiskt ansvariga inför en vald församling. Kommitténs ledamöter får inte bindas av några instruktioner. De ska i unionens allmänna intresse fullgöra sina skyldigheter under full oavhängighet.

Artikel 3 –   Mandatperiod

| 1. | En ledamots eller suppleants mandatperiod börjar räknas från det datum då rådets utnämning träder i kraft. |
| --- | --- |

1.

En ledamots eller suppleants mandatperiod börjar räknas från det datum då rådets utnämning träder i kraft.

| 2. | En ledamots eller suppleants mandat ska upphöra genom avgång, när det mandat som ligger till grund för hans eller hennes utnämning upphör, eller på grund av dödsfall. |
| --- | --- |

2.

En ledamots eller suppleants mandat ska upphöra genom avgång, när det mandat som ligger till grund för hans eller hennes utnämning upphör, eller på grund av dödsfall.

| 3. | Varje avgång måste meddelas skriftligen av den avgående ledamoten eller suppleanten till kommitténs ordförande med uppgift om avgångsdatum. Ordföranden ska underrätta rådet, som i sin tur konstaterar att det finns en vakans och genomför ersättningsförfarandet. |
| --- | --- |

3.

Varje avgång måste meddelas skriftligen av den avgående ledamoten eller suppleanten till kommitténs ordförande med uppgift om avgångsdatum. Ordföranden ska underrätta rådet, som i sin tur konstaterar att det finns en vakans och genomför ersättningsförfarandet.

| 4. | En ledamot eller suppleant vars mandat upphör till följd av att det mandat som ligger till grund för utnämningen upphör ska omedelbart underrätta kommitténs ordförande om detta i skriftlig form. |
| --- | --- |

4.

En ledamot eller suppleant vars mandat upphör till följd av att det mandat som ligger till grund för utnämningen upphör ska omedelbart underrätta kommitténs ordförande om detta i skriftlig form.

| 5. | I de fall som nämns i andra stycket i den här artikeln ska en efterträdare utses av rådet för återstoden av mandatperioden. |
| --- | --- |

5.

I de fall som nämns i andra stycket i den här artikeln ska en efterträdare utses av rådet för återstoden av mandatperioden.

Artikel 4 –   Immunitet och privilegier

Ledamöternas och de formellt utsedda suppleanternas villkor ska vara i överensstämmelse med det protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

Artikel 5 –   Ledamöters och suppleanters deltagande

| 1. | Varje ledamot som är förhindrad att delta i en plenarsession kan låta sig ersättas av en suppleant från sin nationella delegation, även i fråga om enskilda plenarsessionsdagar. Samtliga ledamöter och suppleanter som har ett formellt mandat ska anteckna sig på en närvarolista. |
| --- | --- |

1.

Varje ledamot som är förhindrad att delta i en plenarsession kan låta sig ersättas av en suppleant från sin nationella delegation, även i fråga om enskilda plenarsessionsdagar. Samtliga ledamöter och suppleanter som har ett formellt mandat ska anteckna sig på en närvarolista.

| 2. | Varje ledamot som är förhindrad att delta i ett utskottssammanträde eller en annan sammankomst som godkänts av presidiet kan låta sig ersättas av en annan ledamot eller suppleant från sin nationella delegation, från sin politiska grupp eller sin mellanregionala grupp. Samtliga ledamöter och suppleanter med vederbörligt mandat ska anteckna sig på en närvarolista. |
| --- | --- |

2.

Varje ledamot som är förhindrad att delta i ett utskottssammanträde eller en annan sammankomst som godkänts av presidiet kan låta sig ersättas av en annan ledamot eller suppleant från sin nationella delegation, från sin politiska grupp eller sin mellanregionala grupp. Samtliga ledamöter och suppleanter med vederbörligt mandat ska anteckna sig på en närvarolista.

| 3. | Varje ledamot eller suppleant som är uppförd på listan över suppleanter för ordinarie medlemmar i en arbetsgrupp som inrättats enligt artikel 36 eller 57 kan ersätta en ordinarie medlem från sin politiska grupp. |
| --- | --- |

3.

Varje ledamot eller suppleant som är uppförd på listan över suppleanter för ordinarie medlemmar i en arbetsgrupp som inrättats enligt artikel 36 eller 57 kan ersätta en ordinarie medlem från sin politiska grupp.

| 4. | En suppleant eller en ledamot som ersätter en annan ledamot får inte ersätta mer än en ordinarie ledamot. Han eller hon har samma befogenheter som en ordinarie ledamot på det aktuella mötet. Överlåtelse av rösträtt ska anmälas till generalsekretariatet i enlighet med gällande anvisningar om detta, och denna anmälan ska vara sekretariatet till handa senast dagen före sammanträdet. |
| --- | --- |

4.

En suppleant eller en ledamot som ersätter en annan ledamot får inte ersätta mer än en ordinarie ledamot. Han eller hon har samma befogenheter som en ordinarie ledamot på det aktuella mötet. Överlåtelse av rösträtt ska anmälas till generalsekretariatet i enlighet med gällande anvisningar om detta, och denna anmälan ska vara sekretariatet till handa senast dagen före sammanträdet.

| 5. | I samband med en plenarsession utgår kostnadsersättning till antingen ledamoten eller suppleanten. Presidiet fastställer detaljbestämmelser i tillämpningsföreskrifterna för reskostnads- och traktamentsersättningar. |
| --- | --- |

5.

I samband med en plenarsession utgår kostnadsersättning till antingen ledamoten eller suppleanten. Presidiet fastställer detaljbestämmelser i tillämpningsföreskrifterna för reskostnads- och traktamentsersättningar.

| 6. | En suppleant som utsetts till föredragande får närvara vid den plenarsession där det utkast till yttrande eller rapport som han eller hon ansvarar för är upptaget på dagordningen, för att presentera utkastet för plenarförsamlingen. Detta gäller även om den ledamot som ersätts också är närvarande. Ledamoten kan överlåta sin rösträtt till suppleanten under behandlingen av detta utkast till yttrande eller rapport. Generalsekreteraren måste informeras skriftligen om rösträttsöverlåtelsen före det aktuella sammanträdet. |
| --- | --- |

6.

En suppleant som utsetts till föredragande får närvara vid den plenarsession där det utkast till yttrande eller rapport som han eller hon ansvarar för är upptaget på dagordningen, för att presentera utkastet för plenarförsamlingen. Detta gäller även om den ledamot som ersätts också är närvarande. Ledamoten kan överlåta sin rösträtt till suppleanten under behandlingen av detta utkast till yttrande eller rapport. Generalsekreteraren måste informeras skriftligen om rösträttsöverlåtelsen före det aktuella sammanträdet.

| 7. | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 23.1 upphör överlåtelsen av rösträtten att gälla när den ledamot som överlåtit sin rösträtt inte längre är medlem av kommittén. |
| --- | --- |

7.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 23.1 upphör överlåtelsen av rösträtten att gälla när den ledamot som överlåtit sin rösträtt inte längre är medlem av kommittén.

Artikel 6 –   Delegering av rösträtt

Rösträtten får inte delegeras på andra grunder än enligt föreskrifterna i artiklarna 5 och 30.

Artikel 7 –   Nationella delegationer och politiska grupper

De nationella delegationerna och de politiska grupperna bör bidra till kommitténs verksamhet på ett balanserat sätt.

Artikel 8 –   Nationella delegationer

| 1. | Ledamöterna och suppleanterna från en medlemsstat bildar en nationell delegation. Varje nationell delegation beslutar själv om sin interna organisation och väljer en ordförande. Kommitténs ordförande ska officiellt informeras om namnet på delegationens ordförande. |
| --- | --- |

1.

Ledamöterna och suppleanterna från en medlemsstat bildar en nationell delegation. Varje nationell delegation beslutar själv om sin interna organisation och väljer en ordförande. Kommitténs ordförande ska officiellt informeras om namnet på delegationens ordförande.

| 2. | Generalsekreteraren ska organisera kommitténs administration så att de nationella delegationerna kan stödjas i arbetet. På så sätt ska varje enskild medlem kunna få information och stöd på sitt eget officiella språk. Denna administrativa kapacitet ska samlas inom en särskild enhet som bemannas av tjänstemän eller övriga anställda vid Regionkommittén, och ska ge de nationella delegationerna möjlighet att utnyttja Regionkommitténs resurser i skälig utsträckning. Generalsekreteraren ska framför allt avsätta resurser till nationella delegationers förberedande sammanträden omedelbart före eller under plenarsessionerna. |
| --- | --- |

2.

Generalsekreteraren ska organisera kommitténs administration så att de nationella delegationerna kan stödjas i arbetet. På så sätt ska varje enskild medlem kunna få information och stöd på sitt eget officiella språk. Denna administrativa kapacitet ska samlas inom en särskild enhet som bemannas av tjänstemän eller övriga anställda vid Regionkommittén, och ska ge de nationella delegationerna möjlighet att utnyttja Regionkommitténs resurser i skälig utsträckning. Generalsekreteraren ska framför allt avsätta resurser till nationella delegationers förberedande sammanträden omedelbart före eller under plenarsessionerna.

| 3. | De nationella delegationerna kan även få stöd av nationella samordnare, som inte är anställda vid generalsekretariatet. Samordnarna ska medverka till att underlätta ledamöternas verksamhet inom kommittén. |
| --- | --- |

3.

De nationella delegationerna kan även få stöd av nationella samordnare, som inte är anställda vid generalsekretariatet. Samordnarna ska medverka till att underlätta ledamöternas verksamhet inom kommittén.

| 4. | De nationella samordnarna ska även ges adekvat stöd av generalsekreteraren, exempelvis möjlighet att i lämplig utsträckning utnyttja kommitténs infrastruktur. |
| --- | --- |

4.

De nationella samordnarna ska även ges adekvat stöd av generalsekreteraren, exempelvis möjlighet att i lämplig utsträckning utnyttja kommitténs infrastruktur.

Artikel 9 –   Politiska grupper och grupplösa ledamöter

| 1. | Ledamöterna och suppleanterna kan bilda grupper som återspeglar deras politiska tillhörighet. Bestämmelser för medlemskapet fastställs i de politiska gruppernas arbetsordningar. |
| --- | --- |

1.

Ledamöterna och suppleanterna kan bilda grupper som återspeglar deras politiska tillhörighet. Bestämmelser för medlemskapet fastställs i de politiska gruppernas arbetsordningar.

| 2. | För att bilda en politisk grupp krävs det minst 18 ledamöter/suppleanter som tillsammans representerar minst en femtedel av medlemsstaterna. Minst hälften av gruppmedlemmarna måste vara ordinarie ledamöter. En ledamot eller suppleant får inte tillhöra mer än en politisk grupp. En politisk grupp upplöses om antalet medlemmar understiger det antal som krävs för att en grupp ska kunna bildas. |
| --- | --- |

2.

För att bilda en politisk grupp krävs det minst 18 ledamöter/suppleanter som tillsammans representerar minst en femtedel av medlemsstaterna. Minst hälften av gruppmedlemmarna måste vara ordinarie ledamöter. En ledamot eller suppleant får inte tillhöra mer än en politisk grupp. En politisk grupp upplöses om antalet medlemmar understiger det antal som krävs för att en grupp ska kunna bildas.

| 3. | Regionkommitténs ordförande ska meddelas när en politisk grupp bildas eller upplöses, samt när andra förändringar inträffar. I ett meddelande om att en grupp har bildats ska gruppens namn, dess medlemmar och dess presidium anges. |
| --- | --- |

3.

Regionkommitténs ordförande ska meddelas när en politisk grupp bildas eller upplöses, samt när andra förändringar inträffar. I ett meddelande om att en grupp har bildats ska gruppens namn, dess medlemmar och dess presidium anges.

| 4. | Varje politisk grupp ska biträdas av ett sekretariat, vars medarbetare är anställda vid generalsekretariatet. När det gäller dessa medarbetare kan grupperna lägga fram förslag för tillsättningsmyndigheten beträffande urval, anställning, befordran och kontraktsförlängning. Tillsättningsmyndigheten fattar beslut efter samråd med den berörda gruppens ordförande. |
| --- | --- |

4.

Varje politisk grupp ska biträdas av ett sekretariat, vars medarbetare är anställda vid generalsekretariatet. När det gäller dessa medarbetare kan grupperna lägga fram förslag för tillsättningsmyndigheten beträffande urval, anställning, befordran och kontraktsförlängning. Tillsättningsmyndigheten fattar beslut efter samråd med den berörda gruppens ordförande.

| 5. | Regionkommitténs generalsekreterare ska ge de politiska grupperna och deras organ tillräckliga resurser för sammanträden, gruppernas verksamhet, publikationer samt gruppsekretariatens verksamhet. Resurserna till varje grupp ska öronmärkas i budgeten. De politiska grupperna och deras sekretariat kan utnyttja Regionkommitténs administrativa och tekniska resurser i skälig utsträckning. |
| --- | --- |

5.

Regionkommitténs generalsekreterare ska ge de politiska grupperna och deras organ tillräckliga resurser för sammanträden, gruppernas verksamhet, publikationer samt gruppsekretariatens verksamhet. Resurserna till varje grupp ska öronmärkas i budgeten. De politiska grupperna och deras sekretariat kan utnyttja Regionkommitténs administrativa och tekniska resurser i skälig utsträckning.

| 6. | Grupperna och deras presidier kan sammanträda omedelbart före eller under plenarsessionerna. Två gånger om året kan grupperna hålla extra sammanträden. För deltagande i dessa sammanträden har en suppleant bara rätt till reskostnads- och traktamentsersättning om han eller hon ersätter en ledamot ur den egna politiska gruppen. |
| --- | --- |

6.

Grupperna och deras presidier kan sammanträda omedelbart före eller under plenarsessionerna. Två gånger om året kan grupperna hålla extra sammanträden. För deltagande i dessa sammanträden har en suppleant bara rätt till reskostnads- och traktamentsersättning om han eller hon ersätter en ledamot ur den egna politiska gruppen.

| 7. | Grupplösa ledamöter ska ges administrativt stöd. Presidiet fastställer detaljbestämmelser för detta på förslag av generalsekreteraren. |
| --- | --- |

7.

Grupplösa ledamöter ska ges administrativt stöd. Presidiet fastställer detaljbestämmelser för detta på förslag av generalsekreteraren.

Artikel 10 –   Mellanregionala grupper

Ledamöter och suppleanter kan bilda mellanregionala grupper. När en grupp bildas ska kommitténs ordförande informeras. En mellanregional grupp inrättas reglementsenligt efter beslut av presidiet.

*

* *

AVDELNING II

KOMMITTÉNS ORGANISATION OCH ARBETSSÄTT

KAPITEL 1

KALLELSE TILL DET FÖRSTA SAMMANTRÄDET OCH KOMMITTÉNS KONSTITUERANDE

Artikel 11 –   Kallelse till det första sammanträdet

Kommitténs första sammanträde i början av varje ny mandatperiod vart femte år ska sammankallas av den avgående ordföranden eller i hans eller hennes frånvaro i första hand av den avgående förste vice ordföranden, i andra hand av den äldste avgående vice ordföranden eller i tredje hand av kommitténs äldste ledamot. Sammanträdet ska äga rum inom högst en månad efter det att rådet utnämnt ledamöterna.

Den ledamot som i enlighet med första stycket i denna artikel interimistiskt utövar ordförandeskapet företräder också kommittén under denna period och leder det första sammanträdet i egenskap av interimsordförande.

Han eller hon biträds av de fyra yngsta närvarande ledamöterna och kommitténs generalsekreterare. Tillsammans utgör dessa interimspresidiet.

Artikel 12 –   Kommitténs konstituerande samt fastställande av mandat

| 1. | Under detta första sammanträde ska interimsordföranden informera kommittén om meddelandet från rådet om utnämning av ledamöter och redogöra för utövningen av sin funktion som företrädare för kommittén. Interimsordföranden kan på begäran kontrollera ledamöternas utnämning och mandat innan en ny fyraårig mandatperiod förklaras inledd. |
| --- | --- |

1.

Under detta första sammanträde ska interimsordföranden informera kommittén om meddelandet från rådet om utnämning av ledamöter och redogöra för utövningen av sin funktion som företrädare för kommittén. Interimsordföranden kan på begäran kontrollera ledamöternas utnämning och mandat innan en ny fyraårig mandatperiod förklaras inledd.

| 2. | Interimspresidiet ska sitta kvar till dess att resultaten av valen av presidiemedlemmar tillkännagivits. |
| --- | --- |

2.

Interimspresidiet ska sitta kvar till dess att resultaten av valen av presidiemedlemmar tillkännagivits.

KAPITEL 2

PLENARFÖRSAMLINGEN

Artikel 13 –   Plenarförsamlingens uppgifter

Kommittén sammanträder i plenarförsamlingen, som framför allt har följande huvuduppgifter:

| a) | Antagande av yttranden, rapporter och resolutioner. |
| --- | --- |

a)

Antagande av yttranden, rapporter och resolutioner.

| b) | Antagande av kommitténs preliminära beräkning av inkomster och utgifter. |
| --- | --- |

b)

Antagande av kommitténs preliminära beräkning av inkomster och utgifter.

| c) | Antagande av kommitténs politiska program i början av varje ny mandatperiod. |
| --- | --- |

c)

Antagande av kommitténs politiska program i början av varje ny mandatperiod.

| d) | Val av ordförande, förste vice ordförande och övriga presidiemedlemmar. |
| --- | --- |

d)

Val av ordförande, förste vice ordförande och övriga presidiemedlemmar.

| e) | Inrättande av utskott. |
| --- | --- |

e)

Inrättande av utskott.

| f) | Antagande och översyn av kommitténs arbetsordning. |
| --- | --- |

f)

Antagande och översyn av kommitténs arbetsordning.

| g) | Beslut att väcka talan vid Europeiska unionens domstol, som – efter fastställande av beslutsmässighet i enlighet med artikel 21.1 första meningen – fattats med en majoritet av de avgivna rösterna på förslag av antingen kommitténs ordförande eller av det berörda utskottet i enlighet med artiklarna 53 och 54. När ett sådant beslut fattas ska ordföranden väcka talan på kommitténs vägnar. |
| --- | --- |

g)

Beslut att väcka talan vid Europeiska unionens domstol, som – efter fastställande av beslutsmässighet i enlighet med artikel 21.1 första meningen – fattats med en majoritet av de avgivna rösterna på förslag av antingen kommitténs ordförande eller av det berörda utskottet i enlighet med artiklarna 53 och 54. När ett sådant beslut fattas ska ordföranden väcka talan på kommitténs vägnar.

Artikel 14 –   Sammankallande av plenarförsamlingen

| 1. | Kommitténs ordförande sammankallar plenarförsamlingen minst en gång per kvartal. Tidsschemat för plenarsessionerna ska fastställas av presidiet under det tredje kvartalet föregående år. En plenarsession kan omfatta en eller flera sammanträdesdagar. |
| --- | --- |

1.

Kommitténs ordförande sammankallar plenarförsamlingen minst en gång per kvartal. Tidsschemat för plenarsessionerna ska fastställas av presidiet under det tredje kvartalet föregående år. En plenarsession kan omfatta en eller flera sammanträdesdagar.

| 2. | Om minst en fjärdedel av ledamöterna skriftligen begär det måste ordföranden sammankalla en extra plenarsession som ska äga rum tidigast en vecka och senast en månad efter ledamöternas begäran. Denna begäran ska ange vilken fråga som ska diskuteras vid den extra plenarsessionen. Inga andra frågor får behandlas under denna session. |
| --- | --- |

2.

Om minst en fjärdedel av ledamöterna skriftligen begär det måste ordföranden sammankalla en extra plenarsession som ska äga rum tidigast en vecka och senast en månad efter ledamöternas begäran. Denna begäran ska ange vilken fråga som ska diskuteras vid den extra plenarsessionen. Inga andra frågor får behandlas under denna session.

Artikel 15 –   Dagordning för plenarsessionen

| 1. | Presidiet ska förbereda ett preliminärt förslag till dagordning, som innehåller en preliminär förteckning över de utkast till yttranden, rapporter eller resolutioner som ska behandlas under den plenarsession som följer på den närmast kommande plenarsessionen samt alla övriga dokument om vilka beslut ska fattas (beslutsdokument). |
| --- | --- |

1.

Presidiet ska förbereda ett preliminärt förslag till dagordning, som innehåller en preliminär förteckning över de utkast till yttranden, rapporter eller resolutioner som ska behandlas under den plenarsession som följer på den närmast kommande plenarsessionen samt alla övriga dokument om vilka beslut ska fattas (beslutsdokument).

| 2. | Ordföranden ska senast 20 arbetsdagar före plenarsessionens öppnande skicka förslaget till dagordning till ledamöterna och suppleanterna med e-post tillsammans med de beslutsdokument som nämns i detta. Ledamöterna och suppleanterna ska via e-post få tillgång till sammanträdesdokumenten på sina respektive officiella språk. Dokumenten ska samtidigt göras tillgängliga i elektronisk form. |
| --- | --- |

2.

Ordföranden ska senast 20 arbetsdagar före plenarsessionens öppnande skicka förslaget till dagordning till ledamöterna och suppleanterna med e-post tillsammans med de beslutsdokument som nämns i detta. Ledamöterna och suppleanterna ska via e-post få tillgång till sammanträdesdokumenten på sina respektive officiella språk. Dokumenten ska samtidigt göras tillgängliga i elektronisk form.

| 3. | Utkasten till yttranden, rapporter och resolutioner ska i princip sättas upp på dagordningen i den ordningsföljd i vilken de antagits av utskotten eller lagts fram i enlighet med arbetsordningen; hänsyn ska också tas till dagordningspunkternas innehållsmässiga samband. |
| --- | --- |

3.

Utkasten till yttranden, rapporter och resolutioner ska i princip sättas upp på dagordningen i den ordningsföljd i vilken de antagits av utskotten eller lagts fram i enlighet med arbetsordningen; hänsyn ska också tas till dagordningspunkternas innehållsmässiga samband.

| 4. | Om tidsgränsen under punkt 2 inte kan hållas kan ordföranden i särskilda, motiverade undantagsfall ta upp ett beslutsdokument på förslaget till dagordning, under förutsättning att ledamöterna och suppleanterna har fått de berörda dokumenten på sina respektive officiella språk senast en vecka före plenarsessionens öppnande. Motiveringen till att detta förfarande tillämpas ska anges av ordföranden på beslutsdokumentets försättsblad. |
| --- | --- |

4.

Om tidsgränsen under punkt 2 inte kan hållas kan ordföranden i särskilda, motiverade undantagsfall ta upp ett beslutsdokument på förslaget till dagordning, under förutsättning att ledamöterna och suppleanterna har fått de berörda dokumenten på sina respektive officiella språk senast en vecka före plenarsessionens öppnande. Motiveringen till att detta förfarande tillämpas ska anges av ordföranden på beslutsdokumentets försättsblad.

| 5. | Skriftliga ändringsförslag till förslaget till dagordning måste vara generalsekreteraren till handa senast tre arbetsdagar före plenarsessionens öppnande. |
| --- | --- |

5.

Skriftliga ändringsförslag till förslaget till dagordning måste vara generalsekreteraren till handa senast tre arbetsdagar före plenarsessionens öppnande.

| 6. | Vid det presidiesammanträde som omedelbart föregår plenarsessionens öppnande fastställer presidiet det slutgiltiga förslaget till dagordning. Under detta sammanträde kan presidiet med stöd av två tredjedelar av de avgivna rösterna föra upp sådana brådskande eller aktuella ärenden på dagordningen som inte kan skjutas upp till nästa plenarsession. |
| --- | --- |

6.

Vid det presidiesammanträde som omedelbart föregår plenarsessionens öppnande fastställer presidiet det slutgiltiga förslaget till dagordning. Under detta sammanträde kan presidiet med stöd av två tredjedelar av de avgivna rösterna föra upp sådana brådskande eller aktuella ärenden på dagordningen som inte kan skjutas upp till nästa plenarsession.

| 7. | På förslag från ordföranden, en politisk grupp eller 32 ledamöter kan presidiet eller plenarförsamlingen besluta att






  — | uppskjuta behandlingen av ett dokument till en senare plenarsession eller |
| --- | --- | --- |

7.

På förslag från ordföranden, en politisk grupp eller 32 ledamöter kan presidiet eller plenarförsamlingen besluta att

—

uppskjuta behandlingen av ett dokument till en senare plenarsession eller

| — | skicka tillbaka dokumentet till utskottet för ytterligare behandling. |
| --- | --- |

—

skicka tillbaka dokumentet till utskottet för ytterligare behandling.

Denna bestämmelse tillämpas inte om den tidsgräns som fastställts av rådet, kommissionen eller Europaparlamentet inte gör det möjligt att uppskjuta antagandet av det dokument som beslutet gäller.

Det dokument för vilket beslutet uppskjutits till en senare plenarsession ska åtföljas av alla giltiga ändringsförslag till dokumentet.

När dokumentet skickas tillbaka till det berörda utskottet, faller alla ändringsförslag till dokumentet och föredraganden gör en bedömning av i vilken mån deras innehåll

| — | kräver att föredraganden först gör en översyn av texten, med hänsyn till den gällande tidsfristen och/eller |
| --- | --- |

—

kräver att föredraganden först gör en översyn av texten, med hänsyn till den gällande tidsfristen och/eller

| — | kan ge föredraganden anledning att lämna in ändringsförslag enligt förfarandet för utskottsändringsförslag. |
| --- | --- |

—

kan ge föredraganden anledning att lämna in ändringsförslag enligt förfarandet för utskottsändringsförslag.

Dokumentet förs upp för beslut på utskottets dagordning.

Artikel 16 –   Plenarsessionens öppnande

Ordföranden förklarar plenarsessionen öppnad och lägger fram förslaget till dagordning för beslut.

Artikel 17 –   Allmänheten, gäster och gästtalare, aktuella frågor

| 1. | Plenarförsamlingens sammanträden ska vara offentliga om inte plenarförsamlingen har beslutat annorlunda med avseende på hela sessionen eller en viss punkt på dagordningen. |
| --- | --- |

1.

Plenarförsamlingens sammanträden ska vara offentliga om inte plenarförsamlingen har beslutat annorlunda med avseende på hela sessionen eller en viss punkt på dagordningen.

| 2. | Företrädare för Europaparlamentet, rådet och kommissionen kan delta i plenarsessionerna, och de kan bli ombedda att yttra sig under dessa. |
| --- | --- |

2.

Företrädare för Europaparlamentet, rådet och kommissionen kan delta i plenarsessionerna, och de kan bli ombedda att yttra sig under dessa.

| 3. | Ordföranden får på eget initiativ eller på presidiets anmodan bjuda in utomstående personer för att hålla ett anförande inför plenarförsamlingen. I anslutning till detta kan en allmän debatt hållas, varvid de allmänna bestämmelserna om talartid ska tillämpas. |
| --- | --- |

3.

Ordföranden får på eget initiativ eller på presidiets anmodan bjuda in utomstående personer för att hålla ett anförande inför plenarförsamlingen. I anslutning till detta kan en allmän debatt hållas, varvid de allmänna bestämmelserna om talartid ska tillämpas.

| 4. | Enligt artikel 15.1 och 15.6 kan presidiet föreslå att plenarförsamlingen ska hålla en allmän debatt om aktuella, politiska frågor med regional och lokal anknytning (”aktuella frågor”). För debatter om ”aktuella frågor” gäller de allmänna bestämmelserna om talartid. |
| --- | --- |

4.

Enligt artikel 15.1 och 15.6 kan presidiet föreslå att plenarförsamlingen ska hålla en allmän debatt om aktuella, politiska frågor med regional och lokal anknytning (”aktuella frågor”). För debatter om ”aktuella frågor” gäller de allmänna bestämmelserna om talartid.

Artikel 18 –   Talartid

| 1. | Plenarförsamlingen ska i början av sessionen, på presidiets förslag, bestämma talartiden för varje punkt på dagordningen. Under sammanträdet är det ordförandens uppgift att på eget initiativ eller på begäran av en ledamot föreslå församlingen att besluta om begränsning av talartiden. |
| --- | --- |

1.

Plenarförsamlingen ska i början av sessionen, på presidiets förslag, bestämma talartiden för varje punkt på dagordningen. Under sammanträdet är det ordförandens uppgift att på eget initiativ eller på begäran av en ledamot föreslå församlingen att besluta om begränsning av talartiden.

| 2. | I samband med debatter om allmänna eller specifika frågor kan ordföranden, på presidiets förslag, föreslå plenarförsamlingen att fördela anslagen talartid mellan de politiska grupperna och de nationella delegationerna. |
| --- | --- |

2.

I samband med debatter om allmänna eller specifika frågor kan ordföranden, på presidiets förslag, föreslå plenarförsamlingen att fördela anslagen talartid mellan de politiska grupperna och de nationella delegationerna.

| 3. | I allmänhet är talartiden begränsad till en minut när det gäller kommentarer om protokollet, ordningsfrågor samt ändringar i förslaget till dagordning eller i själva dagordningen. |
| --- | --- |

3.

I allmänhet är talartiden begränsad till en minut när det gäller kommentarer om protokollet, ordningsfrågor samt ändringar i förslaget till dagordning eller i själva dagordningen.

| 4. | Om en talare överskrider sin tid kan ordföranden ta ifrån honom eller henne ordet efter en tillsägelse. |
| --- | --- |

4.

Om en talare överskrider sin tid kan ordföranden ta ifrån honom eller henne ordet efter en tillsägelse.

| 5. | En ledamot kan föreslå att debatten ska avslutas, och ordföranden ska genomföra votering om detta förslag. |
| --- | --- |

5.

En ledamot kan föreslå att debatten ska avslutas, och ordföranden ska genomföra votering om detta förslag.

Artikel 19 –   Talarlista

| 1. | Namnen på de ledamöter som begär ordet ska föras upp på talarlistan i den ordning i vilken deras begäran mottogs. Ordföranden tilldelar ledamöter ordet efter listans ordningsföljd. Han eller hon ska så långt det är möjligt säkerställa att talare från olika politiska åsiktsriktningar och olika nationella delegationer växelvis tilldelas ordet. |
| --- | --- |

1.

Namnen på de ledamöter som begär ordet ska föras upp på talarlistan i den ordning i vilken deras begäran mottogs. Ordföranden tilldelar ledamöter ordet efter listans ordningsföljd. Han eller hon ska så långt det är möjligt säkerställa att talare från olika politiska åsiktsriktningar och olika nationella delegationer växelvis tilldelas ordet.

| 2. | Det ansvariga utskottets föredragande samt politiska gruppers och nationella delegationers företrädare som önskar tala på gruppens eller delegationens vägnar kan på begäran ges företräde framför andra talare. |
| --- | --- |

2.

Det ansvariga utskottets föredragande samt politiska gruppers och nationella delegationers företrädare som önskar tala på gruppens eller delegationens vägnar kan på begäran ges företräde framför andra talare.

| 3. | Ingen kan få ordet mer än två gånger i samma fråga utan ordförandens godkännande. Berörda utskotts ordförande och föredragande ska dock på egen begäran tillåtas att tala under en tidslängd som bestäms av ordföranden. |
| --- | --- |

3.

Ingen kan få ordet mer än två gånger i samma fråga utan ordförandens godkännande. Berörda utskotts ordförande och föredragande ska dock på egen begäran tillåtas att tala under en tidslängd som bestäms av ordföranden.

Artikel 20 –   Ordningsfrågor

| 1. | En ledamot ska ges ordet när det gäller en ordningsfråga eller när han eller hon vill göra ordföranden uppmärksam på att arbetsordningens bestämmelser inte följs. Frågan måste avse en diskussionspunkt eller dagordningen. |
| --- | --- |

1.

En ledamot ska ges ordet när det gäller en ordningsfråga eller när han eller hon vill göra ordföranden uppmärksam på att arbetsordningens bestämmelser inte följs. Frågan måste avse en diskussionspunkt eller dagordningen.

| 2. | En begäran om att ta upp en sådan ordningsfråga ska ha företräde framför alla andra yrkanden om att tilldelas ordet. |
| --- | --- |

2.

En begäran om att ta upp en sådan ordningsfråga ska ha företräde framför alla andra yrkanden om att tilldelas ordet.

| 3. | Ordföranden ska omedelbart fatta beslut angående ordningsfrågor i enlighet med arbetsordningen och ska meddela sitt beslut omedelbart efter det att ordningsfrågan har tagits upp. Det ska inte förrättas omröstning om detta. |
| --- | --- |

3.

Ordföranden ska omedelbart fatta beslut angående ordningsfrågor i enlighet med arbetsordningen och ska meddela sitt beslut omedelbart efter det att ordningsfrågan har tagits upp. Det ska inte förrättas omröstning om detta.

Artikel 21 –   Beslutsmässighet

| 1. | Plenarförsamlingen är beslutsmässig när en majoritet av ledamöterna är närvarande. Konstaterande av beslutsmässighet kan begäras av en ledamot på villkor att minst femton ledamöter stöder begäran. Förutsatt att ingen begärt att beslutsmässigheten ska kontrolleras är voteringsresultat giltiga oavsett antal närvarande. Ordföranden kan avbryta sammanträdet i högst tio minuter innan beslutsmässighet konstateras. Ledamöter som har begärt att beslutsmässigheten ska kontrolleras men inte längre befinner sig i plenarsalen ska betraktas som närvarande när räkningen genomförs. Om färre än femton ledamöter är närvarande kan ordföranden konstatera att beslutsmässighet inte föreligger. |
| --- | --- |

1.

Plenarförsamlingen är beslutsmässig när en majoritet av ledamöterna är närvarande. Konstaterande av beslutsmässighet kan begäras av en ledamot på villkor att minst femton ledamöter stöder begäran. Förutsatt att ingen begärt att beslutsmässigheten ska kontrolleras är voteringsresultat giltiga oavsett antal närvarande. Ordföranden kan avbryta sammanträdet i högst tio minuter innan beslutsmässighet konstateras. Ledamöter som har begärt att beslutsmässigheten ska kontrolleras men inte längre befinner sig i plenarsalen ska betraktas som närvarande när räkningen genomförs. Om färre än femton ledamöter är närvarande kan ordföranden konstatera att beslutsmässighet inte föreligger.

| 2. | Om det konstateras att beslutsmässighet inte föreligger ska alla punkter som kräver omröstning flyttas till nästa sammanträdesdag, under vilken plenarförsamlingen med giltig verkan kan rösta om de punkter som skjutits upp oavsett antalet närvarande ledamöter. |
| --- | --- |

2.

Om det konstateras att beslutsmässighet inte föreligger ska alla punkter som kräver omröstning flyttas till nästa sammanträdesdag, under vilken plenarförsamlingen med giltig verkan kan rösta om de punkter som skjutits upp oavsett antalet närvarande ledamöter.

Artikel 22 –   Votering

| 1. | Plenarförsamlingen ska fatta beslut med en majoritet av de avgivna rösterna, om inte annat föreskrivs i denna arbetsordning. |
| --- | --- |

1.

Plenarförsamlingen ska fatta beslut med en majoritet av de avgivna rösterna, om inte annat föreskrivs i denna arbetsordning.

| 2. | För att vara giltig ska en röst vara ”för”, ”emot” eller ”nedlagd”. När majoriteten beräknas ska hänsyn endast tas till röster ”för” och ”emot”. Vid lika röstetal anses plenarförsamlingen ha förkastat texten eller förslaget. |
| --- | --- |

2.

För att vara giltig ska en röst vara ”för”, ”emot” eller ”nedlagd”. När majoriteten beräknas ska hänsyn endast tas till röster ”för” och ”emot”. Vid lika röstetal anses plenarförsamlingen ha förkastat texten eller förslaget.

| 3. | Om resultatet av rösträkningen ifrågasätts kan omvotering genomföras på ordförandens initiativ, eller på begäran av en ledamot på villkor att minst femton ledamöter stöder denna begäran. |
| --- | --- |

3.

Om resultatet av rösträkningen ifrågasätts kan omvotering genomföras på ordförandens initiativ, eller på begäran av en ledamot på villkor att minst femton ledamöter stöder denna begäran.

| 4. | På förslag av ordföranden, en politisk grupp eller 32 ledamöter kan plenarförsamlingen – under förutsättning att förslaget inkommit innan den slutliga dagordningen antagits – besluta om omröstning med namnupprop vad avser en eller flera punkter på dagordningen, vilket sedan ska anges i protokollet från plenarsessionen. Omröstning med namnupprop gäller inte votering om ändringsförslag, om inte plenarförsamlingen beslutar något annat. |
| --- | --- |

4.

På förslag av ordföranden, en politisk grupp eller 32 ledamöter kan plenarförsamlingen – under förutsättning att förslaget inkommit innan den slutliga dagordningen antagits – besluta om omröstning med namnupprop vad avser en eller flera punkter på dagordningen, vilket sedan ska anges i protokollet från plenarsessionen. Omröstning med namnupprop gäller inte votering om ändringsförslag, om inte plenarförsamlingen beslutar något annat.

| 5. | På förslag av ordföranden, en politisk grupp eller 32 ledamöter kan beslut fattas om sluten omröstning i fråga om beslutsärenden som rör personer. |
| --- | --- |

5.

På förslag av ordföranden, en politisk grupp eller 32 ledamöter kan beslut fattas om sluten omröstning i fråga om beslutsärenden som rör personer.

| 6. | Ordföranden får när som helst besluta att det elektroniska röstningssystemet ska utnyttjas. |
| --- | --- |

6.

Ordföranden får när som helst besluta att det elektroniska röstningssystemet ska utnyttjas.

Artikel 23 –   Inlämnande av ändringsförslag

| 1. | Endast ledamöter och de suppleanter som har ett formellt mandat får lämna in ändringsförslag som avser beslutsdokument, varvid anvisningarna i fråga om inlämnande ska respekteras. Även ledamöter och suppleanter utan formellt mandat får lämna in ändringsförslag, men endast avseende det dokument de är föredragande för.
  Endast ledamöter eller suppleanter med ett formellt mandat har rätt att inlämna ändringsförslag till en plenarsession. Ändringsförslag betraktas som giltiga om de lämnats in enligt gällande bestämmelser av en ledamot eller suppleant innan han eller hon förlorar sitt mandat som ledamot respektive suppleant eller överlåter eller drar tillbaka sin rösträtt. |
| --- | --- |

1.

Endast ledamöter och de suppleanter som har ett formellt mandat får lämna in ändringsförslag som avser beslutsdokument, varvid anvisningarna i fråga om inlämnande ska respekteras. Även ledamöter och suppleanter utan formellt mandat får lämna in ändringsförslag, men endast avseende det dokument de är föredragande för.

Endast ledamöter eller suppleanter med ett formellt mandat har rätt att inlämna ändringsförslag till en plenarsession. Ändringsförslag betraktas som giltiga om de lämnats in enligt gällande bestämmelser av en ledamot eller suppleant innan han eller hon förlorar sitt mandat som ledamot respektive suppleant eller överlåter eller drar tillbaka sin rösträtt.

| 2. | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 26.1 måste ändringsförslag till beslutsunderlag läggas fram av en politisk grupp, eller av minst sex ledamöter eller suppleanter som har ett formellt mandat, och innehålla uppgift om deras namn. Nationella delegationer med färre än sex ledamöter får lägga fram ändringsförslag om dessa lämnas in av lika många ledamöter och suppleanter med formellt mandat som delegationens antal ledamöter, med uppgift om namnen på ledamöterna och suppleanterna. |
| --- | --- |

2.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 26.1 måste ändringsförslag till beslutsunderlag läggas fram av en politisk grupp, eller av minst sex ledamöter eller suppleanter som har ett formellt mandat, och innehålla uppgift om deras namn. Nationella delegationer med färre än sex ledamöter får lägga fram ändringsförslag om dessa lämnas in av lika många ledamöter och suppleanter med formellt mandat som delegationens antal ledamöter, med uppgift om namnen på ledamöterna och suppleanterna.

| 3. | Ändringsförslagen ska vara generalsekreteraren till handa minst nio arbetsdagar innan plenarsessionen inleds. Så snart de föreligger i översättning, men senast fyra arbetsdagar före plenarsessionen, ska de göras tillgängliga i elektronisk form.
  Ändringsförslagen ska översättas med prioritet och översändas till föredraganden så att han eller hon kan lämna in sina egna ändringsförslag till generalsekretariatet minst två arbetsdagar innan plenarsessionen inleds. Föredragandens ändringsförslag bör uttryckligen anknyta till ett eller flera av de ändringsförslag som åsyftas i första stycket. Föredragandens ändringsförslag kommer att finnas tillgängliga först när plenarsessionen inleds.
  Ordföranden kan förkorta tidsfristen för inlämning av ändringsförslag till tre arbetsdagar när artikel 15.4 tillämpas. Detta gäller inte ändringsförslag till brådskande rådgivningsärenden enligt artikel 15.6. |
| --- | --- |

3.

Ändringsförslagen ska vara generalsekreteraren till handa minst nio arbetsdagar innan plenarsessionen inleds. Så snart de föreligger i översättning, men senast fyra arbetsdagar före plenarsessionen, ska de göras tillgängliga i elektronisk form.

Ändringsförslagen ska översättas med prioritet och översändas till föredraganden så att han eller hon kan lämna in sina egna ändringsförslag till generalsekretariatet minst två arbetsdagar innan plenarsessionen inleds. Föredragandens ändringsförslag bör uttryckligen anknyta till ett eller flera av de ändringsförslag som åsyftas i första stycket. Föredragandens ändringsförslag kommer att finnas tillgängliga först när plenarsessionen inleds.

Ordföranden kan förkorta tidsfristen för inlämning av ändringsförslag till tre arbetsdagar när artikel 15.4 tillämpas. Detta gäller inte ändringsförslag till brådskande rådgivningsärenden enligt artikel 15.6.

| 4. | Alla ändringsförslag ska delas ut till ledamöterna före plenarsessionens öppnande. |
| --- | --- |

4.

Alla ändringsförslag ska delas ut till ledamöterna före plenarsessionens öppnande.

Artikel 24 –   Behandling av ändringsförslag

| 1. | Om ett eller flera ändringsförslag lagts fram avseende ett visst textavsnitt i ett beslutsdokument, kan ordföranden, föredraganden eller de ledamöter som har lagt fram detta eller dessa ändringsförslag undantagsvis lägga fram kompromissförslag om ändringar under debatten. Om möjligt bör texten till kompromissförslag distribueras skriftligen till ordföranden och generalsekretariatet före behandlingen av ärendet i fråga. |
| --- | --- |

1.

Om ett eller flera ändringsförslag lagts fram avseende ett visst textavsnitt i ett beslutsdokument, kan ordföranden, föredraganden eller de ledamöter som har lagt fram detta eller dessa ändringsförslag undantagsvis lägga fram kompromissförslag om ändringar under debatten. Om möjligt bör texten till kompromissförslag distribueras skriftligen till ordföranden och generalsekretariatet före behandlingen av ärendet i fråga.

| 2. | Votering om ändringsförslag ska ske i samma ordning som hela textens punktnumrering och i följande prioritetsordning:






  — | Föredragandens ändringsförslag. |
| --- | --- | --- |

2.

Votering om ändringsförslag ska ske i samma ordning som hela textens punktnumrering och i följande prioritetsordning:

—

Föredragandens ändringsförslag.

| — | Kompromissförslag om ändringar, såvida inte någon av de ursprungliga förslagsställarna motsätter sig detta. |
| --- | --- |

—

Kompromissförslag om ändringar, såvida inte någon av de ursprungliga förslagsställarna motsätter sig detta.

| — | Övriga ändringsförslag. |
| --- | --- |

—

Övriga ändringsförslag.

När kompromissförslag om ändringar och föredragandens ändringsförslag har antagits blir de ändringsförslag som låg till grund för dessa ogiltiga.

Ordföranden kan besluta om gemensam votering om flera ändringsförslag om de är likartade till sitt innehåll eller syfte.

| 3. | Föredragandena kan upprätta en lista över de ändringsförslag som lagts fram beträffande deras utkast till yttrande eller rapport och som de föreslår ska antas. Om det föreligger en röstrekommendation från föredraganden, får ordföranden förrätta en gemensam omröstning om de ändringsförslag som berörs av rekommendationen. Varje ledamot får rikta invändningar mot röstrekommendationen och ska då ange vilka ändringsförslag som ska bli föremål för separat omröstning. |
| --- | --- |

3.

Föredragandena kan upprätta en lista över de ändringsförslag som lagts fram beträffande deras utkast till yttrande eller rapport och som de föreslår ska antas. Om det föreligger en röstrekommendation från föredraganden, får ordföranden förrätta en gemensam omröstning om de ändringsförslag som berörs av rekommendationen. Varje ledamot får rikta invändningar mot röstrekommendationen och ska då ange vilka ändringsförslag som ska bli föremål för separat omröstning.

| 4. | Behandlingen av ändringsförslag har förtur framför den text som de hänför sig till och ska läggas fram för omröstning innan omröstning om texten sker. |
| --- | --- |

4.

Behandlingen av ändringsförslag har förtur framför den text som de hänför sig till och ska läggas fram för omröstning innan omröstning om texten sker.

| 5. | Om två eller flera inbördes oförenliga ändringsförslag rör samma ställe i texten ska det ändringsförslag som ligger längst ifrån den ursprungliga texten ha förtur och gå till omröstning först.
  Ordföranden ska före omröstningen meddela om antagandet av ett ändringsförslag innebär att ett eller flera andra ändringsförslag blir inaktuella, antingen för att dessa ändringsförslag ömsesidigt utesluter varandra när de berör samma del av texten, eller för att de innebär en motstridighet. Ett ändringsförslag som har blivit inaktuellt ska inte bli föremål för omröstning om inte upphovsmännen ifrågasätter beslutet och plenarförsamlingen godtar en omröstning om ändringsförslaget. |
| --- | --- |

5.

Om två eller flera inbördes oförenliga ändringsförslag rör samma ställe i texten ska det ändringsförslag som ligger längst ifrån den ursprungliga texten ha förtur och gå till omröstning först.

Ordföranden ska före omröstningen meddela om antagandet av ett ändringsförslag innebär att ett eller flera andra ändringsförslag blir inaktuella, antingen för att dessa ändringsförslag ömsesidigt utesluter varandra när de berör samma del av texten, eller för att de innebär en motstridighet. Ett ändringsförslag som har blivit inaktuellt ska inte bli föremål för omröstning om inte upphovsmännen ifrågasätter beslutet och plenarförsamlingen godtar en omröstning om ändringsförslaget.

| 6. | Avslutningsvis genomförs votering om den eventuellt omformulerade texten i dess helhet. Ett yttrande som inte får en majoritet av rösterna skickas tillbaka till behörigt utskott eller förfaller. |
| --- | --- |

6.

Avslutningsvis genomförs votering om den eventuellt omformulerade texten i dess helhet. Ett yttrande som inte får en majoritet av rösterna skickas tillbaka till behörigt utskott eller förfaller.

Artikel 25 –   Yttranden och rapporter i brådskande frågor

I brådskande frågor, då man med det normala förfarandet inte kan hålla den tidsgräns som rådet, kommissionen eller Europaparlamentet har fastställt och det ansvariga utskottet antagit sitt utkast till yttrande eller rapport enhälligt, ska ordföranden översända detta till rådet, kommissionen och Europaparlamentet för kännedom. Utkastet till yttrande eller rapport ska på nästa plenarsession läggas fram för plenarförsamlingen för antagande utan ändringsförslag. Alla dokument med anknytning till nämnda yttrande eller rapport måste bekräfta dess brådskande karaktär.

Artikel 26 –   Förenklade förfaranden

| 1. | De utkast till yttranden eller rapporter som antagits enhälligt av det ansvariga (eller huvudansvariga) utskottet ska läggas fram för plenarförsamlingen i oförändrad form, om inte minst 32 ledamöter eller suppleanter med formellt mandat eller en politisk grupp lämnat in ett ändringsförslag inom den tidsgräns som anges i artikel 23.3 första meningen. I det sistnämnda fallet ska plenarförsamlingen behandla ändringsförslaget. Yttranden eller rapporter presenteras av föredraganden under plenarsessionen och kan bli föremål för en debatt. De ska skickas till ledamöterna tillsammans med förslaget till dagordning. |
| --- | --- |

1.

De utkast till yttranden eller rapporter som antagits enhälligt av det ansvariga (eller huvudansvariga) utskottet ska läggas fram för plenarförsamlingen i oförändrad form, om inte minst 32 ledamöter eller suppleanter med formellt mandat eller en politisk grupp lämnat in ett ändringsförslag inom den tidsgräns som anges i artikel 23.3 första meningen. I det sistnämnda fallet ska plenarförsamlingen behandla ändringsförslaget. Yttranden eller rapporter presenteras av föredraganden under plenarsessionen och kan bli föremål för en debatt. De ska skickas till ledamöterna tillsammans med förslaget till dagordning.

| 2. | Om det ansvariga (eller huvudansvariga) utskottet finner att ett rådgivningsärende som det fått i uppdrag att bereda inte bör bli föremål för några kommentarer eller ändringsförslag, kan det föreslå att inga invändningar görs. Förslaget läggs fram för plenarförsamlingen för beslut utan debatt. |
| --- | --- |

2.

Om det ansvariga (eller huvudansvariga) utskottet finner att ett rådgivningsärende som det fått i uppdrag att bereda inte bör bli föremål för några kommentarer eller ändringsförslag, kan det föreslå att inga invändningar görs. Förslaget läggs fram för plenarförsamlingen för beslut utan debatt.

Artikel 27 –   Plenarsessionens avslutning

Innan plenarsessionen avslutas ska kommitténs ordförande meddela plats och datum för nästa sammanträde, samt de punkter på dess dagordning som redan är kända.

Artikel 28 –   Symboler

| 1. | Regionkommittén ska erkänna och ansluta sig till följande symboler för unionen:






  a) | flaggan, som föreställer en cirkel av tolv gula stjärnor på blå botten, |
| --- | --- | --- |

1.

Regionkommittén ska erkänna och ansluta sig till följande symboler för unionen:

a)

flaggan, som föreställer en cirkel av tolv gula stjärnor på blå botten,

| b) | hymnen, som grundas på ”Hymn till glädjen” i Ludwig van Beethovens nionde symfoni, |
| --- | --- |

b)

hymnen, som grundas på ”Hymn till glädjen” i Ludwig van Beethovens nionde symfoni,

| c) | mottot ”Förenade i mångfalden”. |
| --- | --- |

c)

mottot ”Förenade i mångfalden”.

| 2. | Regionkommittén ska högtidlighålla Europadagen den 9 maj. |
| --- | --- |

2.

Regionkommittén ska högtidlighålla Europadagen den 9 maj.

| 3. | Flaggan ska hissas i alla Regionkommitténs lokaler och vid officiella arrangemang. |
| --- | --- |

3.

Flaggan ska hissas i alla Regionkommitténs lokaler och vid officiella arrangemang.

| 4. | Hymnen ska spelas när de konstituerande plenarsessionerna öppnas i inledningen till mandatperioder och vid övriga högtidliga plenarsammanträden, särskilt för att välkomna stats- eller regeringschefer eller för att hälsa nya ledamöter välkomna i samband med utvidgningar. |
| --- | --- |

4.

Hymnen ska spelas när de konstituerande plenarsessionerna öppnas i inledningen till mandatperioder och vid övriga högtidliga plenarsammanträden, särskilt för att välkomna stats- eller regeringschefer eller för att hälsa nya ledamöter välkomna i samband med utvidgningar.

KAPITEL 3

PRESIDIET OCH ORDFÖRANDEN

Artikel 29 –   Presidiets sammansättning

Presidiet ska bestå av

| a) | ordföranden, |
| --- | --- |

a)

ordföranden,

| b) | förste vice ordföranden, |
| --- | --- |

b)

förste vice ordföranden,

| c) | en vice ordförande per medlemsstat, |
| --- | --- |

c)

en vice ordförande per medlemsstat,

| d) | ytterligare 27 medlemmar samt |
| --- | --- |

d)

ytterligare 27 medlemmar samt

| e) | de politiska gruppernas ordförande. |
| --- | --- |

e)

de politiska gruppernas ordförande.

Presidieposterna ska fördelas mellan de nationella delegationerna på följande sätt, ordförandeposten, förste vice ordförandeposten och de politiska gruppordförandenas poster oräknade:

| – | : | Tre mandat | : | Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Polen och Förenade kungariket. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| – | : | Två mandat | : | Belgien, Bulgarien, Tjeckien, Danmark, Grekland, Irland, Litauen, Ungern, Nederländerna, Österrike, Portugal, Rumänien, Slovakien, Finland och Sverige. |
| – | : | Ett mandat | : | Estland, Cypern, Lettland, Luxemburg, Malta och Slovenien. |

–

:

Tre mandat

:

Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Polen och Förenade kungariket.

–

:

Två mandat

:

Belgien, Bulgarien, Tjeckien, Danmark, Grekland, Irland, Litauen, Ungern, Nederländerna, Österrike, Portugal, Rumänien, Slovakien, Finland och Sverige.

–

:

Ett mandat

:

Estland, Cypern, Lettland, Luxemburg, Malta och Slovenien.

Artikel 30 –   Personliga suppleanter i presidiet

| 1. | Varje nationell delegation ska inom sig utse en ledamot eller en suppleant till personlig suppleant för sina presidiemedlemmar, utom för ordföranden och vice ordföranden. |
| --- | --- |

1.

Varje nationell delegation ska inom sig utse en ledamot eller en suppleant till personlig suppleant för sina presidiemedlemmar, utom för ordföranden och vice ordföranden.

| 2. | Varje politisk grupp ska inom sig utse en ledamot eller suppleant till personlig suppleant för sin ordförande. |
| --- | --- |

2.

Varje politisk grupp ska inom sig utse en ledamot eller suppleant till personlig suppleant för sin ordförande.

| 3. | En personlig suppleant har rätt att delta i sammanträden, yttranderätt och rösträtt endast när han eller hon företräder den berörda presidiemedlemmen. Överlåtelse av rösträtt måste meddelas skriftligen till generalsekreteraren före det berörda sammanträdet. |
| --- | --- |

3.

En personlig suppleant har rätt att delta i sammanträden, yttranderätt och rösträtt endast när han eller hon företräder den berörda presidiemedlemmen. Överlåtelse av rösträtt måste meddelas skriftligen till generalsekreteraren före det berörda sammanträdet.

Artikel 31 –   Valbestämmelser

| 1. | Presidiet väljs av plenarförsamlingen för en period på två och ett halvt år. |
| --- | --- |

1.

Presidiet väljs av plenarförsamlingen för en period på två och ett halvt år.

| 2. | Valet ska förrättas i analogi med artiklarna 11 och 12 under interimsordförandens ledning. Alla kandidaturer ska ha inkommit skriftligen till generalsekreteraren senast en timme före plenarsessionens öppnande. Omröstningarna kan bara genomföras om minst två tredjedelar av kommittémedlemmarna är närvarande. |
| --- | --- |

2.

Valet ska förrättas i analogi med artiklarna 11 och 12 under interimsordförandens ledning. Alla kandidaturer ska ha inkommit skriftligen till generalsekreteraren senast en timme före plenarsessionens öppnande. Omröstningarna kan bara genomföras om minst två tredjedelar av kommittémedlemmarna är närvarande.

Artikel 32 –   Val av ordförande och förste vice ordförande

| 1. | De som kandiderar till ordförandeposten och förste vice ordförandeposten kan hålla ett kortare anförande inför plenarförsamlingen. Tillgänglig talartid ska vara jämnt fördelad och bestämmas av interimsordföranden. |
| --- | --- |

1.

De som kandiderar till ordförandeposten och förste vice ordförandeposten kan hålla ett kortare anförande inför plenarförsamlingen. Tillgänglig talartid ska vara jämnt fördelad och bestämmas av interimsordföranden.

| 2. | Val av ordförande och förste vice ordförande ska göras separat. Beslut fattas med majoritet av de avgivna rösterna. |
| --- | --- |

2.

Val av ordförande och förste vice ordförande ska göras separat. Beslut fattas med majoritet av de avgivna rösterna.

| 3. | Endast röster ”för” en föreslagen kandidat och ”nedlagda” röster är giltiga. Vid fastställande av majoritet räknas endast rösterna ”för” förslaget. |
| --- | --- |

3.

Endast röster ”för” en föreslagen kandidat och ”nedlagda” röster är giltiga. Vid fastställande av majoritet räknas endast rösterna ”för” förslaget.

| 4. | Om ingen kandidat får majoritet i den första valomgången, genomförs en andra omgång där den kandidat väljs som fått flest röster. Vid lika röstetal sker avgörande genom lottning. |
| --- | --- |

4.

Om ingen kandidat får majoritet i den första valomgången, genomförs en andra omgång där den kandidat väljs som fått flest röster. Vid lika röstetal sker avgörande genom lottning.

Artikel 33 –   Val av presidiemedlemmar

| 1. | En gemensam kandidatlista kan läggas fram med kandidater från de nationella delegationer som föreslår endast en kandidat till var och en av de platser de har rätt till i presidiet. Denna lista kan antas i en valomgång med en majoritet av de avlagda rösterna.
  Om en gemensam kandidatlista inte kan antas, eller om det finns fler kandidater ur en nationell delegation än denna tilldelats poster i presidiet, tillsätts varje post genom separata omröstningar. Reglerna för val av ordförande och förste vice ordförande ska tillämpas, i enlighet med artiklarna 31 och 32.2–4. |
| --- | --- |

1.

En gemensam kandidatlista kan läggas fram med kandidater från de nationella delegationer som föreslår endast en kandidat till var och en av de platser de har rätt till i presidiet. Denna lista kan antas i en valomgång med en majoritet av de avlagda rösterna.

Om en gemensam kandidatlista inte kan antas, eller om det finns fler kandidater ur en nationell delegation än denna tilldelats poster i presidiet, tillsätts varje post genom separata omröstningar. Reglerna för val av ordförande och förste vice ordförande ska tillämpas, i enlighet med artiklarna 31 och 32.2–4.

| 2. | Inför valet av de politiska gruppernas ordförande till presidiemedlemmar ska en förteckning med deras namn läggas fram för plenarförsamlingen för antagande. |
| --- | --- |

2.

Inför valet av de politiska gruppernas ordförande till presidiemedlemmar ska en förteckning med deras namn läggas fram för plenarförsamlingen för antagande.

Artikel 34 –   Val av personliga suppleanter

I anslutning till valet av kandidat till en presidiepost väljs också vars och ens personliga suppleant.

Artikel 35 –   Tilläggsval till vakanta presidieposter

När en presidiemedlem eller hans eller hennes personliga suppleant avgår som kommittémedlem eller från sitt uppdrag som medlem av presidiet ska denna medlem och hans eller hennes suppleant ersättas för återstoden av mandattiden i enlighet med artiklarna 29–34. Tilläggsval till en vakant presidiepost ska genomföras under en plenarsession under ledning av ordföranden eller en ersättare för ordföranden i enlighet med artikel 38.3.

Artikel 36 –   Presidiets uppgifter

Presidiet ska ha följande uppgifter:

| a) | Utarbetande av politiskt program i början av mandatperioden, presentation av detta för plenarförsamlingen samt bevakning av dess genomförande; slutet av mandatperioden ska presidiet avlägga rapport för plenarförsamlingen om genomförandet av det politiska programmet. |
| --- | --- |

a)

Utarbetande av politiskt program i början av mandatperioden, presentation av detta för plenarförsamlingen samt bevakning av dess genomförande; slutet av mandatperioden ska presidiet avlägga rapport för plenarförsamlingen om genomförandet av det politiska programmet.

| b) | Organisation och samordning av plenarförsamlingens och utskottens arbeten. |
| --- | --- |

b)

Organisation och samordning av plenarförsamlingens och utskottens arbeten.

| c) | Antagande av utskottens årliga arbetsprogram på förslag av dessa. |
| --- | --- |

c)

Antagande av utskottens årliga arbetsprogram på förslag av dessa.

| d) | Övergripande ansvar för ekonomiska, organisatoriska och administrativa frågor som berör ledamöter och suppleanter, samt den interna organisationen av kommittén, dess generalsekretariat (bland annat tjänsteförteckningen) och dess organ. |
| --- | --- |

d)

Övergripande ansvar för ekonomiska, organisatoriska och administrativa frågor som berör ledamöter och suppleanter, samt den interna organisationen av kommittén, dess generalsekretariat (bland annat tjänsteförteckningen) och dess organ.

| e) | Frivilliga uppgifter:






  — | Inrätta arbetsgrupper med presidie- eller kommittéledamöter för rådgivning i vissa ärenden. Dessa grupper kan ha upp till åtta medlemmar. |
| --- | --- | --- |

e)

Frivilliga uppgifter:

—

Inrätta arbetsgrupper med presidie- eller kommittéledamöter för rådgivning i vissa ärenden. Dessa grupper kan ha upp till åtta medlemmar.

| — | Till sina sammanträden inbjuda andra ledamöter av Regionkommittén på grund av deras kompetens eller mandat, samt utomstående personer. |
| --- | --- |

—

Till sina sammanträden inbjuda andra ledamöter av Regionkommittén på grund av deras kompetens eller mandat, samt utomstående personer.

| f) | Tillsättning av generalsekreteraren och de tjänstemän och övriga anställda som nämns i artikel 69. |
| --- | --- |

f)

Tillsättning av generalsekreteraren och de tjänstemän och övriga anställda som nämns i artikel 69.

| g) | Framläggande av en beräkning av inkomster och utgifter för plenarförsamlingen i enlighet med artikel 72. |
| --- | --- |

g)

Framläggande av en beräkning av inkomster och utgifter för plenarförsamlingen i enlighet med artikel 72.

| h) | Beviljande av sammanträden på annan ort. |
| --- | --- |

h)

Beviljande av sammanträden på annan ort.

| i) | Fastställande av bestämmelser om sammansättning och arbetssätt i fråga om arbetsgrupper, de gemensamma kommittéerna med kandidatländerna samt andra politiska organ som kommitténs ledamöter medverkar i. |
| --- | --- |

i)

Fastställande av bestämmelser om sammansättning och arbetssätt i fråga om arbetsgrupper, de gemensamma kommittéerna med kandidatländerna samt andra politiska organ som kommitténs ledamöter medverkar i.

| j) | Beslut om att väcka talan vid Europeiska unionens domstol, när plenarförsamlingen inte har kunnat fatta beslut inom tidsfristen, som fattats efter fastställande av beslutsmässighet i enlighet med artikel 37.2 första meningen, med en majoritet av de avlagda rösterna, på förslag av antingen ordföranden eller av det berörda utskottet som agerar i enlighet med artiklarna 53 och 54. När ett sådant beslut har antagits ska ordföranden väcka talan på kommitténs vägnar, och vid nästkommande plenarsession höra plenarförsamlingen om huruvida beslutet om att väcka talan ska fastställas. Om plenarförsamlingen, efter fastställande av beslutsmässighet i enlighet med artikel 21.1 första meningen, uttalar sig med majoritet enligt artikel 13 g mot att väcka talan, ska ordföranden återkalla denna talan. |
| --- | --- |

j)

Beslut om att väcka talan vid Europeiska unionens domstol, när plenarförsamlingen inte har kunnat fatta beslut inom tidsfristen, som fattats efter fastställande av beslutsmässighet i enlighet med artikel 37.2 första meningen, med en majoritet av de avlagda rösterna, på förslag av antingen ordföranden eller av det berörda utskottet som agerar i enlighet med artiklarna 53 och 54. När ett sådant beslut har antagits ska ordföranden väcka talan på kommitténs vägnar, och vid nästkommande plenarsession höra plenarförsamlingen om huruvida beslutet om att väcka talan ska fastställas. Om plenarförsamlingen, efter fastställande av beslutsmässighet i enlighet med artikel 21.1 första meningen, uttalar sig med majoritet enligt artikel 13 g mot att väcka talan, ska ordföranden återkalla denna talan.

Artikel 37 –   Sammankallande av presidiet, beslutsmässighet och beslutsfattande

| 1. | Presidiet sammankallas av ordföranden, som fastställer mötestidpunkt och dagordning i samråd med förste vice ordföranden. Presidiet ska sammanträda minst en gång per kvartal, eller inom fjorton dagar efter det att skriftlig begäran inkommit från minst en fjärdedel av presidiets medlemmar. |
| --- | --- |

1.

Presidiet sammankallas av ordföranden, som fastställer mötestidpunkt och dagordning i samråd med förste vice ordföranden. Presidiet ska sammanträda minst en gång per kvartal, eller inom fjorton dagar efter det att skriftlig begäran inkommit från minst en fjärdedel av presidiets medlemmar.

| 2. | Presidiet är beslutsmässigt när minst hälften av dess medlemmar är närvarande. Konstaterande av beslutsmässighet kan begäras av en medlem på villkor att minst sex medlemmar stöder begäran. Förutsatt att ingen har begärt att beslutsmässigheten ska kontrolleras är voteringsresultat giltiga oavsett antal röstande. Om det konstaterats att beslutsmässighet inte föreligger kan presidiet fortsätta sina överläggningar, men voteringar uppskjuts till påföljande sammanträde. |
| --- | --- |

2.

Presidiet är beslutsmässigt när minst hälften av dess medlemmar är närvarande. Konstaterande av beslutsmässighet kan begäras av en medlem på villkor att minst sex medlemmar stöder begäran. Förutsatt att ingen har begärt att beslutsmässigheten ska kontrolleras är voteringsresultat giltiga oavsett antal röstande. Om det konstaterats att beslutsmässighet inte föreligger kan presidiet fortsätta sina överläggningar, men voteringar uppskjuts till påföljande sammanträde.

| 3. | Beslut ska fattas med en majoritet av de avgivna rösterna såvida inte annat föreskrivs i denna arbetsordning. Bestämmelserna i artikel 22.2 och 22.5 är tillämpliga. |
| --- | --- |

3.

Beslut ska fattas med en majoritet av de avgivna rösterna såvida inte annat föreskrivs i denna arbetsordning. Bestämmelserna i artikel 22.2 och 22.5 är tillämpliga.

| 4. | Som en förberedelse för presidiets beslut ger ordföranden generalsekreteraren i uppdrag att utarbeta diskussionsunderlag och beslutsrekommendationer avseende de enskilda punkterna; detta bifogas förslaget till dagordning. |
| --- | --- |

4.

Som en förberedelse för presidiets beslut ger ordföranden generalsekreteraren i uppdrag att utarbeta diskussionsunderlag och beslutsrekommendationer avseende de enskilda punkterna; detta bifogas förslaget till dagordning.

| 5. | Dessa underlag måste skickas till ledamöterna med e-post senast tio dagar före sammanträdet. Ändringsförslag avseende presidiets dokument ska vara generalsekreteraren till handa senast den tredje arbetsdagen innan presidiesammanträdet inleds, varvid erforderliga former för inlämning ska respekteras. Så snart de föreligger i översättning ska de göras tillgängliga i elektronisk form. |
| --- | --- |

5.

Dessa underlag måste skickas till ledamöterna med e-post senast tio dagar före sammanträdet. Ändringsförslag avseende presidiets dokument ska vara generalsekreteraren till handa senast den tredje arbetsdagen innan presidiesammanträdet inleds, varvid erforderliga former för inlämning ska respekteras. Så snart de föreligger i översättning ska de göras tillgängliga i elektronisk form.

| 6. | I undantagsfall kan ordföranden tillämpa ett skriftligt förfarande för att anta beslut som inte gäller personer. Ordföranden ska informera ledamöterna om beslutet och uppmana dem att inom fem arbetsdagar i skriftlig form meddela eventuella invändningar. I avsaknad av invändningar är beslutet antaget. |
| --- | --- |

6.

I undantagsfall kan ordföranden tillämpa ett skriftligt förfarande för att anta beslut som inte gäller personer. Ordföranden ska informera ledamöterna om beslutet och uppmana dem att inom fem arbetsdagar i skriftlig form meddela eventuella invändningar. I avsaknad av invändningar är beslutet antaget.

Artikel 38 –   Ordföranden

| 1. | Ordföranden leder kommitténs arbete. |
| --- | --- |

1.

Ordföranden leder kommitténs arbete.

| 2. | Kommittén företräds av sin ordförande. Han eller hon kan delegera denna befogenhet. |
| --- | --- |

2.

Kommittén företräds av sin ordförande. Han eller hon kan delegera denna befogenhet.

| 3. | Vid frånvaro eller förhinder ersätts ordföranden av förste vice ordföranden. Vid dennes frånvaro eller förhinder ersätts ordföranden av en av de övriga vice ordförandena. |
| --- | --- |

3.

Vid frånvaro eller förhinder ersätts ordföranden av förste vice ordföranden. Vid dennes frånvaro eller förhinder ersätts ordföranden av en av de övriga vice ordförandena.

Yttranden, rapporter och resolutioner – förfaranden i presidiet

Artikel 39 –   Yttranden – rättslig grund

Kommitténs yttranden antas enligt artikel 307 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

| a) | efter remiss från Europaparlamentet, rådet eller kommissionen i de fall som anges i fördragen och i alla övriga fall, särskilt sådana som rör gränsöverskridande samarbete, där en av dessa institutioner finner det lämpligt, |
| --- | --- |

a)

efter remiss från Europaparlamentet, rådet eller kommissionen i de fall som anges i fördragen och i alla övriga fall, särskilt sådana som rör gränsöverskridande samarbete, där en av dessa institutioner finner det lämpligt,

| b) | på eget initiativ i de fall då kommittén finner det lämpligt, |
| --- | --- |

b)

på eget initiativ i de fall då kommittén finner det lämpligt,

| c) | i de fall då Europeiska ekonomiska och sociala kommittén hörs i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Regionkommittén anser att särskilda regionala intressen berörs. |
| --- | --- |

c)

i de fall då Europeiska ekonomiska och sociala kommittén hörs i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Regionkommittén anser att särskilda regionala intressen berörs.

Artikel 40 –   Yttranden och rapporter – beslut om utskott

| 1. | När framställningar om yttranden har inkommit från rådet, kommissionen eller Europaparlamentet fördelas de på de ansvariga utskotten av ordföranden. Presidiet ska informeras om detta vid nästföljande sammanträde. |
| --- | --- |

1.

När framställningar om yttranden har inkommit från rådet, kommissionen eller Europaparlamentet fördelas de på de ansvariga utskotten av ordföranden. Presidiet ska informeras om detta vid nästföljande sammanträde.

| 2. | Om innehållet i ett yttrande eller en rapport hör till mer än ett utskotts kompetensområde, ska ordföranden ge ett av utskotten huvudansvaret och vid behov föreslå att presidiet inrättar en arbetsgrupp med företrädare för de berörda utskotten. |
| --- | --- |

2.

Om innehållet i ett yttrande eller en rapport hör till mer än ett utskotts kompetensområde, ska ordföranden ge ett av utskotten huvudansvaret och vid behov föreslå att presidiet inrättar en arbetsgrupp med företrädare för de berörda utskotten.

| 3. | Om ett utskott inte instämmer i ett beslut som ordföranden har fattat i enlighet med punkterna 1 och 2 kan det, via sin ordförande, begära ett beslut från presidiet. |
| --- | --- |

3.

Om ett utskott inte instämmer i ett beslut som ordföranden har fattat i enlighet med punkterna 1 och 2 kan det, via sin ordförande, begära ett beslut från presidiet.

Artikel 41 –   Utnämning av huvudföredragande

| 1. | Om det berörda utskottet inte skulle hinna utarbeta ett yttrande eller en rapport inom den tidsgräns som angivits av rådet, kommissionen eller Europaparlamentet, kan presidiet föreslå att plenarförsamlingen utser en huvudföredragande som lägger fram sitt utkast till yttrande eller rapport direkt inför plenarförsamlingen. |
| --- | --- |

1.

Om det berörda utskottet inte skulle hinna utarbeta ett yttrande eller en rapport inom den tidsgräns som angivits av rådet, kommissionen eller Europaparlamentet, kan presidiet föreslå att plenarförsamlingen utser en huvudföredragande som lägger fram sitt utkast till yttrande eller rapport direkt inför plenarförsamlingen.

| 2. | Om en tidsgräns som fastställts av rådet, kommissionen eller Europaparlamentet innebär att kommitténs plenarförsamling inte hinner utnämna en huvudföredragande, får ordföranden utnämna en huvudföredragande. Plenarförsamlingen ska informeras om detta vid nästa sammanträde. |
| --- | --- |

2.

Om en tidsgräns som fastställts av rådet, kommissionen eller Europaparlamentet innebär att kommitténs plenarförsamling inte hinner utnämna en huvudföredragande, får ordföranden utnämna en huvudföredragande. Plenarförsamlingen ska informeras om detta vid nästa sammanträde.

| 3. | I båda fallen ska det berörda utskottet om möjligt sammanträda för att hålla en allmän, orienterande debatt om den fråga som behandlas i yttrandet eller rapporten. |
| --- | --- |

3.

I båda fallen ska det berörda utskottet om möjligt sammanträda för att hålla en allmän, orienterande debatt om den fråga som behandlas i yttrandet eller rapporten.

Artikel 42 –   Yttranden och rapporter på eget initiativ

| 1. | Framställningar om utarbetande av yttranden på eget initiativ eller av rapporter på eget initiativ kan läggas fram för presidiets beslut av tre presidiemedlemmar, av ett utskott via dess ordförande eller av trettiotvå kommittéledamöter. Sådana framställningar måste åtföljas av en motivering och ska lämnas in till presidiet tillsammans med alla andra underlag enligt artikel 37.4, om möjligt innan det årliga arbetsprogrammet antas. |
| --- | --- |

1.

Framställningar om utarbetande av yttranden på eget initiativ eller av rapporter på eget initiativ kan läggas fram för presidiets beslut av tre presidiemedlemmar, av ett utskott via dess ordförande eller av trettiotvå kommittéledamöter. Sådana framställningar måste åtföljas av en motivering och ska lämnas in till presidiet tillsammans med alla andra underlag enligt artikel 37.4, om möjligt innan det årliga arbetsprogrammet antas.

| 2. | Presidiets beslut avseende framställningar om utarbetande av yttranden på eget initiativ eller av rapporter på eget initiativ ska fattas av en majoritet på tre fjärdedelar av de avgivna rösterna. Yttrandena eller rapporterna ska tilldelas berört utskott i enlighet med artikel 40. Ordföranden ska underrätta plenarförsamlingen om alla presidiebeslut som avser godkännande eller tilldelning av yttranden på eget initiativ eller av rapporter på eget initiativ. |
| --- | --- |

2.

Presidiets beslut avseende framställningar om utarbetande av yttranden på eget initiativ eller av rapporter på eget initiativ ska fattas av en majoritet på tre fjärdedelar av de avgivna rösterna. Yttrandena eller rapporterna ska tilldelas berört utskott i enlighet med artikel 40. Ordföranden ska underrätta plenarförsamlingen om alla presidiebeslut som avser godkännande eller tilldelning av yttranden på eget initiativ eller av rapporter på eget initiativ.

| 3. | Denna artikel ska på motsvarande sätt vara tillämplig på yttranden enligt artikel 39 c. |
| --- | --- |

3.

Denna artikel ska på motsvarande sätt vara tillämplig på yttranden enligt artikel 39 c.

Artikel 43 –   Utarbetande av resolutioner

| 1. | Resolutioner bör endast tas upp på dagordningen om de berör Europeiska unionens verksamhetsområde, gäller frågor som är viktiga för regionala och lokala organ samt behandlar en aktuell fråga. |
| --- | --- |

1.

Resolutioner bör endast tas upp på dagordningen om de berör Europeiska unionens verksamhetsområde, gäller frågor som är viktiga för regionala och lokala organ samt behandlar en aktuell fråga.

| 2. | Förslag avseende resolutionsutkast eller framställningar om utarbetande av en resolution kan läggas fram för kommittén av en politisk grupp eller minst 32 ledamöter. Sådana förslag eller framställningar ska inlämnas skriftligen till presidiet med uppgift om namn på de förslagsställande ledamöterna eller den politiska gruppen. De måste vara generalsekreteraren till handa senast tre arbetsdagar före plenarsessionens öppnande. |
| --- | --- |

2.

Förslag avseende resolutionsutkast eller framställningar om utarbetande av en resolution kan läggas fram för kommittén av en politisk grupp eller minst 32 ledamöter. Sådana förslag eller framställningar ska inlämnas skriftligen till presidiet med uppgift om namn på de förslagsställande ledamöterna eller den politiska gruppen. De måste vara generalsekreteraren till handa senast tre arbetsdagar före plenarsessionens öppnande.

| 3. | Om presidiet beslutar att kommittén ska behandla ett utkast till resolution eller en begäran om utarbetande av en resolution kan presidiet






  a) | sätta upp resolutionsutkastet på plenarsessionens preliminära dagordning enligt artikel 15.1, |
| --- | --- | --- |

3.

Om presidiet beslutar att kommittén ska behandla ett utkast till resolution eller en begäran om utarbetande av en resolution kan presidiet

a)

sätta upp resolutionsutkastet på plenarsessionens preliminära dagordning enligt artikel 15.1,

| b) | utse ett behörigt utskott som ges en tidsfrist för utarbetandet av utkastet till resolution; det behöriga utskottet utarbetar utkastet till resolution enligt förfarandet för utarbetande av utkast till yttranden eller rapporter, och artikel 51 är då inte tillämplig, |
| --- | --- |

b)

utse ett behörigt utskott som ges en tidsfrist för utarbetandet av utkastet till resolution; det behöriga utskottet utarbetar utkastet till resolution enligt förfarandet för utarbetande av utkast till yttranden eller rapporter, och artikel 51 är då inte tillämplig,

| c) | ta upp ett utkast till resolution på dagordningen för nästa plenarsession i enlighet med artikel 15.6 andra meningen. Ett sådant utkast behandlas under andra sammanträdesdagen. |
| --- | --- |

c)

ta upp ett utkast till resolution på dagordningen för nästa plenarsession i enlighet med artikel 15.6 andra meningen. Ett sådant utkast behandlas under andra sammanträdesdagen.

| 4. | Resolutionsutkast som kan hänföras till en oförutsebar händelse som inträffat efter det att den tidsfrist som anges i punkt 2 löpt ut (resolutioner av brådskande karaktär), och som är förenliga med bestämmelserna i punkt 1, kan lämnas in när presidiesammanträdet inleds. Om presidiet konstaterar att förslaget berör kommitténs kärnfrågor ska det behandlas enligt punkt 3 c. Varje ledamot får lämna in ändringsförslag beträffande utkast till resolutioner av brådskande karaktär under plenarsessionen. |
| --- | --- |

4.

Resolutionsutkast som kan hänföras till en oförutsebar händelse som inträffat efter det att den tidsfrist som anges i punkt 2 löpt ut (resolutioner av brådskande karaktär), och som är förenliga med bestämmelserna i punkt 1, kan lämnas in när presidiesammanträdet inleds. Om presidiet konstaterar att förslaget berör kommitténs kärnfrågor ska det behandlas enligt punkt 3 c. Varje ledamot får lämna in ändringsförslag beträffande utkast till resolutioner av brådskande karaktär under plenarsessionen.

Artikel 44 –   Lansering av yttranden, rapporter och resolutioner

Presidiet ska ansvara för att lansera de yttranden, rapporter och resolutioner som kommittén avger.

KAPITEL 4

UTSKOTTEN

Artikel 45 –   Sammansättning och fördelning

| 1. | Plenarförsamlingen ska i början av varje femårig mandatperiod tillsätta utskott som ska förbereda dess arbete. Plenarförsamlingen beslutar efter förslag från presidiet om deras sammansättning och befogenheter. |
| --- | --- |

1.

Plenarförsamlingen ska i början av varje femårig mandatperiod tillsätta utskott som ska förbereda dess arbete. Plenarförsamlingen beslutar efter förslag från presidiet om deras sammansättning och befogenheter.

| 2. | Sammansättningen av ett utskott ska återspegla kommitténs nationella sammansättning. |
| --- | --- |

2.

Sammansättningen av ett utskott ska återspegla kommitténs nationella sammansättning.

| 3. | Kommitténs ledamöter ska tillhöra minst ett och högst två utskott. Presidiet kan göra undantag för ledamöter som kommer från de till antalet minsta nationella delegationer som har färre medlemmar än det finns utskott. |
| --- | --- |

3.

Kommitténs ledamöter ska tillhöra minst ett och högst två utskott. Presidiet kan göra undantag för ledamöter som kommer från de till antalet minsta nationella delegationer som har färre medlemmar än det finns utskott.

Artikel 46 –   Ordförande och vice ordförande

| 1. | Under sitt första sammanträde utser varje utskott inom sig en ordförande, en förste vice ordförande och vid behov högst två vice ordförande. |
| --- | --- |

1.

Under sitt första sammanträde utser varje utskott inom sig en ordförande, en förste vice ordförande och vid behov högst två vice ordförande.

| 2. | Om antalet kandidater svarar mot antalet lediga platser kan valet ske med acklamation. Då detta inte är fallet eller på begäran av en sjättedel av utskottets medlemmar ska valet ske i analogi med föreskrifterna om val av ordförande och förste vice ordförande i artikel 32.2–4. |
| --- | --- |

2.

Om antalet kandidater svarar mot antalet lediga platser kan valet ske med acklamation. Då detta inte är fallet eller på begäran av en sjättedel av utskottets medlemmar ska valet ske i analogi med föreskrifterna om val av ordförande och förste vice ordförande i artikel 32.2–4.

| 3. | Om ett mandat som ledamot i kommittén upphör eller en medlem i ett utskott avgår från sin post som ordförande eller vice ordförande tillsätts den lediga posten i analogi med denna artikel. |
| --- | --- |

3.

Om ett mandat som ledamot i kommittén upphör eller en medlem i ett utskott avgår från sin post som ordförande eller vice ordförande tillsätts den lediga posten i analogi med denna artikel.

Artikel 47 –   Utskottens uppgifter

| 1. | I enlighet med de befogenheter som tilldelats av plenarförsamlingen med stöd av artikel 45 ska utskotten behandla unionens politik. De ska framför allt utarbeta utkast till yttranden, rapporter och resolutioner som läggs fram för plenarförsamlingen för antagande. |
| --- | --- |

1.

I enlighet med de befogenheter som tilldelats av plenarförsamlingen med stöd av artikel 45 ska utskotten behandla unionens politik. De ska framför allt utarbeta utkast till yttranden, rapporter och resolutioner som läggs fram för plenarförsamlingen för antagande.

| 2. | Utskotten ska utarbeta sitt årliga arbetsprogram i enlighet med Regionkommitténs politiska prioriteringar och därefter lägga fram det för presidiet för antagande. |
| --- | --- |

2.

Utskotten ska utarbeta sitt årliga arbetsprogram i enlighet med Regionkommitténs politiska prioriteringar och därefter lägga fram det för presidiet för antagande.

Artikel 48 –   Kallelse och dagordning

| 1. | Datum och dagordning för mötena ska fastställas av varje utskotts ordförande i samråd med förste vice ordföranden. |
| --- | --- |

1.

Datum och dagordning för mötena ska fastställas av varje utskotts ordförande i samråd med förste vice ordföranden.

| 2. | Ett utskott sammankallas av sin ordförande. Kallelsen med bifogad dagordning till ett ordinarie sammanträde ska vara medlemmarna till handa senast fyra veckor före sammanträdet. |
| --- | --- |

2.

Ett utskott sammankallas av sin ordförande. Kallelsen med bifogad dagordning till ett ordinarie sammanträde ska vara medlemmarna till handa senast fyra veckor före sammanträdet.

| 3. | På skriftlig begäran av minst en fjärdedel av medlemmarna ska ordföranden sammankalla utskottet till ett extra sammanträde, som ska äga rum senast fyra veckor efter denna begäran. Dagordningen för ett extra sammanträde bestäms av de medlemmar som begärt detta. Den ska sändas till medlemmarna tillsammans med kallelsen. |
| --- | --- |

3.

På skriftlig begäran av minst en fjärdedel av medlemmarna ska ordföranden sammankalla utskottet till ett extra sammanträde, som ska äga rum senast fyra veckor efter denna begäran. Dagordningen för ett extra sammanträde bestäms av de medlemmar som begärt detta. Den ska sändas till medlemmarna tillsammans med kallelsen.

| 4. | Alla utkast till yttranden och andra mötesdokument som kräver översättning och ska göras tillgängliga före sammanträdet måste vara utskottets sekretariat till handa minst fem veckor före sammanträdesdagen. De ska skickas ut till medlemmarna med e-post senast tio arbetsdagar före sammanträdesdagen. Ordföranden kan i undantagsfall ändra dessa tidsgränser. |
| --- | --- |

4.

Alla utkast till yttranden och andra mötesdokument som kräver översättning och ska göras tillgängliga före sammanträdet måste vara utskottets sekretariat till handa minst fem veckor före sammanträdesdagen. De ska skickas ut till medlemmarna med e-post senast tio arbetsdagar före sammanträdesdagen. Ordföranden kan i undantagsfall ändra dessa tidsgränser.

Artikel 49 –   Offentlighet

| 1. | Utskottens sammanträden ska vara offentliga utom i de fall då ett utskott beslutar något annat i fråga om hela sammanträdet eller behandlingen av en viss punkt på dagordningen. |
| --- | --- |

1.

Utskottens sammanträden ska vara offentliga utom i de fall då ett utskott beslutar något annat i fråga om hela sammanträdet eller behandlingen av en viss punkt på dagordningen.

| 2. | Representanter från Europaparlamentet, rådet och kommissionen, samt andra personer kan bjudas in till utskottens sammanträden och för att svara på frågor från deras medlemmar. |
| --- | --- |

2.

Representanter från Europaparlamentet, rådet och kommissionen, samt andra personer kan bjudas in till utskottens sammanträden och för att svara på frågor från deras medlemmar.

Artikel 50 –   Tidsgränser för utarbetande av yttranden och rapporter

| 1. | Utskotten ska lägga fram sina utkast till yttranden eller rapporter inom de tidsgränser som anges i den interinstitutionella tidsplanen. De ska behandla sina utkast till yttranden eller till rapporter inom ramen för högst två sammanträden, utöver det första sammanträdet för planering av arbetet. |
| --- | --- |

1.

Utskotten ska lägga fram sina utkast till yttranden eller rapporter inom de tidsgränser som anges i den interinstitutionella tidsplanen. De ska behandla sina utkast till yttranden eller till rapporter inom ramen för högst två sammanträden, utöver det första sammanträdet för planering av arbetet.

| 2. | I undantagsfall kan presidiet ge tillstånd till att ett utkast till yttrande eller rapport behandlas under fler sammanträden, eller senarelägga tidsgränsen för att lägga fram detta utkast. |
| --- | --- |

2.

I undantagsfall kan presidiet ge tillstånd till att ett utkast till yttrande eller rapport behandlas under fler sammanträden, eller senarelägga tidsgränsen för att lägga fram detta utkast.

Artikel 51 –   Yttrandenas och rapporternas innehåll

| 1. | Kommitténs yttranden eller rapporter ska omfatta kommitténs ståndpunkt och rekommendationer i ärendet samt, i förekommande fall, konkreta förslag till ändringar av grunddokumentet. |
| --- | --- |

1.

Kommitténs yttranden eller rapporter ska omfatta kommitténs ståndpunkt och rekommendationer i ärendet samt, i förekommande fall, konkreta förslag till ändringar av grunddokumentet.

| 2. | Kommitténs yttranden ska innehålla en uttrycklig hänvisning till tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

2.

Kommitténs yttranden ska innehålla en uttrycklig hänvisning till tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 3. | Dessa yttranden och rapporter ska i möjligaste mån behandla de konsekvenser som kan förväntas för det administrativa genomförandet och för de regionala och lokala finanserna. |
| --- | --- |

3.

Dessa yttranden och rapporter ska i möjligaste mån behandla de konsekvenser som kan förväntas för det administrativa genomförandet och för de regionala och lokala finanserna.

| 4. | Föredraganden ansvarar vid behov för utarbetandet av en motiveringsdel. Denna ska inte bli föremål för votering men måste motsvara formuleringarna i det yttrande som man röstat om. |
| --- | --- |

4.

Föredraganden ansvarar vid behov för utarbetandet av en motiveringsdel. Denna ska inte bli föremål för votering men måste motsvara formuleringarna i det yttrande som man röstat om.

Artikel 52 –   Uppföljning av kommitténs yttranden

| 1. | När kommittén har antagit ett yttrande, ska ansvarigt utskotts ordförande och föredragande med bistånd av generalsekretariatet följa upp hur arbetet fortskrider med det ärende som remitterats till kommittén. |
| --- | --- |

1.

När kommittén har antagit ett yttrande, ska ansvarigt utskotts ordförande och föredragande med bistånd av generalsekretariatet följa upp hur arbetet fortskrider med det ärende som remitterats till kommittén.

| 2. | När det ansvariga utskottet finner det nödvändigt kan det begära tillstånd från presidiet att få utarbeta ett reviderat utkast till yttrande om samma ämne och i möjligaste mån med samma föredragande, för att kunna beakta och reagera på utvecklingen i det ärende som remitterats till kommittén. |
| --- | --- |

2.

När det ansvariga utskottet finner det nödvändigt kan det begära tillstånd från presidiet att få utarbeta ett reviderat utkast till yttrande om samma ämne och i möjligaste mån med samma föredragande, för att kunna beakta och reagera på utvecklingen i det ärende som remitterats till kommittén.

| 3. | Utskottet ska om möjligt sammanträda för att kunna diskutera och anta det reviderade utkastet till yttrande, som sedan vidarebefordras till nästkommande plenarsession. |
| --- | --- |

3.

Utskottet ska om möjligt sammanträda för att kunna diskutera och anta det reviderade utkastet till yttrande, som sedan vidarebefordras till nästkommande plenarsession.

| 4. | Om behandlingen av det ärende som ligger till grund för rådfrågningen av kommittén har framskridit så långt att utskottet eller presidiet inte hinner uttala sig, ska utskottets ordförande informera kommitténs ordförande i syfte att få tillämpa förfarandet med en huvudföredragande enligt artikel 41. |
| --- | --- |

4.

Om behandlingen av det ärende som ligger till grund för rådfrågningen av kommittén har framskridit så långt att utskottet eller presidiet inte hinner uttala sig, ska utskottets ordförande informera kommitténs ordförande i syfte att få tillämpa förfarandet med en huvudföredragande enligt artikel 41.

Artikel 53 –   Förfarandet för att väcka talan om åsidosättande av subsidiaritetsprincipen

| 1. | Förfarandet för att väcka talan vid Europeiska unionens domstol om åsidosättande av subsidiaritetsprincipen beträffande en rättsakt som enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt inte får antas utan att kommittén har hörts, kan inledas på förslag från kommitténs ordförande eller det utskott som utsetts att utarbeta utkastet till yttrande i ärendet. |
| --- | --- |

1.

Förfarandet för att väcka talan vid Europeiska unionens domstol om åsidosättande av subsidiaritetsprincipen beträffande en rättsakt som enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt inte får antas utan att kommittén har hörts, kan inledas på förslag från kommitténs ordförande eller det utskott som utsetts att utarbeta utkastet till yttrande i ärendet.

| 2. | Utskottet ska besluta med en majoritet av de avgivna röster, efter att först ha kontrollerat beslutsmässigheten i enlighet med artikel 59.1. Utskottets förslag ska läggas fram för beslut för plenarförsamlingen i enlighet med artikel 13 g eller för presidiet i de fall som åsyftas i artikel 36 j. Utskottet ska motivera förslaget i en detaljerad rapport som vid behov ska innehålla skälen till ärendets brådskande natur om det gäller ett beslut enligt artikel 36 j. |
| --- | --- |

2.

Utskottet ska besluta med en majoritet av de avgivna röster, efter att först ha kontrollerat beslutsmässigheten i enlighet med artikel 59.1. Utskottets förslag ska läggas fram för beslut för plenarförsamlingen i enlighet med artikel 13 g eller för presidiet i de fall som åsyftas i artikel 36 j. Utskottet ska motivera förslaget i en detaljerad rapport som vid behov ska innehålla skälen till ärendets brådskande natur om det gäller ett beslut enligt artikel 36 j.

Artikel 54 –   Underlåtelse att rådfråga kommittén i fall där rådfrågning är obligatorisk

| 1. | Om Regionkommittén inte har rådfrågats i enlighet med bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt kan kommitténs ordförande eller ett utskott föreslå för plenarförsamlingen i enlighet med artikel 13 g eller för presidiet i enlighet med artikel 13 j att väcka talan vid Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

1.

Om Regionkommittén inte har rådfrågats i enlighet med bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt kan kommitténs ordförande eller ett utskott föreslå för plenarförsamlingen i enlighet med artikel 13 g eller för presidiet i enlighet med artikel 13 j att väcka talan vid Europeiska unionens domstol.

| 2. | Utskottet ska besluta med en majoritet av de avgivna röster, efter ha kontrollerat beslutsmässigheten i enlighet med artikel 59.1. Utskottet ska motivera förslaget i en detaljerad rapport som vid behov ska innehålla skälen till ärendets brådskande natur om det gäller ett beslut enligt artikel 36 j. |
| --- | --- |

2.

Utskottet ska besluta med en majoritet av de avgivna röster, efter ha kontrollerat beslutsmässigheten i enlighet med artikel 59.1. Utskottet ska motivera förslaget i en detaljerad rapport som vid behov ska innehålla skälen till ärendets brådskande natur om det gäller ett beslut enligt artikel 36 j.

Artikel 55 –   Rapport om effekterna av yttrandena

Generalsekreteraren ska minst en gång per år lägga fram en rapport för plenarförsamlingen om effekterna av kommitténs yttranden på grundval av bl.a. information som alla behöriga utskott lämnar generalsekreteraren för detta ändamål och information som samlas in från de berörda institutionerna.

Artikel 56 –   Föredragande

| 1. | Varje utskott ska efter förslag från sin ordförande utse en eller, om det är motiverat, två föredragande för utarbetandet av ett utkast till yttrande eller rapport. |
| --- | --- |

1.

Varje utskott ska efter förslag från sin ordförande utse en eller, om det är motiverat, två föredragande för utarbetandet av ett utkast till yttrande eller rapport.

| 2. | Vid utnämningen av föredragande ska varje utskott säkerställa en balanserad fördelning av yttranden och rapporter. |
| --- | --- |

2.

Vid utnämningen av föredragande ska varje utskott säkerställa en balanserad fördelning av yttranden och rapporter.

| 3. | I brådskande fall får utskottsordföranden utse en föredragande genom skriftligt förfarande. Ordföranden uppmanar då utskottets medlemmar att inom tre arbetsdagar skriftligen inkomma med eventuella invändningar mot tillsättningen av den föredragande som föreslagits. I händelse av invändningar fattar ordföranden och förste vice ordföranden beslut i samförstånd. |
| --- | --- |

3.

I brådskande fall får utskottsordföranden utse en föredragande genom skriftligt förfarande. Ordföranden uppmanar då utskottets medlemmar att inom tre arbetsdagar skriftligen inkomma med eventuella invändningar mot tillsättningen av den föredragande som föreslagits. I händelse av invändningar fattar ordföranden och förste vice ordföranden beslut i samförstånd.

| 4. | Om ordföranden eller en vice ordförande utnämns till föredragande ska han eller hon överlåta funktionen som mötesordförande till en annan vice ordförande eller till den äldste närvarande medlemmen medan hans eller hennes utkast till yttrande eller rapport behandlas. |
| --- | --- |

4.

Om ordföranden eller en vice ordförande utnämns till föredragande ska han eller hon överlåta funktionen som mötesordförande till en annan vice ordförande eller till den äldste närvarande medlemmen medan hans eller hennes utkast till yttrande eller rapport behandlas.

| 5. | När en föredragande upphör att vara ledamot eller suppleant av kommittén ska en ny föredragande utses inom samma politiska grupp i utskottet, i förekommande fall i enlighet med förfarandet i punkt 3. |
| --- | --- |

5.

När en föredragande upphör att vara ledamot eller suppleant av kommittén ska en ny föredragande utses inom samma politiska grupp i utskottet, i förekommande fall i enlighet med förfarandet i punkt 3.

Artikel 57 –   Arbetsgrupper

| 1. | Utskott får efter godkännande av presidiet tillsätta arbetsgrupper när detta är befogat. Även medlemmar ur andra utskott kan ingå i dessa. |
| --- | --- |

1.

Utskott får efter godkännande av presidiet tillsätta arbetsgrupper när detta är befogat. Även medlemmar ur andra utskott kan ingå i dessa.

| 2. | En medlem av en arbetsgrupp som är förhindrad att delta i ett sammanträde kan låta sig ersättas av en ledamot eller en suppleant från sin egen politiska grupp som är uppförd på listan över ersättare i den aktuella arbetsgruppen. |
| --- | --- |

2.

En medlem av en arbetsgrupp som är förhindrad att delta i ett sammanträde kan låta sig ersättas av en ledamot eller en suppleant från sin egen politiska grupp som är uppförd på listan över ersättare i den aktuella arbetsgruppen.

| 3. | Varje arbetsgrupp får bland sina medlemmar utse en ordförande och en vice ordförande. |
| --- | --- |

3.

Varje arbetsgrupp får bland sina medlemmar utse en ordförande och en vice ordförande.

Artikel 58 –   Sakkunniga

| 1. | Utskottens medlemmar kan bistås av en sakkunnig. |
| --- | --- |

1.

Utskottens medlemmar kan bistås av en sakkunnig.

| 2. | Ett utskott kan kalla in sakkunniga inom ramen för sitt arbete och till stöd för de egna arbetsgrupperna. På ordförandens inbjudan kan dessa sakkunniga delta i utskottets eller en av dess arbetsgruppers sammanträden. |
| --- | --- |

2.

Ett utskott kan kalla in sakkunniga inom ramen för sitt arbete och till stöd för de egna arbetsgrupperna. På ordförandens inbjudan kan dessa sakkunniga delta i utskottets eller en av dess arbetsgruppers sammanträden.

| 3. | Endast föredragandenas sakkunniga och de som bjudits in av utskottet kan få sina kostnader för resa och uppehälle ersatta. |
| --- | --- |

3.

Endast föredragandenas sakkunniga och de som bjudits in av utskottet kan få sina kostnader för resa och uppehälle ersatta.

Artikel 59 –   Beslutsmässighet

| 1. | Ett utskott är beslutsmässigt när mer än hälften av dess medlemmar är närvarande. |
| --- | --- |

1.

Ett utskott är beslutsmässigt när mer än hälften av dess medlemmar är närvarande.

| 2. | Beslutsmässighet kan konstateras på begäran av en medlem på villkor att minst sex medlemmar stöder denna begäran. Förutsatt att ingen begärt att beslutsmässigheten ska kontrolleras är voteringsresultat giltiga oavsett antal närvarande. Om det konstaterats att församlingen inte är beslutför kan utskottet fortsätta att behandla kvarvarande punkter på dagordningen som inte kräver omröstning och till kommande sammanträde skjuta upp de överläggningar och omröstningar som inte kunnat genomföras. |
| --- | --- |

2.

Beslutsmässighet kan konstateras på begäran av en medlem på villkor att minst sex medlemmar stöder denna begäran. Förutsatt att ingen begärt att beslutsmässigheten ska kontrolleras är voteringsresultat giltiga oavsett antal närvarande. Om det konstaterats att församlingen inte är beslutför kan utskottet fortsätta att behandla kvarvarande punkter på dagordningen som inte kräver omröstning och till kommande sammanträde skjuta upp de överläggningar och omröstningar som inte kunnat genomföras.

Artikel 60 –   Votering

| 1. | Beslut fattas med majoritet av de avgivna rösterna. Bestämmelserna i artikel 22.2 ska tillämpas. |
| --- | --- |

1.

Beslut fattas med majoritet av de avgivna rösterna. Bestämmelserna i artikel 22.2 ska tillämpas.

| 2. | Om voteringen om ett yttrande har avbrutits, kan utskottet med en majoritet av de avgivna rösterna besluta att vid voteringen om hela texten åter rösta om de ändringsförslag som redan har behandlats. |
| --- | --- |

2.

Om voteringen om ett yttrande har avbrutits, kan utskottet med en majoritet av de avgivna rösterna besluta att vid voteringen om hela texten åter rösta om de ändringsförslag som redan har behandlats.

Artikel 61 –   Ändringsförslag

| 1. | Ändringsförslag måste vara utskottssekretariatet till handa minst sju arbetsdagar före sammanträdesdagen. Denna tidsgräns kan i undantagsfall ändras av ordföranden.
  Utskottens ändringsförslag får endast läggas fram av medlemmar av detta utskott eller av andra medlemmar eller suppleanter med vederbörligt mandat enligt bestämmelserna i artikel 5.2. Även ledamöter och suppleanter utan vederbörligt mandat får lämna in ändringsförslag, men då endast avseende det dokument som de är föredragande för.
  Ändringsförslag till ett utskottssammanträde får lämnas in endast av detta utskotts medlemmar eller av en annan medlem eller suppleant med vederbörligt mandat som ersättare. Ändringsförslag betraktas som giltiga om de lämnats in enligt gällande bestämmelser av en ledamot eller suppleant innan han eller hon förlorar sitt mandat som ledamot respektive suppleant i kommittén eller innan rösträtten överlåts eller dras tillbaka.
  Ändringsförslagen ska översättas med prioritet och översändas till föredraganden så att denne kan lämna in sina egna ändringsförslag till generalsekretariatet minst två arbetsdagar innan sammanträdet inleds. Föredragandens ändringsförslag bör uttryckligen anknyta till ett eller flera av de ändringsförslag som åsyftas i första stycket. Föredragandens ändringsförslag kommer att finnas tillgängliga i elektroniskt format så snart de har översatts och måste senast när sammanträdet inleds distribueras i tryckt form.
  Även bestämmelserna i artikel 24.1–5 är tillämpliga. |
| --- | --- |

1.

Ändringsförslag måste vara utskottssekretariatet till handa minst sju arbetsdagar före sammanträdesdagen. Denna tidsgräns kan i undantagsfall ändras av ordföranden.

Utskottens ändringsförslag får endast läggas fram av medlemmar av detta utskott eller av andra medlemmar eller suppleanter med vederbörligt mandat enligt bestämmelserna i artikel 5.2. Även ledamöter och suppleanter utan vederbörligt mandat får lämna in ändringsförslag, men då endast avseende det dokument som de är föredragande för.

Ändringsförslag till ett utskottssammanträde får lämnas in endast av detta utskotts medlemmar eller av en annan medlem eller suppleant med vederbörligt mandat som ersättare. Ändringsförslag betraktas som giltiga om de lämnats in enligt gällande bestämmelser av en ledamot eller suppleant innan han eller hon förlorar sitt mandat som ledamot respektive suppleant i kommittén eller innan rösträtten överlåts eller dras tillbaka.

Ändringsförslagen ska översättas med prioritet och översändas till föredraganden så att denne kan lämna in sina egna ändringsförslag till generalsekretariatet minst två arbetsdagar innan sammanträdet inleds. Föredragandens ändringsförslag bör uttryckligen anknyta till ett eller flera av de ändringsförslag som åsyftas i första stycket. Föredragandens ändringsförslag kommer att finnas tillgängliga i elektroniskt format så snart de har översatts och måste senast när sammanträdet inleds distribueras i tryckt form.

Även bestämmelserna i artikel 24.1–5 är tillämpliga.

| 2. | Omröstningen om ändringsförslagen följer styckenumreringen i det aktuella utkastet till yttrande eller rapport. Därefter sker en slutlig omröstning om texten som helhet. |
| --- | --- |

2.

Omröstningen om ändringsförslagen följer styckenumreringen i det aktuella utkastet till yttrande eller rapport. Därefter sker en slutlig omröstning om texten som helhet.

| 3. | När utskottet har antagit utkastet till yttrande eller rapport ska ordföranden överlämna detta till kommitténs ordförande. |
| --- | --- |

3.

När utskottet har antagit utkastet till yttrande eller rapport ska ordföranden överlämna detta till kommitténs ordförande.

Artikel 62 –   Beslut att inte utarbeta ett yttrande eller en rapport

Om det ansvariga (eller huvudansvariga) utskottet finner att ett ärende inte berör några regionala eller lokala angelägenheter eller saknar politisk betydelse, får det besluta att inte utarbeta ett yttrande eller en rapport.

Artikel 63 –   Skriftligt förfarande

| 1. | Under exceptionella omständigheter kan ordföranden för ett utskott utnyttja ett skriftligt förfarande för att få ett beslut beträffande utskottets arbetssätt antaget. |
| --- | --- |

1.

Under exceptionella omständigheter kan ordföranden för ett utskott utnyttja ett skriftligt förfarande för att få ett beslut beträffande utskottets arbetssätt antaget.

| 2. | Ordföranden sänder då en skrivelse med förslaget till beslut till medlemmarna med uppmaning att inom tre arbetsdagar skriftligen inkomma med eventuella invändningar. |
| --- | --- |

2.

Ordföranden sänder då en skrivelse med förslaget till beslut till medlemmarna med uppmaning att inom tre arbetsdagar skriftligen inkomma med eventuella invändningar.

| 3. | Om inga invändningar inkommit antas beslutet. |
| --- | --- |

3.

Om inga invändningar inkommit antas beslutet.

Artikel 64 –   Ståndpunktsdokument i form av en skrivelse

| 1. | När det gäller rådgivningsärenden där ett yttrande från kommittén anses önskvärt, men där det av prioriteringsskäl och på grund av att relevanta yttranden nyligen redan har antagits inte anses vara nödvändigt med något nytt yttrande, får det berörda utskottet besluta att inte utarbeta något yttrande. I sådana fall kan kommittén skicka sitt svar till EU-institutionen i form av ett brev undertecknat av kommitténs ordförande. |
| --- | --- |

1.

När det gäller rådgivningsärenden där ett yttrande från kommittén anses önskvärt, men där det av prioriteringsskäl och på grund av att relevanta yttranden nyligen redan har antagits inte anses vara nödvändigt med något nytt yttrande, får det berörda utskottet besluta att inte utarbeta något yttrande. I sådana fall kan kommittén skicka sitt svar till EU-institutionen i form av ett brev undertecknat av kommitténs ordförande.

| 2. | Brevet ska förberedas av ordföranden för det ansvariga utskottet i samråd med föredragandena för de tidigare yttrandena i samma ärende. |
| --- | --- |

2.

Brevet ska förberedas av ordföranden för det ansvariga utskottet i samråd med föredragandena för de tidigare yttrandena i samma ärende.

| 3. | Om tidsfristerna medger det, ska brevet så snart som möjligt läggas fram för diskussion vid ett sammanträde i det berörda utskottet innan det överlämnas till kommitténs ordförande för underskrift. |
| --- | --- |

3.

Om tidsfristerna medger det, ska brevet så snart som möjligt läggas fram för diskussion vid ett sammanträde i det berörda utskottet innan det överlämnas till kommitténs ordförande för underskrift.

Artikel 65 –   Bestämmelser som är tillämpliga på utskotten

Artiklarna 11, 12.2, 17.1–3 och 20 är tillämpliga på motsvarande sätt.

KAPITEL 5

REGIONKOMMITTÉNS ADMINISTRATION

Artikel 66 –   Generalsekretariatet

| 1. | Kommittén ska biträdas av ett generalsekretariat. |
| --- | --- |

1.

Kommittén ska biträdas av ett generalsekretariat.

| 2. | Generalsekretariatet leds av en generalsekreterare. |
| --- | --- |

2.

Generalsekretariatet leds av en generalsekreterare.

| 3. | Efter förslag från generalsekreteraren ska presidiet organisera generalsekretariatet på ett sådant sätt att det kan säkerställa att Regionkommittén och dess organ fungerar på bästa sätt och bistå ledamöterna i utövandet av deras mandat. Generalsekretariatets service till ledamöterna, de nationella delegationerna, de politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna fastställs i samband med detta. |
| --- | --- |

3.

Efter förslag från generalsekreteraren ska presidiet organisera generalsekretariatet på ett sådant sätt att det kan säkerställa att Regionkommittén och dess organ fungerar på bästa sätt och bistå ledamöterna i utövandet av deras mandat. Generalsekretariatets service till ledamöterna, de nationella delegationerna, de politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna fastställs i samband med detta.

| 4. | Generalsekretariatet ska utarbeta protokoll från överläggningarna i Regionkommitténs organ. |
| --- | --- |

4.

Generalsekretariatet ska utarbeta protokoll från överläggningarna i Regionkommitténs organ.

Artikel 67 –   Generalsekreteraren

| 1. | Generalsekreteraren ska vara ansvarig för genomförandet av de beslut som presidiet eller ordföranden fattar med stöd av denna arbetsordning och av gällande rättsliga bestämmelser. Generalsekreteraren deltar med rådgivande röst vid presidiets sammanträden och för protokoll. |
| --- | --- |

1.

Generalsekreteraren ska vara ansvarig för genomförandet av de beslut som presidiet eller ordföranden fattar med stöd av denna arbetsordning och av gällande rättsliga bestämmelser. Generalsekreteraren deltar med rådgivande röst vid presidiets sammanträden och för protokoll.

| 2. | I tjänsteutövningen är generalsekreteraren underställd ordföranden, som företräder presidiet. |
| --- | --- |

2.

I tjänsteutövningen är generalsekreteraren underställd ordföranden, som företräder presidiet.

Artikel 68 –   Tillsättning av generalsekreteraren

| 1. | Presidiet tillsätter generalsekreteraren genom beslut med två tredjedels majoritet av de avgivna rösterna och efter fastställande av beslutsmässighet enligt artikel 37.2 första meningen samt med tillämpning av artikel 2 och motsvarande bestämmelser i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna. |
| --- | --- |

1.

Presidiet tillsätter generalsekreteraren genom beslut med två tredjedels majoritet av de avgivna rösterna och efter fastställande av beslutsmässighet enligt artikel 37.2 första meningen samt med tillämpning av artikel 2 och motsvarande bestämmelser i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna.

| 2. | Generalsekreteraren tillsätts för en femårsperiod. De närmare villkoren i hans eller hennes anställningskontrakt fastställs av presidiet.
  Generalsekreterarens mandat får förnyas en gång för en period på högst fem år. |
| --- | --- |

2.

Generalsekreteraren tillsätts för en femårsperiod. De närmare villkoren i hans eller hennes anställningskontrakt fastställs av presidiet.

Generalsekreterarens mandat får förnyas en gång för en period på högst fem år.

| 3. | De befogenheter som delegerats till den myndighet som är behörig att sluta anställningsavtal enligt anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna ska i fråga om generalsekreteraren utövas av presidiet. |
| --- | --- |

3.

De befogenheter som delegerats till den myndighet som är behörig att sluta anställningsavtal enligt anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna ska i fråga om generalsekreteraren utövas av presidiet.

Artikel 69 –   Tjänsteföreskrifter för tjänstemän och anställningsvillkor för övriga anställda

| 1. | De befogenheter som tillkommer tillsättningsmyndigheten enligt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna ska utövas enligt följande:






  — | I fråga om tjänstemän i graderna 5–12 i tjänstegrupp AD samt i tjänstegrupp AST, av generalsekreteraren. |
| --- | --- | --- |

1.

De befogenheter som tillkommer tillsättningsmyndigheten enligt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna ska utövas enligt följande:

—

I fråga om tjänstemän i graderna 5–12 i tjänstegrupp AD samt i tjänstegrupp AST, av generalsekreteraren.

| — | I fråga om övriga tjänstemän, av presidiet efter förslag från generalsekreteraren. |
| --- | --- |

—

I fråga om övriga tjänstemän, av presidiet efter förslag från generalsekreteraren.

| 2. | De befogenheter som tillkommer den myndighet som är behörig att sluta anställningsavtal enligt anställningsvillkoren för övriga anställda ska utövas:






  — | I fråga om tillfälligt anställda i graderna 5–12 i tjänstegrupp AD samt i tjänstegrupp AST, av generalsekreteraren. |
| --- | --- | --- |

2.

De befogenheter som tillkommer den myndighet som är behörig att sluta anställningsavtal enligt anställningsvillkoren för övriga anställda ska utövas:

—

I fråga om tillfälligt anställda i graderna 5–12 i tjänstegrupp AD samt i tjänstegrupp AST, av generalsekreteraren.

| — | I fråga om övrig tillfälligt anställd personal, av presidiet efter förslag från generalsekreteraren. |
| --- | --- |

—

I fråga om övrig tillfälligt anställd personal, av presidiet efter förslag från generalsekreteraren.

| — | I fråga om tillfälligt anställd personal i ordförandens eller förste vice ordförandens kansli:






  — | I fråga om graderna 5–12 i tjänstegrupp AD samt i tjänstegrupp AST, av generalsekreteraren på förslag från ordföranden. |
| --- | --- | --- |

—

I fråga om tillfälligt anställd personal i ordförandens eller förste vice ordförandens kansli:

—

I fråga om graderna 5–12 i tjänstegrupp AD samt i tjänstegrupp AST, av generalsekreteraren på förslag från ordföranden.

| — | I fråga om övriga grader i tjänstegrupp AD, av presidiet efter förslag från ordföranden. |
| --- | --- |

—

I fråga om övriga grader i tjänstegrupp AD, av presidiet efter förslag från ordföranden.

Tillfälligt anställda tjänstemän i ordförandens eller förste vice ordförandens kansli tillsätts för perioden fram till slutet av ordförandens eller förste vice ordförandens mandatperiod.

| — | I fråga om kontraktsanställda, särskilda rådgivare och lokalanställda: av generalsekreteraren i enlighet med anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

—

I fråga om kontraktsanställda, särskilda rådgivare och lokalanställda: av generalsekreteraren i enlighet med anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskapen.

Artikel 70 –   Stängda dörrar

Presidiet ska sammanträda inom stängda dörrar när det fattar beslut enligt artiklarna 68 och 69.

Artikel 71 –   Kommittén för administrativa och finansiella frågor

| 1. | Presidiet inrättar i enlighet med artikel 36 en rådgivande kommitté för administrativa och finansiella frågor med en presidiemedlem som ordförande. |
| --- | --- |

1.

Presidiet inrättar i enlighet med artikel 36 en rådgivande kommitté för administrativa och finansiella frågor med en presidiemedlem som ordförande.

| 2. | Kommittén för administrativa och finansiella frågor svarar för följande uppgifter:






  a) | Behandling och antagande av den preliminära beräkning av inkomster och utgifter som läggs fram av generalsekreteraren i enlighet med artikel 72. |
| --- | --- | --- |

2.

Kommittén för administrativa och finansiella frågor svarar för följande uppgifter:

a)

Behandling och antagande av den preliminära beräkning av inkomster och utgifter som läggs fram av generalsekreteraren i enlighet med artikel 72.

| b) | Utarbetande av utkast till presidiets genomförandebestämmelser och beslut i finansiella, organisatoriska och administrativa frågor, även avseende ledamöter och suppleanter. |
| --- | --- |

b)

Utarbetande av utkast till presidiets genomförandebestämmelser och beslut i finansiella, organisatoriska och administrativa frågor, även avseende ledamöter och suppleanter.

| 3. | Ordföranden i kommittén för administrativa och finansiella frågor företräder Regionkommittén gentemot unionens budgetmyndighet. |
| --- | --- |

3.

Ordföranden i kommittén för administrativa och finansiella frågor företräder Regionkommittén gentemot unionens budgetmyndighet.

Artikel 72 –   Budget

| 1. | Kommittén för administrativa och finansiella frågor lägger inför presidiet fram den preliminära beräkningen av inkomster och utgifter för följande budgetår. Presidiet lägger fram beräkningen för plenarförsamlingen för beslut. |
| --- | --- |

1.

Kommittén för administrativa och finansiella frågor lägger inför presidiet fram den preliminära beräkningen av inkomster och utgifter för följande budgetår. Presidiet lägger fram beräkningen för plenarförsamlingen för beslut.

| 2. | Plenarförsamlingen antar beräkningen av inkomster och utgifter och översänder den till kommissionen, rådet och Europaparlamentet i så god tid att tidsfristerna i budgetförordningen kan hållas. |
| --- | --- |

2.

Plenarförsamlingen antar beräkningen av inkomster och utgifter och översänder den till kommissionen, rådet och Europaparlamentet i så god tid att tidsfristerna i budgetförordningen kan hållas.

| 3. | Regionkommitténs ordförande ska efter att ha hört kommittén för administrativa och finansiella frågor genomföra eller låta genomföra budgeten inom ramen för de interna regler som fastställts av presidiet. Ordföranden ska utöva denna funktion i enlighet med budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. |
| --- | --- |

3.

Regionkommitténs ordförande ska efter att ha hört kommittén för administrativa och finansiella frågor genomföra eller låta genomföra budgeten inom ramen för de interna regler som fastställts av presidiet. Ordföranden ska utöva denna funktion i enlighet med budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

*

* *

AVDELNING III

ÖVRIGA BESTÄMMELSER

KAPITEL 1

SAMARBETE MED ANDRA INSTITUTIONER

Artikel 73 –   Samarbetsavtal

Inom ramen för kommitténs befogenheter kan presidiet på generalsekreterarens förslag sluta avtal om samverkan med andra organ inom Europeiska unionen.

Artikel 74 –   Översändande och offentliggörande av yttranden, rapporter och resolutioner

| 1. | Kommitténs yttranden och rapporter ska, liksom meddelanden om tillämpning av ett förenklat förfarande i enlighet med artikel 26 eller om att inte utarbeta ett yttrande eller en rapport i enlighet med artikel 62, översändas till rådet, kommissionen och Europaparlamentet. De ska liksom resolutioner översändas genom ordförandens försorg. |
| --- | --- |

1.

Kommitténs yttranden och rapporter ska, liksom meddelanden om tillämpning av ett förenklat förfarande i enlighet med artikel 26 eller om att inte utarbeta ett yttrande eller en rapport i enlighet med artikel 62, översändas till rådet, kommissionen och Europaparlamentet. De ska liksom resolutioner översändas genom ordförandens försorg.

| 2. | Kommitténs yttranden, rapporter och resolutioner ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

2.

Kommitténs yttranden, rapporter och resolutioner ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

KAPITEL 2

ÖPPENHET OCH INSYN

Artikel 75 –   Allmänhetens tillgång till handlingar

| 1. | Varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt stadgeenliga säte i en medlemsstat ska ha rätt till tillgång till kommitténs handlingar i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av de principer, villkor och gränser som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 och i enlighet med de särskilda bestämmelser som fastställs av kommitténs presidium. Om möjligt ska även andra fysiska eller juridiska personer beredas tillgång till kommitténs handlingar på samma sätt. |
| --- | --- |

1.

Varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt stadgeenliga säte i en medlemsstat ska ha rätt till tillgång till kommitténs handlingar i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av de principer, villkor och gränser som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 och i enlighet med de särskilda bestämmelser som fastställs av kommitténs presidium. Om möjligt ska även andra fysiska eller juridiska personer beredas tillgång till kommitténs handlingar på samma sätt.

| 2. | Kommittén ska upprätta ett register över handlingarna. Presidiet utfärdar de interna bestämmelserna om hur tillgång till handlingarna ska arrangeras och fastställer förteckningen över de dokument som ska vara direkt åtkomliga. |
| --- | --- |

2.

Kommittén ska upprätta ett register över handlingarna. Presidiet utfärdar de interna bestämmelserna om hur tillgång till handlingarna ska arrangeras och fastställer förteckningen över de dokument som ska vara direkt åtkomliga.

KAPITEL 3

SPRÅKANVÄNDNING

Artikel 76 –   Bestämmelser om tolkning

I möjligaste mån ska medel ställas till förfogande för att underlätta tillämpningen av följande principer med avseende på språkanvändning vid tolkning:

| a) | Kommitténs debatter ska vara tillgängliga på de officiella språken, om inte presidiet beslutar något annat. |
| --- | --- |

a)

Kommitténs debatter ska vara tillgängliga på de officiella språken, om inte presidiet beslutar något annat.

| b) | Samtliga ledamöter ska ha rätt att hålla sina anföranden vid plenarsessioner på det officiella språk de önskar. Anföranden på ett av de officiella språken ska simultantolkas till övriga officiella språk och till varje annat språk som presidiet anser nödvändigt. |
| --- | --- |

b)

Samtliga ledamöter ska ha rätt att hålla sina anföranden vid plenarsessioner på det officiella språk de önskar. Anföranden på ett av de officiella språken ska simultantolkas till övriga officiella språk och till varje annat språk som presidiet anser nödvändigt.

| c) | Vid presidie-, utskotts- och arbetsgruppsmöten ska tolkning finnas tillgänglig från och till de språk som används av de ledamöter som bekräftat att de kommer att delta i sammanträdet. |
| --- | --- |

c)

Vid presidie-, utskotts- och arbetsgruppsmöten ska tolkning finnas tillgänglig från och till de språk som används av de ledamöter som bekräftat att de kommer att delta i sammanträdet.

KAPITEL 4

BESTÄMMELSER OM ARBETSORDNINGEN

Artikel 77 –   Revidering av arbetsordningen

| 1. | Plenarförsamlingen får med en majoritet av medlemmarna besluta om en fullständig eller partiell översyn av denna arbetsordning. |
| --- | --- |

1.

Plenarförsamlingen får med en majoritet av medlemmarna besluta om en fullständig eller partiell översyn av denna arbetsordning.

| 2. | Plenarförsamlingen ska då tillsätta en tillfällig kommitté med uppgift att utarbeta en rapport och ett utkast till ny text som ska ligga till grund för antagandet av nya regler av en majoritet av medlemmarna. De nya bestämmelserna träder i kraft dagen efter det att de har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

2.

Plenarförsamlingen ska då tillsätta en tillfällig kommitté med uppgift att utarbeta en rapport och ett utkast till ny text som ska ligga till grund för antagandet av nya regler av en majoritet av medlemmarna. De nya bestämmelserna träder i kraft dagen efter det att de har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 78 –   Presidiets anvisningar

Presidiet kan fastställa anvisningar för tillämpningen av denna arbetsordning, med beaktande av bestämmelserna i denna.

Artikel 79 –   Arbetsordningens ikraftträdande

Denna arbetsordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

---

IV Rättsakter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

| 9.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 6/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 6/32

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 30 september 2009

om stödordning C 2/09 (ex N 221/08 och N 413/08) som Tyskland planerar att genomföra för modernisering av de allmänna villkoren för kapitalinvesteringar

[delgivet med nr K(2009) 7387]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2010/13/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Med hänsyn till den rättsliga förutsebarheten anmälde de tyska myndigheterna, genom en skrivelse av den 30 april 2008, som registrerades av kommissionen samma dag, till kommissionen två åtgärder beträffande skattskyldighet för handelsskatt och undantag från restriktionerna för förlustutjämning framåt (N 221/08). Genom skrivelser av den 26 juni och den 23 oktober 2008 begärde kommissionen ytterligare upplysningar. Tyskland besvarade dessa skrivelser genom skrivelser av den 24 juli och den 21 november 2008, som registrerades dessa datum. |
| --- | --- |

(1)

Med hänsyn till den rättsliga förutsebarheten anmälde de tyska myndigheterna, genom en skrivelse av den 30 april 2008, som registrerades av kommissionen samma dag, till kommissionen två åtgärder beträffande skattskyldighet för handelsskatt och undantag från restriktionerna för förlustutjämning framåt (N 221/08). Genom skrivelser av den 26 juni och den 23 oktober 2008 begärde kommissionen ytterligare upplysningar. Tyskland besvarade dessa skrivelser genom skrivelser av den 24 juli och den 21 november 2008, som registrerades dessa datum.

| (2) | Med hänsyn till den rättsliga förutsebarheten anmälde de tyska myndigheterna, genom en skrivelse av den 22 augusti 2008, som registrerades av kommissionen samma dag, till kommissionen en tredje åtgärd beträffande skatteförmåner för privata investerare (N 413/08). Ett möte mellan de tyska myndigheterna och generaldirektoratet för konkurrens ägde rum den 9 oktober 2008. Tyskland lämnade därefter ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 19 november 2008, som registrerades samma dag. |
| --- | --- |

(2)

Med hänsyn till den rättsliga förutsebarheten anmälde de tyska myndigheterna, genom en skrivelse av den 22 augusti 2008, som registrerades av kommissionen samma dag, till kommissionen en tredje åtgärd beträffande skatteförmåner för privata investerare (N 413/08). Ett möte mellan de tyska myndigheterna och generaldirektoratet för konkurrens ägde rum den 9 oktober 2008. Tyskland lämnade därefter ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 19 november 2008, som registrerades samma dag.

| (3) | Den 28 januari 2009 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet för samtliga tre åtgärder. Sammanfattningen av beslutet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 14 mars 2009 (2). De tyska myndigheterna lämnade sina synpunkter i en skrivelse av den 3 mars 2009, som registrerades samma dag. De berörda parterna lämnade sina synpunkter i skrivelser av den 9 och den 14 april 2009, som registrerades samma dag. Tyskland underrättades om dessa synpunkter den 23 april 2009 och svarade genom en skrivelse av den 22 maj 2009, som registrerades samma dag. |
| --- | --- |

(3)

Den 28 januari 2009 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet för samtliga tre åtgärder. Sammanfattningen av beslutet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 14 mars 2009 (2). De tyska myndigheterna lämnade sina synpunkter i en skrivelse av den 3 mars 2009, som registrerades samma dag. De berörda parterna lämnade sina synpunkter i skrivelser av den 9 och den 14 april 2009, som registrerades samma dag. Tyskland underrättades om dessa synpunkter den 23 april 2009 och svarade genom en skrivelse av den 22 maj 2009, som registrerades samma dag.

2.   BESKRIVNING

2.1   Åtgärdernas syfte och budget

| (4) | Anmälningarna rör tre skatteåtgärder och omfattar två definitioner av stödmottagare. Samtliga stödåtgärder har införlivats i lagförslaget om modernisering av de allmänna villkoren för kapitalinvesteringar (Gesetz zur Modernisierung der Rahmenbedingungen für Kapitalbeteiligungen, MoRaKG, nedan kallat lagförslaget). Det gemensamma syftet med dessa åtgärder är att underlätta tillgången till privat riskkapital för en särskild grupp av företag, nedan kallade målföretag. |
| --- | --- |

(4)

Anmälningarna rör tre skatteåtgärder och omfattar två definitioner av stödmottagare. Samtliga stödåtgärder har införlivats i lagförslaget om modernisering av de allmänna villkoren för kapitalinvesteringar (Gesetz zur Modernisierung der Rahmenbedingungen für Kapitalbeteiligungen, MoRaKG, nedan kallat lagförslaget). Det gemensamma syftet med dessa åtgärder är att underlätta tillgången till privat riskkapital för en särskild grupp av företag, nedan kallade målföretag.

| (5) | Den första åtgärden (som registrerades i N 221/08) syftar till att underlätta tillgången till riskkapital genom att tillämpa specifika urvalskriterier för att befria riskkapitalföretag från skattskyldighet för handelsskatt (Gewerbesteuerpflicht). Tyskland värderar den årliga skatteförlusten till följd av denna åtgärd till 90 miljoner euro. |
| --- | --- |

(5)

Den första åtgärden (som registrerades i N 221/08) syftar till att underlätta tillgången till riskkapital genom att tillämpa specifika urvalskriterier för att befria riskkapitalföretag från skattskyldighet för handelsskatt (Gewerbesteuerpflicht). Tyskland värderar den årliga skatteförlusten till följd av denna åtgärd till 90 miljoner euro.

| (6) | Genom den andra åtgärden (som också den registrerats i N 221/08) mildras de restriktiva reglerna för att motverka missbruk i fråga om förlustavdrag, vilket innebär att målföretag får skjuta upp förluster om ett riskkapitalföretag förvärvar deras andelar. Tyskland värderar den årliga skatteförlusten till följd av denna åtgärd till 385 miljoner euro. |
| --- | --- |

(6)

Genom den andra åtgärden (som också den registrerats i N 221/08) mildras de restriktiva reglerna för att motverka missbruk i fråga om förlustavdrag, vilket innebär att målföretag får skjuta upp förluster om ett riskkapitalföretag förvärvar deras andelar. Tyskland värderar den årliga skatteförlusten till följd av denna åtgärd till 385 miljoner euro.

| (7) | Inom ramen för den tredje åtgärden (som registrerats i N 413/08) har fysiska personer som investerar i målföretag (nedan kallade privata investerare) rätt till inkomstskatteförmåner för kapitalvinster vid försäljning. Även om skatteförmånen beviljas de privata investerarna direkt kan målföretagen indirekt gynnas av denna åtgärd eftersom de mottar större investeringar. Tyskland värderar den årliga skatteförlusten till följd av denna åtgärd till 30 miljoner euro. |
| --- | --- |

(7)

Inom ramen för den tredje åtgärden (som registrerats i N 413/08) har fysiska personer som investerar i målföretag (nedan kallade privata investerare) rätt till inkomstskatteförmåner för kapitalvinster vid försäljning. Även om skatteförmånen beviljas de privata investerarna direkt kan målföretagen indirekt gynnas av denna åtgärd eftersom de mottar större investeringar. Tyskland värderar den årliga skatteförlusten till följd av denna åtgärd till 30 miljoner euro.

2.2   Stödmottagare för åtgärderna

| (8) | Stödmottagarna för de tre skatteåtgärderna i lagförslaget är riskkapitalföretag och målföretag enligt definitionen i lagförslaget, samt privata investerare, framför allt affärsänglar, enligt nedanstående fördelning: | Handelsskatteåtgärd | Befrielse från förbudet för förlustutjämning framåt | Inkomstskatteförmån |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskkapitalföretag | Direkt | Indirekt | Nej |
| Målföretag | Nej | Direkt | Indirekt |
| Enskilda | Nej | Nej | Direkt |

(8)

Stödmottagarna för de tre skatteåtgärderna i lagförslaget är riskkapitalföretag och målföretag enligt definitionen i lagförslaget, samt privata investerare, framför allt affärsänglar, enligt nedanstående fördelning:

Handelsskatteåtgärd

Befrielse från förbudet för förlustutjämning framåt

Inkomstskatteförmån

Riskkapitalföretag

Direkt

Indirekt

Nej

Målföretag

Nej

Direkt

Indirekt

Enskilda

Nej

Nej

Direkt

| (9) | Riskkapitalföretag är företag som erkänts som sådana av den tyska finansinspektionen (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht – BaFin) och som samtidigt inte har registrerats som holdingbolag (3) (Unternehmensbeteiligungsgesellschaft). Vidare måste riskkapitalföretag uppfylla följande godkännandekriterier:






  — | Bestämmelserna i företagens bolagsordning ska syfta till förvärv, innehav, förvaltning och avyttring av riskkapitalandelar. 70 procent av de totala tillgångar som förvaltas av riskkapitalföretagen ska vara andelar i målföretag. |
| --- | --- | --- |

(9)

Riskkapitalföretag är företag som erkänts som sådana av den tyska finansinspektionen (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht – BaFin) och som samtidigt inte har registrerats som holdingbolag (3) (Unternehmensbeteiligungsgesellschaft). Vidare måste riskkapitalföretag uppfylla följande godkännandekriterier:

—

Bestämmelserna i företagens bolagsordning ska syfta till förvärv, innehav, förvaltning och avyttring av riskkapitalandelar. 70 procent av de totala tillgångar som förvaltas av riskkapitalföretagen ska vara andelar i målföretag.

| — | Riskkapitalföretagen ska ha sin juridiska hemvist (Sitz) och sin företagsledning (Geschäftsleitung) i Tyskland. |
| --- | --- |

—

Riskkapitalföretagen ska ha sin juridiska hemvist (Sitz) och sin företagsledning (Geschäftsleitung) i Tyskland.

| — | Deras startkapital (Grundkapital) eller bidragen från deras delägare i enlighet med företagets bolagsordning ska uppgå till minst 1 miljon euro. |
| --- | --- |

—

Deras startkapital (Grundkapital) eller bidragen från deras delägare i enlighet med företagets bolagsordning ska uppgå till minst 1 miljon euro.

| — | De ska ha minst två förvaltare, som ska vara tillförlitliga och ha rätt kompetens för att förvalta ett riskkapitalföretag. |
| --- | --- |

—

De ska ha minst två förvaltare, som ska vara tillförlitliga och ha rätt kompetens för att förvalta ett riskkapitalföretag.

| (10) | Målföretagen ska vara aktiebolag (Kapitalgesellschaft) och uppfylla följande villkor:






  — | De ska ha sin juridiska hemvist och företagsledning i en stat som är en avtalsslutande part till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- | --- |

(10)

Målföretagen ska vara aktiebolag (Kapitalgesellschaft) och uppfylla följande villkor:

—

De ska ha sin juridiska hemvist och företagsledning i en stat som är en avtalsslutande part till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

| — | De ska vid den tidpunkt då de förvärvas av ett riskkapitalföretag ha ett eget kapital på högst 20 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

De ska vid den tidpunkt då de förvärvas av ett riskkapitalföretag ha ett eget kapital på högst 20 miljoner euro.

| — | De får inte ha startats tidigare än tio år före den tidpunkt då andelarna förvärvas av ett riskkapitalföretag. |
| --- | --- |

—

De får inte ha startats tidigare än tio år före den tidpunkt då andelarna förvärvas av ett riskkapitalföretag.

| — | Vid den tidpunkt då andelarna förvärvas av ett riskkapitalföretag får målföretagen inte ha erbjudit eller handlat med värdepapper (Wertpapiere) på en reglerad marknad eller en likvärdig marknad. |
| --- | --- |

—

Vid den tidpunkt då andelarna förvärvas av ett riskkapitalföretag får målföretagen inte ha erbjudit eller handlat med värdepapper (Wertpapiere) på en reglerad marknad eller en likvärdig marknad.

| (11) | Åtgärden omfattar inget klargörande av definitionen av ett målföretag med avseende på definitionen av företag i svårigheter (4). |
| --- | --- |

(11)

Åtgärden omfattar inget klargörande av definitionen av ett målföretag med avseende på definitionen av företag i svårigheter (4).

2.3   Handelsskatt

2.3.1   Bakgrund

| (12) | Den tyska handelsskatten (Gewerbesteuer) indrivs av lokala myndigheter för ekonomisk verksamhet som bedrivs vid fasta driftsställen i ett område/en kommun. Tanken är att dessa fasta driftsställen ska bidra till kostnaden för den lokala infrastruktur som de använder. Handelsskatt ska betalas av alla företag, oavsett deras juridiska status, om de bedriver handel (gewerblich tätig) enligt lagstiftningen om handels- och inkomstskatt. Aktiebolag (Kapitalgesellschaften) anses alltid bedriva handelsverksamhet. För handelsbolag (Personengesellschaft) görs en åtskillnad med hänsyn till verksamheten: om ett företag är ett handelsbolag som uteslutande ägnar sig åt kapitalförvaltning (vermögensverwaltend) är det befriat från handelsskatt. Handelsbolag som bedriver handelsverksamhet ska däremot betala handelsskatt. |
| --- | --- |

(12)

Den tyska handelsskatten (Gewerbesteuer) indrivs av lokala myndigheter för ekonomisk verksamhet som bedrivs vid fasta driftsställen i ett område/en kommun. Tanken är att dessa fasta driftsställen ska bidra till kostnaden för den lokala infrastruktur som de använder. Handelsskatt ska betalas av alla företag, oavsett deras juridiska status, om de bedriver handel (gewerblich tätig) enligt lagstiftningen om handels- och inkomstskatt. Aktiebolag (Kapitalgesellschaften) anses alltid bedriva handelsverksamhet. För handelsbolag (Personengesellschaft) görs en åtskillnad med hänsyn till verksamheten: om ett företag är ett handelsbolag som uteslutande ägnar sig åt kapitalförvaltning (vermögensverwaltend) är det befriat från handelsskatt. Handelsbolag som bedriver handelsverksamhet ska däremot betala handelsskatt.

| (13) | Förbundsfinansministeriet har utfärdat en skrivelse (5) (nedan kallad 2003 års skrivelse) om skillnaden mellan handelsverksamhet och kapitalförvaltning som bedrivs av riskkapitalfonder och private equity-fonder. Enligt denna skrivelse ska riskkapitalfonder och private equity-fonder betala handelsskatt om de anses bedriva handelsverksamhet. Om de endast utövar kapitalförvaltning är de däremot inte skyldiga att betala handelsskatt. 2003 års skrivelse utgår från en dom från Bundesfinanzhof, BFH (den federala finansdomstolen) av den 25 juli 2001 (6), enligt vilken riskkapitalfonder och private equity-fonder inte bedriver handelsverksamhet om följande villkor är uppfyllda:






  — | Inga banklån har tagits/säkerheter godtas inte. |
| --- | --- | --- |

(13)

Förbundsfinansministeriet har utfärdat en skrivelse (5) (nedan kallad 2003 års skrivelse) om skillnaden mellan handelsverksamhet och kapitalförvaltning som bedrivs av riskkapitalfonder och private equity-fonder. Enligt denna skrivelse ska riskkapitalfonder och private equity-fonder betala handelsskatt om de anses bedriva handelsverksamhet. Om de endast utövar kapitalförvaltning är de däremot inte skyldiga att betala handelsskatt. 2003 års skrivelse utgår från en dom från Bundesfinanzhof, BFH (den federala finansdomstolen) av den 25 juli 2001 (6), enligt vilken riskkapitalfonder och private equity-fonder inte bedriver handelsverksamhet om följande villkor är uppfyllda:

—

Inga banklån har tagits/säkerheter godtas inte.

| — | Fonden har ingen egen omfattande organisation som förvaltar fondportföljen och de kontor som används begränsas till vad som skulle anses vara normalt för en ”större privat förmögenhet” (7). |
| --- | --- |

—

Fonden har ingen egen omfattande organisation som förvaltar fondportföljen och de kontor som används begränsas till vad som skulle anses vara normalt för en ”större privat förmögenhet” (7).

| — | Ingen yrkesmässig marknadsexploatering sker. |
| --- | --- |

—

Ingen yrkesmässig marknadsexploatering sker.

| — | Fonden erbjuds ej publikt/ingen handel för egen räkning bedrivs. |
| --- | --- |

—

Fonden erbjuds ej publikt/ingen handel för egen räkning bedrivs.

| — | Inga kortsiktiga investeringar görs. |
| --- | --- |

—

Inga kortsiktiga investeringar görs.

| — | Inkomsterna från försäljning återinvesteras inte. |
| --- | --- |

—

Inkomsterna från försäljning återinvesteras inte.

| — | Ingen egen handelsverksamhet bedrivs inom portföljföretagen (eigenes unternehmerisches Tätigwerden in den Portfoliogesellschaften). |
| --- | --- |

—

Ingen egen handelsverksamhet bedrivs inom portföljföretagen (eigenes unternehmerisches Tätigwerden in den Portfoliogesellschaften).

| — | Fonden får inte vara av kommersiell karaktär eller skapa en ”kommersiell infektion” (gewerbliche Infektion) (8). |
| --- | --- |

—

Fonden får inte vara av kommersiell karaktär eller skapa en ”kommersiell infektion” (gewerbliche Infektion) (8).

| (14) | Dessa kriterier är i huvudsak avsedda att klargöra den traditionella åtskillnaden i den tyska skattelagstiftningen mellan handels- och icke-handelsverksamhet för riskkapitalfonder och private equity-fonder. Kapitalförvaltning betraktas som en icke-handelsverksamhet. Skillnaden mellan handels- och icke-handelsverksamhet är mycket liten och föremål för många domstolsbeslut, bland annat av Bundesfinanzhof. Riskkapitalfonder och private equity-fonder anses generellt bedriva handelsverksamhet när handeln med tillgångar (korta perioder mellan förvärv och avyttring av tillgångar, som t.ex. värdepapper) utgör en betydande del av verksamheten (9). |
| --- | --- |

(14)

Dessa kriterier är i huvudsak avsedda att klargöra den traditionella åtskillnaden i den tyska skattelagstiftningen mellan handels- och icke-handelsverksamhet för riskkapitalfonder och private equity-fonder. Kapitalförvaltning betraktas som en icke-handelsverksamhet. Skillnaden mellan handels- och icke-handelsverksamhet är mycket liten och föremål för många domstolsbeslut, bland annat av Bundesfinanzhof. Riskkapitalfonder och private equity-fonder anses generellt bedriva handelsverksamhet när handeln med tillgångar (korta perioder mellan förvärv och avyttring av tillgångar, som t.ex. värdepapper) utgör en betydande del av verksamheten (9).

2.3.2   Klargörande i fråga om handelsskatt enligt lagförslaget

| (15) | Enligt anmälan innefattar artikel 1 § 19 i lagförslaget ett klargörande av 2003 års skrivelse, och Tyskland hävdar att det inte finns någon betydande skillnad mellan de båda. |
| --- | --- |

(15)

Enligt anmälan innefattar artikel 1 § 19 i lagförslaget ett klargörande av 2003 års skrivelse, och Tyskland hävdar att det inte finns någon betydande skillnad mellan de båda.

| (16) | Enligt ovannämnda artikel ska riskkapitalföretag som juridiskt sett är handelsbolag och som endast ägnar sig åt förvärv, innehav, förvaltning och avyttring av riskkapitalandelar och som endast har andelar i aktiebolag i skattehänseende behandlas som företag som bedriver kapitalförvaltning. Riskkapitalföretag ska fråntas sin icke-handelsstatus i synnerhet då de bedriver någon av följande verksamheter eller liknande verksamheter:






  — | Kortsiktig avyttring av riskkapitalandelar och andra andelar i företag som har sin juridiska hemvist och sin företagsledning i en stat som är avtalsslutande part till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- | --- |

(16)

Enligt ovannämnda artikel ska riskkapitalföretag som juridiskt sett är handelsbolag och som endast ägnar sig åt förvärv, innehav, förvaltning och avyttring av riskkapitalandelar och som endast har andelar i aktiebolag i skattehänseende behandlas som företag som bedriver kapitalförvaltning. Riskkapitalföretag ska fråntas sin icke-handelsstatus i synnerhet då de bedriver någon av följande verksamheter eller liknande verksamheter:

—

Kortsiktig avyttring av riskkapitalandelar och andra andelar i företag som har sin juridiska hemvist och sin företagsledning i en stat som är avtalsslutande part till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

| — | Transaktioner som omfattar penningmarknadsinstrument (10), transaktioner som omfattar bankinnehav hos kreditinstitut som har sin juridiska hemvist i en stat som är en avtalsslutande part till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, transaktioner som omfattar investeringsdeltagande (11). |
| --- | --- |

—

Transaktioner som omfattar penningmarknadsinstrument (10), transaktioner som omfattar bankinnehav hos kreditinstitut som har sin juridiska hemvist i en stat som är en avtalsslutande part till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, transaktioner som omfattar investeringsdeltagande (11).

| — | Rådgivning till ett målföretag i vilket ett riskkapitalföretag har en andel, beviljande av lån och garantier till ett målföretag i vilket ett riskkapitalföretag har en andel, låntagande och utfärdande av rättigheter till vinstandelar (Genussrechte) och obligationer. |
| --- | --- |

—

Rådgivning till ett målföretag i vilket ett riskkapitalföretag har en andel, beviljande av lån och garantier till ett målföretag i vilket ett riskkapitalföretag har en andel, låntagande och utfärdande av rättigheter till vinstandelar (Genussrechte) och obligationer.

| — | Återinvestering av intäkterna från avyttring av riskkapitalandelar och andra andelar i företag som har sin juridiska hemvist och sin företagsledning i en stat som är avtalsslutande part till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- |

—

Återinvestering av intäkterna från avyttring av riskkapitalandelar och andra andelar i företag som har sin juridiska hemvist och sin företagsledning i en stat som är avtalsslutande part till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

| — | Yrkesmässig exploatering av en marknad. |
| --- | --- |

—

Yrkesmässig exploatering av en marknad.

| (17) | Ett riskkapitalföretag ska anses bedriva kapitalförvaltning även om det förvärvar och innehar egna företagslokaler och en egen företagsorganisation. Verksamheterna i skäl 16 ovan kan dock bedrivas av ett dotterbolag som är helägt av riskkapitalföretaget. |
| --- | --- |

(17)

Ett riskkapitalföretag ska anses bedriva kapitalförvaltning även om det förvärvar och innehar egna företagslokaler och en egen företagsorganisation. Verksamheterna i skäl 16 ovan kan dock bedrivas av ett dotterbolag som är helägt av riskkapitalföretaget.

2.4   Förlustutjämning framåt

2.4.1   Inledning

| (18) | Avdrag kan normalt sett göras för de förluster som ett företag gör inom ett beskattningsår. Det innebär att dessa förluster kan kvittas mot vinsterna under kommande beskattningsår. Förlustutjämning framåt gör det möjligt att sprida förlusterna över hela företagets livscykel. Detta kan dock också leda till missbruk i form av ”skalbolag”, vilket är företag som har upphört med sin verksamhet men som ändå säljs eftersom deras förlustutjämning framåt utgör ett reellt värde: köpare av sådana skalbolag kan kvitta förlusten mot framtida skattepliktiga vinster och betalar därmed mindre skatt beroende på den tillämpliga skattesatsen. |
| --- | --- |

(18)

Avdrag kan normalt sett göras för de förluster som ett företag gör inom ett beskattningsår. Det innebär att dessa förluster kan kvittas mot vinsterna under kommande beskattningsår. Förlustutjämning framåt gör det möjligt att sprida förlusterna över hela företagets livscykel. Detta kan dock också leda till missbruk i form av ”skalbolag”, vilket är företag som har upphört med sin verksamhet men som ändå säljs eftersom deras förlustutjämning framåt utgör ett reellt värde: köpare av sådana skalbolag kan kvitta förlusten mot framtida skattepliktiga vinster och betalar därmed mindre skatt beroende på den tillämpliga skattesatsen.

| (19) | Tyskland införde åtgärder för att motverka missbruk i fråga om olaglig handel med förluster i den tyska lagen om bolagsskatt (nedan kallad bolagsskattelagen). 1997 års lag om vidare reform av bolagskatten (Gesetz zur Fortsetzung der Unternehmenssteuerreform) stoppade olaglig handel med förluster i form av skalbolag. Tyskland skärpte åtgärderna för att motverka missbruk genom 2008 års lag om en reform av bolagsskatten (Unternehmenssteuerreformgesetz 2008). Denna lag rör alla förändringar i direkta och indirekta aktieinnehav på mer än 25 procent inom fem år. I bolagsskattelagen föreskrivs ett proportionellt avdrag för förluster om över 25 procent av det tecknade kapitalet, delägarrättigheterna, vinsträttigheterna eller rösträtten direkt eller indirekt överförs till en köpare inom en period på fem år. Outnyttjade förluster får inte dras av alls om över 50 procent av det tecknade kapitalet eller ovanstående rättigheter inom fem år direkt eller indirekt överförs till en köpare. |
| --- | --- |

(19)

Tyskland införde åtgärder för att motverka missbruk i fråga om olaglig handel med förluster i den tyska lagen om bolagsskatt (nedan kallad bolagsskattelagen). 1997 års lag om vidare reform av bolagskatten (Gesetz zur Fortsetzung der Unternehmenssteuerreform) stoppade olaglig handel med förluster i form av skalbolag. Tyskland skärpte åtgärderna för att motverka missbruk genom 2008 års lag om en reform av bolagsskatten (Unternehmenssteuerreformgesetz 2008). Denna lag rör alla förändringar i direkta och indirekta aktieinnehav på mer än 25 procent inom fem år. I bolagsskattelagen föreskrivs ett proportionellt avdrag för förluster om över 25 procent av det tecknade kapitalet, delägarrättigheterna, vinsträttigheterna eller rösträtten direkt eller indirekt överförs till en köpare inom en period på fem år. Outnyttjade förluster får inte dras av alls om över 50 procent av det tecknade kapitalet eller ovanstående rättigheter inom fem år direkt eller indirekt överförs till en köpare.

2.4.2   Lagförslaget (MoRaKG)

| (20) | Lagförslaget skulle lätta på reglerna om förlustutjämning framåt för målföretag som förvärvats av riskkapitalföretag, eftersom det skulle göra det möjligt för målföretag med en avsevärt förändrad ägarstruktur att skjuta upp förluster som annars skulle förfalla i enlighet med den grundläggande regeln. |
| --- | --- |

(20)

Lagförslaget skulle lätta på reglerna om förlustutjämning framåt för målföretag som förvärvats av riskkapitalföretag, eftersom det skulle göra det möjligt för målföretag med en avsevärt förändrad ägarstruktur att skjuta upp förluster som annars skulle förfalla i enlighet med den grundläggande regeln.

| (21) | Vid direkt förvärv av ett riskkapitalföretag av en andel i ett målföretag får ett målföretags förluster enligt artikel 4 i lagförslaget fortfarande dras av i samma utsträckning som de dolda reserverna för målföretagets beskattningsbara inhemska tillgångar. Detsamma gäller vid direkt förvärv av ett icke-riskkapitalföretag av en andel i ett målföretag från ett riskkapitalföretag, om






  — | målföretaget, när andelen förvärvas, har ett eget kapital på högst 20 miljoner euro, eller |
| --- | --- | --- |

(21)

Vid direkt förvärv av ett riskkapitalföretag av en andel i ett målföretag får ett målföretags förluster enligt artikel 4 i lagförslaget fortfarande dras av i samma utsträckning som de dolda reserverna för målföretagets beskattningsbara inhemska tillgångar. Detsamma gäller vid direkt förvärv av ett icke-riskkapitalföretag av en andel i ett målföretag från ett riskkapitalföretag, om

—

målföretaget, när andelen förvärvas, har ett eget kapital på högst 20 miljoner euro, eller

| — | målföretaget, när andelen förvärvas, har ett eget kapital på högst 100 miljoner euro och ökningen av det egna kapitalet över 20 miljoner euro beror på årliga vinster under de fyra räkenskapsåren före försäljningen, |
| --- | --- |

—

målföretaget, när andelen förvärvas, har ett eget kapital på högst 100 miljoner euro och ökningen av det egna kapitalet över 20 miljoner euro beror på årliga vinster under de fyra räkenskapsåren före försäljningen,

| — | perioden mellan riskkapitalföretagets förvärv och avyttring av andelen i målföretaget är på minst fyra år. |
| --- | --- |

—

perioden mellan riskkapitalföretagets förvärv och avyttring av andelen i målföretaget är på minst fyra år.

| (22) | Upp till en femtedel av den avdragsgilla förlusten kan dras av under förvärvsåret i enlighet med reglerna för förlustavdrag i inkomstskattelagen, och under vart och ett av de kommande fyra åren ska detta belopp ökas med ytterligare en femtedel av den avdragsgilla förlusten. |
| --- | --- |

(22)

Upp till en femtedel av den avdragsgilla förlusten kan dras av under förvärvsåret i enlighet med reglerna för förlustavdrag i inkomstskattelagen, och under vart och ett av de kommande fyra åren ska detta belopp ökas med ytterligare en femtedel av den avdragsgilla förlusten.

2.5   Skatteförmåner för privata investerare

2.5.1   Inledning

| (23) | Lagförslaget syftar till att uppmuntra privata investerare, som till exempel företagsänglar, att investera i målföretag genom att erbjuda dem skatteförmåner med avseende på vinsterna av investeringen. |
| --- | --- |

(23)

Lagförslaget syftar till att uppmuntra privata investerare, som till exempel företagsänglar, att investera i målföretag genom att erbjuda dem skatteförmåner med avseende på vinsterna av investeringen.

| (24) | Enligt artikel 1 § 20 i lagförslaget ska kapitalvinsten av försäljningen av aktier i ett målföretag delas proportionerligt mellan investerarna i enlighet med deras andel. Det därav följande beloppet ligger till grund för inkomstbeskattningen av de privata investerarna/företagsänglarna. |
| --- | --- |

(24)

Enligt artikel 1 § 20 i lagförslaget ska kapitalvinsten av försäljningen av aktier i ett målföretag delas proportionerligt mellan investerarna i enlighet med deras andel. Det därav följande beloppet ligger till grund för inkomstbeskattningen av de privata investerarna/företagsänglarna.

| (25) | Skatteförmånen träder endast i kraft vid en realiserad kapitalvinst. Privata investerares/företagsänglars andel i målföretag ska uppgå till mellan 3 och 25 procent när som helst under de föregående fem åren med en längsta innehavstid på tio år. Varje privat investerare/företagsängel får göra skattefria vinster på upp till 50 000 euro (200 000 euro gånger 0,25) per investering, vilket motsvarar en maximal andel på 25 procent. Därmed uppgår den maximala skatteförmånen per företagsängel och per investering till omkring 22 500 euro, enligt Tysklands beräkningar. Skatteförmånen ska minskas proportionerligt för vinster på över 800 000 euro per investering, och helt utgå om den totala vinsten skulle uppgå till 1 000 000 euro. |
| --- | --- |

(25)

Skatteförmånen träder endast i kraft vid en realiserad kapitalvinst. Privata investerares/företagsänglars andel i målföretag ska uppgå till mellan 3 och 25 procent när som helst under de föregående fem åren med en längsta innehavstid på tio år. Varje privat investerare/företagsängel får göra skattefria vinster på upp till 50 000 euro (200 000 euro gånger 0,25) per investering, vilket motsvarar en maximal andel på 25 procent. Därmed uppgår den maximala skatteförmånen per företagsängel och per investering till omkring 22 500 euro, enligt Tysklands beräkningar. Skatteförmånen ska minskas proportionerligt för vinster på över 800 000 euro per investering, och helt utgå om den totala vinsten skulle uppgå till 1 000 000 euro.

3.   FARHÅGOR SOM FRAMFÖRDES I BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET

| (26) | Liksom anges i skäl 3 beslutade kommissionen den 28 januari 2009 att inleda det formella granskningsförfarandet (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet). I beslutet om att inleda förfarandet framförde kommissionen den preliminära ståndpunkten att samtliga tre åtgärder utgjorde statligt stöd. |
| --- | --- |

(26)

Liksom anges i skäl 3 beslutade kommissionen den 28 januari 2009 att inleda det formella granskningsförfarandet (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet). I beslutet om att inleda förfarandet framförde kommissionen den preliminära ståndpunkten att samtliga tre åtgärder utgjorde statligt stöd.

3.1   Förekomst av statligt stöd i handelsskatteåtgärden

| (27) | Mot bakgrund av sin jämförelse av 2003 års skrivelse med ”klargörandet” i lagförslaget betvivlade kommissionen att Tysklands argument att lagförslaget endast utgör ett lagstadgat ”klargörande” av 2003 års skrivelse var korrekt, eftersom lagen tycks ge vissa skatteförmåner för den nyligen inrättade specifika kategorin med riskkapitalföretag enligt definitionen i lagförslaget. Kommissionen ansåg att ”klargörandet” avviker från 2003 års skrivelse och kan innebära att mindre stränga kriterier tillämpas för vissa riskkapitalföretag i fråga om befrielse från handelsskatt. |
| --- | --- |

(27)

Mot bakgrund av sin jämförelse av 2003 års skrivelse med ”klargörandet” i lagförslaget betvivlade kommissionen att Tysklands argument att lagförslaget endast utgör ett lagstadgat ”klargörande” av 2003 års skrivelse var korrekt, eftersom lagen tycks ge vissa skatteförmåner för den nyligen inrättade specifika kategorin med riskkapitalföretag enligt definitionen i lagförslaget. Kommissionen ansåg att ”klargörandet” avviker från 2003 års skrivelse och kan innebära att mindre stränga kriterier tillämpas för vissa riskkapitalföretag i fråga om befrielse från handelsskatt.

| (28) | Mot bakgrund av dessa tvivel konstaterade kommissionen att handelsskatteåtgärden skulle gynna vissa riskkapitalföretag framför andra investeringsföretag som utövar exakt samma eller liknande verksamhet. Dessutom skulle befrielsen från handelsskatt innebära en årlig skatteförlust som uppskattas till ungefär 90 miljoner euro, vilket kan betyda att lagförslaget inte endast utgör ett ”klargörande” av 2003 års skrivelse. |
| --- | --- |

(28)

Mot bakgrund av dessa tvivel konstaterade kommissionen att handelsskatteåtgärden skulle gynna vissa riskkapitalföretag framför andra investeringsföretag som utövar exakt samma eller liknande verksamhet. Dessutom skulle befrielsen från handelsskatt innebära en årlig skatteförlust som uppskattas till ungefär 90 miljoner euro, vilket kan betyda att lagförslaget inte endast utgör ett ”klargörande” av 2003 års skrivelse.

3.2   Förekomst av statligt stöd i åtgärden med förlustutjämning framåt

| (29) | Tyskland har i princip inte uteslutit att åtgärden med förlustutjämning framåt är selektiv och därmed gynnar målföretag och riskkapitalföretag. Tyskland har dock hävdat att detta berättigas genom det tyska skattesystemets natur och logik. Landet hävdar att eftersom införandet av den allmänna restriktionen i fråga om utnyttjandet av skatteförluster under 2008 drabbade riskkapitalmarknaden särskilt hårt borde möjligheten att utnyttja skatteförluster bestå för denna marknad, och att åtgärden därför uppfyller kriterierna i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (12) (nedan kallat meddelandet om företagsbeskattning). |
| --- | --- |

(29)

Tyskland har i princip inte uteslutit att åtgärden med förlustutjämning framåt är selektiv och därmed gynnar målföretag och riskkapitalföretag. Tyskland har dock hävdat att detta berättigas genom det tyska skattesystemets natur och logik. Landet hävdar att eftersom införandet av den allmänna restriktionen i fråga om utnyttjandet av skatteförluster under 2008 drabbade riskkapitalmarknaden särskilt hårt borde möjligheten att utnyttja skatteförluster bestå för denna marknad, och att åtgärden därför uppfyller kriterierna i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (12) (nedan kallat meddelandet om företagsbeskattning).

| (30) | Kommissionen konstaterade emellertid att andra investeringsföretag (som inte omfattas av definitionen av riskkapitalföretag) inte borde uteslutas om åtgärden berättigas genom det tyska skattesystemets natur och logik, eftersom icke-riskkapitalföretag också får investera i målföretag och också borde få tillämpa samma rätt att utnyttja förlusterna. Detta är dock inte fallet, eftersom målföretag som delägs av icke-riskkapitalföretag endast kan skjuta upp sina förluster om icke-riskkapitalföretaget har förvärvat sin andel från ett riskkapitalföretag i enlighet med villkoren i skäl 21. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen konstaterade emellertid att andra investeringsföretag (som inte omfattas av definitionen av riskkapitalföretag) inte borde uteslutas om åtgärden berättigas genom det tyska skattesystemets natur och logik, eftersom icke-riskkapitalföretag också får investera i målföretag och också borde få tillämpa samma rätt att utnyttja förlusterna. Detta är dock inte fallet, eftersom målföretag som delägs av icke-riskkapitalföretag endast kan skjuta upp sina förluster om icke-riskkapitalföretaget har förvärvat sin andel från ett riskkapitalföretag i enlighet med villkoren i skäl 21.

| (31) | Tyskland hävdade även att åtgärden inte påverkar handeln mellan medlemsstaterna enligt innebörden i artikel 87.1 i EG-fördraget, eftersom den har ett ”internt syfte” som är förenligt med meddelandet om företagsbeskattning. Åtgärden utgör endast ett undantag från en sträng regel för vilken det inte finns någon motsvarighet i andra medlemsstater och kan därför inte ha en gränsöverskridande effekt på konkurrensen eller handeln. |
| --- | --- |

(31)

Tyskland hävdade även att åtgärden inte påverkar handeln mellan medlemsstaterna enligt innebörden i artikel 87.1 i EG-fördraget, eftersom den har ett ”internt syfte” som är förenligt med meddelandet om företagsbeskattning. Åtgärden utgör endast ett undantag från en sträng regel för vilken det inte finns någon motsvarighet i andra medlemsstater och kan därför inte ha en gränsöverskridande effekt på konkurrensen eller handeln.

| (32) | Kommissionen betonade dock att de stödmottagare som omfattas av denna åtgärd kan bedriva handel med andra medlemsstater och att åtgärden därför kan inverka på handeln. Dessutom måste man beakta det allmänt tillämpade systemet i den berörda medlemsstaten när man avgör om en skatteåtgärd ger vissa företag selektiva fördelar. Vilka regler som borde gälla i andra medlemsstater är i princip irrelevant. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen betonade dock att de stödmottagare som omfattas av denna åtgärd kan bedriva handel med andra medlemsstater och att åtgärden därför kan inverka på handeln. Dessutom måste man beakta det allmänt tillämpade systemet i den berörda medlemsstaten när man avgör om en skatteåtgärd ger vissa företag selektiva fördelar. Vilka regler som borde gälla i andra medlemsstater är i princip irrelevant.

3.3   Förekomst av statligt stöd i skatteförmåner för privata investerare

| (33) | Tyskland hävdade att de stödmottagare som omfattas av denna åtgärd är fysiska personer och att åtgärden därför inte utgör statligt stöd. Eftersom åtgärden gör investeringar i vissa företag (målföretag) mer lockande för investerarna kan den dock indirekt gynna vissa företag, nämligen målföretag (13). |
| --- | --- |

(33)

Tyskland hävdade att de stödmottagare som omfattas av denna åtgärd är fysiska personer och att åtgärden därför inte utgör statligt stöd. Eftersom åtgärden gör investeringar i vissa företag (målföretag) mer lockande för investerarna kan den dock indirekt gynna vissa företag, nämligen målföretag (13).

| (34) | Kommissionen ansåg därför att kriterierna ”fördel” och ”selektivitet” var uppfyllda. Dessutom skulle genomförandet av åtgärden innebära en årlig skatteförlust på ungefär 30 miljoner euro. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen ansåg därför att kriterierna ”fördel” och ”selektivitet” var uppfyllda. Dessutom skulle genomförandet av åtgärden innebära en årlig skatteförlust på ungefär 30 miljoner euro.

3.4   Förenlighet med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag

| (35) | Kommissionen ifrågasatte åtgärdernas förenlighet med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag (14) (nedan kallade gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar), eftersom det i dessa riktlinjer föreskrivs att statligt stöd i form av riskkapital inte kan beviljas stora företag (15), företag i svårigheter och företag inom varvsindustrin samt kol- och stålindustrin. I det aktuella fallet kan ovannämnda företag dock gynnas av åtgärderna, och därför är definitionen av åtgärdernas räckvidd inte förenlig med gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen ifrågasatte åtgärdernas förenlighet med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag (14) (nedan kallade gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar), eftersom det i dessa riktlinjer föreskrivs att statligt stöd i form av riskkapital inte kan beviljas stora företag (15), företag i svårigheter och företag inom varvsindustrin samt kol- och stålindustrin. I det aktuella fallet kan ovannämnda företag dock gynnas av åtgärderna, och därför är definitionen av åtgärdernas räckvidd inte förenlig med gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar.

| (36) | Vidare ska statligt stöd, enligt punkt 4.3 i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar, vara inriktat på ett visst marknadsmisslyckande för vilket det finns tillräckliga bevis. Tyskland har inte lagt fram några sådana bevis. |
| --- | --- |

(36)

Vidare ska statligt stöd, enligt punkt 4.3 i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar, vara inriktat på ett visst marknadsmisslyckande för vilket det finns tillräckliga bevis. Tyskland har inte lagt fram några sådana bevis.

| (37) | Slutligen ifrågasatte kommissionen också om de övriga kraven i avsnitt 4 i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar uppfylldes. Vidare konstaterade kommissionen att begränsningen av skatteförmånen till riskkapitalföretag som investerar i aktiebolag tycktes strida mot åtgärdens påstådda syfte, nämligen att främja erbjudandet av riskkapital till alla företag som behöver det. Unga innovativa företag i behov av riskkapital kan nämligen ha andra juridiska former än aktiebolag. Därmed skulle unga innovativa företag i form av handelsbolag inte omfattas av åtgärden. |
| --- | --- |

(37)

Slutligen ifrågasatte kommissionen också om de övriga kraven i avsnitt 4 i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar uppfylldes. Vidare konstaterade kommissionen att begränsningen av skatteförmånen till riskkapitalföretag som investerar i aktiebolag tycktes strida mot åtgärdens påstådda syfte, nämligen att främja erbjudandet av riskkapital till alla företag som behöver det. Unga innovativa företag i behov av riskkapital kan nämligen ha andra juridiska former än aktiebolag. Därmed skulle unga innovativa företag i form av handelsbolag inte omfattas av åtgärden.

3.5   Förenlighet med den gemensamma marknaden

| (38) | Kommissionen ifrågasatte åtgärdernas förenlighet med reglerna på den gemensamma marknaden. För att betraktas som ett riskkapitalföretag måste ett företag ha sin juridiska hemvist (Sitz) och sin företagsledning i Tyskland. Vissa företag, särskilt fasta driftsställen/filialer och dotterbolag till EU- och EES-företag med juridisk hemvist (Sitz) utanför Tyskland, skulle inte omfattas av åtgärden. Detta villkor kan hindra etableringsfriheten enligt innebörden i artikel 43 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen ifrågasatte åtgärdernas förenlighet med reglerna på den gemensamma marknaden. För att betraktas som ett riskkapitalföretag måste ett företag ha sin juridiska hemvist (Sitz) och sin företagsledning i Tyskland. Vissa företag, särskilt fasta driftsställen/filialer och dotterbolag till EU- och EES-företag med juridisk hemvist (Sitz) utanför Tyskland, skulle inte omfattas av åtgärden. Detta villkor kan hindra etableringsfriheten enligt innebörden i artikel 43 i EG-fördraget.

| (39) | Tyskland hävdar att företag med juridisk hemvist utanför Tyskland inte kan övervakas av den tyska finansinspektionen (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht) och skulle gynnas av en omotiverad konkurrensfördel gentemot tyska riskkapitalföretag. Kommissionen betvivlade dock att fasta driftsställen för utländska företag som är registrerade i Tyskland, vilka i praktiken konkurrerar med riskkapitalföretagen, inte skulle kunna övervakas på andra sätt. Kommissionen drog därför slutsatsen vid den tidpunkten att det inte var motiverat att utesluta sådana företag från stödordningen. Därmed betvivlade kommissionen även om de berörda åtgärderna kan konstateras vara förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(39)

Tyskland hävdar att företag med juridisk hemvist utanför Tyskland inte kan övervakas av den tyska finansinspektionen (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht) och skulle gynnas av en omotiverad konkurrensfördel gentemot tyska riskkapitalföretag. Kommissionen betvivlade dock att fasta driftsställen för utländska företag som är registrerade i Tyskland, vilka i praktiken konkurrerar med riskkapitalföretagen, inte skulle kunna övervakas på andra sätt. Kommissionen drog därför slutsatsen vid den tidpunkten att det inte var motiverat att utesluta sådana företag från stödordningen. Därmed betvivlade kommissionen även om de berörda åtgärderna kan konstateras vara förenliga med den gemensamma marknaden.

4.   TYSKLANDS KOMMENTARER OM BESLUTET ATT INLEDA FÖRFARANDET

| (40) | I en skrivelse av den 3 mars 2009 inkom Tyskland med sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget. Synpunkterna gällde samtliga tre åtgärder. Sammanfattningsvis upprepade Tyskland sin ståndpunkt att dessa åtgärder inte utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(40)

I en skrivelse av den 3 mars 2009 inkom Tyskland med sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget. Synpunkterna gällde samtliga tre åtgärder. Sammanfattningsvis upprepade Tyskland sin ståndpunkt att dessa åtgärder inte utgör statligt stöd.

4.1   Handelsskatteåtgärden

| (41) | Tyskland upprepade sin ståndpunkt att handelsskatteåtgärden inte befriar företagen från handelsskatt. Den klargör snarare åtskillnaden mellan handels- och kapitalförvaltningsverksamhet och har därmed endast en förklarande betydelse (deklaratorische Bedeutung). Den slutgiltiga bedömningen av huruvida ett riskkapitalföretag bedriver handels- eller kapitalförvaltningsverksamhet ska göras mot bakgrund av prejudikat från Tysklands högsta domstol, vilka sammanfattas i 2003 års skrivelse. |
| --- | --- |

(41)

Tyskland upprepade sin ståndpunkt att handelsskatteåtgärden inte befriar företagen från handelsskatt. Den klargör snarare åtskillnaden mellan handels- och kapitalförvaltningsverksamhet och har därmed endast en förklarande betydelse (deklaratorische Bedeutung). Den slutgiltiga bedömningen av huruvida ett riskkapitalföretag bedriver handels- eller kapitalförvaltningsverksamhet ska göras mot bakgrund av prejudikat från Tysklands högsta domstol, vilka sammanfattas i 2003 års skrivelse.

| (42) | Beträffande de uppskattade förlusterna av skatteintäkter på 90 miljoner euro förklarade Tyskland att landet förväntar sig att klargörandet av lagförslaget kommer att leda till färre ”felaktiga” avtalsbestämmelser (verunglückte Vertragsgestaltungen), enligt vilka skatterna endast ska betalas in på grund av avtalets felaktiga bestämmelser. |
| --- | --- |

(42)

Beträffande de uppskattade förlusterna av skatteintäkter på 90 miljoner euro förklarade Tyskland att landet förväntar sig att klargörandet av lagförslaget kommer att leda till färre ”felaktiga” avtalsbestämmelser (verunglückte Vertragsgestaltungen), enligt vilka skatterna endast ska betalas in på grund av avtalets felaktiga bestämmelser.

4.2   Åtgärden med förlustutjämning framåt

| (43) | Tyskland upprepade sin ståndpunkt att reglerna om förlustavdrag för målföretag berättigas genom skattesystemets natur och logik, även om investeringsföretag som inte omfattas av räckvidden för definitionen i lagförslaget också investerar i målföretag. |
| --- | --- |

(43)

Tyskland upprepade sin ståndpunkt att reglerna om förlustavdrag för målföretag berättigas genom skattesystemets natur och logik, även om investeringsföretag som inte omfattas av räckvidden för definitionen i lagförslaget också investerar i målföretag.

| (44) | Tyskland hävdade att lagstiftaren inom ramen för sitt handlingsutrymme (Gestaltungsspielraum) kan göra en åtskillnad mellan riskkapitalföretag och andra investeringsföretag, eftersom det finns objektiva skillnader mellan riskkapitalföretag och andra investeringsföretag. Följaktligen är en annan behandling motiverad, i enlighet med punkt 24 i meddelandet om företagsbeskattning. |
| --- | --- |

(44)

Tyskland hävdade att lagstiftaren inom ramen för sitt handlingsutrymme (Gestaltungsspielraum) kan göra en åtskillnad mellan riskkapitalföretag och andra investeringsföretag, eftersom det finns objektiva skillnader mellan riskkapitalföretag och andra investeringsföretag. Följaktligen är en annan behandling motiverad, i enlighet med punkt 24 i meddelandet om företagsbeskattning.

| (45) | Riskkapitalföretagens situation är dessutom speciell. Eftersom de normalt investerar i målföretag med förlustutjämning framåt utgör den andra åtgärden därför inte statligt stöd utan en kompensationsordning för de specifika nackdelar (Nachteilsausgleichsregelung) som det aktuella systemet innebär för riskkapitalsektorn. |
| --- | --- |

(45)

Riskkapitalföretagens situation är dessutom speciell. Eftersom de normalt investerar i målföretag med förlustutjämning framåt utgör den andra åtgärden därför inte statligt stöd utan en kompensationsordning för de specifika nackdelar (Nachteilsausgleichsregelung) som det aktuella systemet innebär för riskkapitalsektorn.

4.3   Skatteförmåner för privata investerare

| (46) | Tyskland anser att skatteförmånsåtgärden inte har någon betydande inverkan på handeln mellan medlemsstaterna, i synnerhet eftersom skatteförmånen per investerare är begränsad till 22 500 euro. Dessutom gäller dessa regler även målföretag med juridisk hemvist i andra medlemsstater, utan åtskillnad mellan tyska målföretag och målföretag från andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(46)

Tyskland anser att skatteförmånsåtgärden inte har någon betydande inverkan på handeln mellan medlemsstaterna, i synnerhet eftersom skatteförmånen per investerare är begränsad till 22 500 euro. Dessutom gäller dessa regler även målföretag med juridisk hemvist i andra medlemsstater, utan åtskillnad mellan tyska målföretag och målföretag från andra medlemsstater.

| (47) | Tyskland betonar också att de direkta stödmottagarna är fysiska personer som inte omfattas av reglerna om statligt stöd. Landet betonar vidare att på grund av åtgärdens specifika struktur beviljas målföretagen ingen kvantifierbar fördel (kein irgendwie quantifizierbarer Vorteil), vilket i sin tur innebär att åtgärden inte kan liknas vid stöd. |
| --- | --- |

(47)

Tyskland betonar också att de direkta stödmottagarna är fysiska personer som inte omfattas av reglerna om statligt stöd. Landet betonar vidare att på grund av åtgärdens specifika struktur beviljas målföretagen ingen kvantifierbar fördel (kein irgendwie quantifizierbarer Vorteil), vilket i sin tur innebär att åtgärden inte kan liknas vid stöd.

| (48) | Tyskland anger att skatteförmånen hänger samman med avyttringen av andelen i målföretaget (Veräußerungsvorgang), och därmed inte är direkt kopplad till investeringen. |
| --- | --- |

(48)

Tyskland anger att skatteförmånen hänger samman med avyttringen av andelen i målföretaget (Veräußerungsvorgang), och därmed inte är direkt kopplad till investeringen.

4.4   Överträdelse av etableringsfriheten

| (49) | Tyskland anser inte att lagförslaget utgör en överträdelse av etableringsfriheten i enlighet med artikel 43 i EG-fördraget, eftersom en begränsning av etableringsfriheten vore motiverad om kravet på juridisk hemvist var den enda möjligheten att garantera förenligheten med de rättsliga villkoren. |
| --- | --- |

(49)

Tyskland anser inte att lagförslaget utgör en överträdelse av etableringsfriheten i enlighet med artikel 43 i EG-fördraget, eftersom en begränsning av etableringsfriheten vore motiverad om kravet på juridisk hemvist var den enda möjligheten att garantera förenligheten med de rättsliga villkoren.

5.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (50) | Genom skrivelser av den 9 april 2009 (Bundesverband Deutscher Kapitalbeteilungsgesellschaften – German Private Equity and Venture Capital Association eV [BVK]) och den 14 april 2009 (Biotechnologie-Industrie-Organisation Deutschland eV [BIO]) och Business Angels Network Deutschland eV [BAND]), inkom tre berörda parter med sina synpunkter om beslutet att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(50)

Genom skrivelser av den 9 april 2009 (Bundesverband Deutscher Kapitalbeteilungsgesellschaften – German Private Equity and Venture Capital Association eV [BVK]) och den 14 april 2009 (Biotechnologie-Industrie-Organisation Deutschland eV [BIO]) och Business Angels Network Deutschland eV [BAND]), inkom tre berörda parter med sina synpunkter om beslutet att inleda förfarandet.

5.1   De berörda parternas synpunkter om handelsskatt

| (51) | BVK angav att införandet av rättsliga kriterier i lagförslaget för klassificering av ett riskkapitalföretag som ett icke-handelsföretag för skattesyften inte leder till ett skatteincitament för riskkapitalföretag. Lagförslaget kommer tvärtom att bidra till att skapa större ovisshet inom sektorn. |
| --- | --- |

(51)

BVK angav att införandet av rättsliga kriterier i lagförslaget för klassificering av ett riskkapitalföretag som ett icke-handelsföretag för skattesyften inte leder till ett skatteincitament för riskkapitalföretag. Lagförslaget kommer tvärtom att bidra till att skapa större ovisshet inom sektorn.

| (52) | Enligt BVK är ”klargörandet” inte mindre strängt än 2003 års skrivelse, eftersom den tyska förbundsdagens finansutskott ansåg att 2003 års skrivelse fortfarande tillämpas vid sidan av lagförslaget (16). De allmänna formuleringarna i artikel 1 § 19 i lagförslaget ska följaktligen ges konkret effekt genom 2003 års skrivelse. På grund av denna otillfredsställande lagstiftningsmetod tillämpas kriterierna i 2003 års skrivelse fortfarande även för riskkapitalföretag. Enligt BVK är den förlorade skatteintäkten, som förbundsregeringen uppskattat till ungefär 90 miljoner euro, därför svår att bevisa. |
| --- | --- |

(52)

Enligt BVK är ”klargörandet” inte mindre strängt än 2003 års skrivelse, eftersom den tyska förbundsdagens finansutskott ansåg att 2003 års skrivelse fortfarande tillämpas vid sidan av lagförslaget (16). De allmänna formuleringarna i artikel 1 § 19 i lagförslaget ska följaktligen ges konkret effekt genom 2003 års skrivelse. På grund av denna otillfredsställande lagstiftningsmetod tillämpas kriterierna i 2003 års skrivelse fortfarande även för riskkapitalföretag. Enligt BVK är den förlorade skatteintäkten, som förbundsregeringen uppskattat till ungefär 90 miljoner euro, därför svår att bevisa.

| (53) | BVK förespråkar uttryckligen enhetliga ramvillkor för inhemska och utländska private equity-företag – särskilt från andra EU-medlemsstater – och deras inhemska och utländska investerare i Tyskland. |
| --- | --- |

(53)

BVK förespråkar uttryckligen enhetliga ramvillkor för inhemska och utländska private equity-företag – särskilt från andra EU-medlemsstater – och deras inhemska och utländska investerare i Tyskland.

| (54) | BIO hävdar att lagförslaget inte leder till att riskkapitalföretag förmånsbefrias från handelsskatt. Lagförslaget är avsett att införa den redan vanliga praxisen i lagstiftningen att befria kapitalförvaltningsfonder från handelsskatt, vilken behandlas i 2003 års skrivelse. |
| --- | --- |

(54)

BIO hävdar att lagförslaget inte leder till att riskkapitalföretag förmånsbefrias från handelsskatt. Lagförslaget är avsett att införa den redan vanliga praxisen i lagstiftningen att befria kapitalförvaltningsfonder från handelsskatt, vilken behandlas i 2003 års skrivelse.

5.2   De berörda parternas synpunkter om förlustutjämning framåt

| (55) | BVK anser att den tyska lagstiftningen borde behandla såväl inhemska som utländska riskkapital- och private equity-företag på samma sätt som riskkapitalföretag enligt innebörden i lagförslaget. BVK anser också att detta mål endast kan nås genom enhetliga rättsliga och skattemässiga villkor för alla private equity-företag. BVK föreslår att de riskkapitalföretag som inte omfattas av definitionen i lagförslaget borde få möjlighet att utnyttja förlustavdrag på ett icke-diskriminerande sätt. BVK upprepar att förbudet mot förlustavdrag i bolagsskattelagen i hög grad hindrar investeringar av riskkapital- och private equity-företag. |
| --- | --- |

(55)

BVK anser att den tyska lagstiftningen borde behandla såväl inhemska som utländska riskkapital- och private equity-företag på samma sätt som riskkapitalföretag enligt innebörden i lagförslaget. BVK anser också att detta mål endast kan nås genom enhetliga rättsliga och skattemässiga villkor för alla private equity-företag. BVK föreslår att de riskkapitalföretag som inte omfattas av definitionen i lagförslaget borde få möjlighet att utnyttja förlustavdrag på ett icke-diskriminerande sätt. BVK upprepar att förbudet mot förlustavdrag i bolagsskattelagen i hög grad hindrar investeringar av riskkapital- och private equity-företag.

| (56) | BIO Deutschland betraktar lagförslaget som en förbättring av den aktuella situationen i fråga om förlustutjämning framåt. BIO koncentrerar sig på förlustutjämning framåt och anser att en riktad lättnad av en nackdel inte är detsamma som stöd. Eftersom i synnerhet innovativa små och medelstora företag missgynnas av de befintliga reglerna för förlustavdrag bör lagförslaget betraktas som en bestämmelse som kompenserar för en skattemässig nackdel (Steuerbenachteiligungsausgleichsregelung). BIO anger att lagförslaget gör det möjligt att urskilja kapitalinvesteringsföretag som erbjuder företag kapital på ett tydligt och nödvändigt sätt. |
| --- | --- |

(56)

BIO Deutschland betraktar lagförslaget som en förbättring av den aktuella situationen i fråga om förlustutjämning framåt. BIO koncentrerar sig på förlustutjämning framåt och anser att en riktad lättnad av en nackdel inte är detsamma som stöd. Eftersom i synnerhet innovativa små och medelstora företag missgynnas av de befintliga reglerna för förlustavdrag bör lagförslaget betraktas som en bestämmelse som kompenserar för en skattemässig nackdel (Steuerbenachteiligungsausgleichsregelung). BIO anger att lagförslaget gör det möjligt att urskilja kapitalinvesteringsföretag som erbjuder företag kapital på ett tydligt och nödvändigt sätt.

5.3   De berörda parternas synpunkter om skatteförmåner för privata investerare

| (57) | BVK välkomnar det allmänna målet med skatteförmåner för privata investerare i lagförslaget. BVK anser att skatteförmånsåtgärden utgör ett rimligt incitament för enskilda som investerar i högrisksektorn med finansiering i ett tidigt skede, vilken hanteras i lagförslaget. |
| --- | --- |

(57)

BVK välkomnar det allmänna målet med skatteförmåner för privata investerare i lagförslaget. BVK anser att skatteförmånsåtgärden utgör ett rimligt incitament för enskilda som investerar i högrisksektorn med finansiering i ett tidigt skede, vilken hanteras i lagförslaget.

| (58) | BAND betonar att sådana skatteförmåner för privatpersoner som investerar i unga företag är vanliga och mer generösa i andra medlemsstater. BAND välkomnar införandet av skatteförmåner för privata investerare och välkomnar därmed lagförslaget. Samtidigt tvivlar BAND på att lagförslaget kommer att få någon märkbar incitamentseffekt på företagsänglar med tanke på de tämligen begränsade skatteförmånerna, som realiseras först efter avyttring med vinst. BAND anser att på grund av det partiella intäktsförfarandet (Teileinkünfteverfahren) uppgår den maximala skatteförmånen per investerare till ungefär 14 210 euro och inte, liksom Tyskland angett, till ungefär 22 500 euro. BAND anser också att det indirekta stödet till målföretag i praktiken alltid kommer att ligga under den lägsta gränsen på 200 000 euro. Förmånen realiseras inte förrän vid investerarens utträde, om det över huvud taget sker. |
| --- | --- |

(58)

BAND betonar att sådana skatteförmåner för privatpersoner som investerar i unga företag är vanliga och mer generösa i andra medlemsstater. BAND välkomnar införandet av skatteförmåner för privata investerare och välkomnar därmed lagförslaget. Samtidigt tvivlar BAND på att lagförslaget kommer att få någon märkbar incitamentseffekt på företagsänglar med tanke på de tämligen begränsade skatteförmånerna, som realiseras först efter avyttring med vinst. BAND anser att på grund av det partiella intäktsförfarandet (Teileinkünfteverfahren) uppgår den maximala skatteförmånen per investerare till ungefär 14 210 euro och inte, liksom Tyskland angett, till ungefär 22 500 euro. BAND anser också att det indirekta stödet till målföretag i praktiken alltid kommer att ligga under den lägsta gränsen på 200 000 euro. Förmånen realiseras inte förrän vid investerarens utträde, om det över huvud taget sker.

| (59) | BIO anser att den maximala förmånen för en privat investerare uppgår till 22 500 euro, vilket endast är möjligt om specifika villkor uppfylls. Detta belopp är ett minimibelopp som inte hänger samman med investeringen (utan snarare är ett resultat av avyttringen av andelar) och kan därför inte överföras till målföretagen. |
| --- | --- |

(59)

BIO anser att den maximala förmånen för en privat investerare uppgår till 22 500 euro, vilket endast är möjligt om specifika villkor uppfylls. Detta belopp är ett minimibelopp som inte hänger samman med investeringen (utan snarare är ett resultat av avyttringen av andelar) och kan därför inte överföras till målföretagen.

6.   TYSKLANDS KOMMENTARER OM DE BERÖRDA PARTERNAS SYNPUNKTER

| (60) | Genom en skrivelse av den 22 maj 2009 kommenterade Tyskland de berörda parternas synpunkter. |
| --- | --- |

(60)

Genom en skrivelse av den 22 maj 2009 kommenterade Tyskland de berörda parternas synpunkter.

6.1   Handelsskatteåtgärden

| (61) | Tyskland noterar att trots dess kritik av lagförslaget bekräftar BVK att lagförslaget inte avviker från lagstiftningen vad beträffar åtskillnaden mellan handels- och kapitalförvaltningsverksamhet. |
| --- | --- |

(61)

Tyskland noterar att trots dess kritik av lagförslaget bekräftar BVK att lagförslaget inte avviker från lagstiftningen vad beträffar åtskillnaden mellan handels- och kapitalförvaltningsverksamhet.

6.2   Åtgärden med förlustutjämning framåt

| (62) | Tyskland noterar att BVK:s förslag om att utvidga åtgärden till att gälla hela private equity-sektorn skulle orsaka oberättigade oväntade intäkter (ungerechtfertigte Mitnahmeeffekte). För att göra åtgärden tydligt riktad beslutade Tyskland att det var nödvändigt med en åtskillnad. |
| --- | --- |

(62)

Tyskland noterar att BVK:s förslag om att utvidga åtgärden till att gälla hela private equity-sektorn skulle orsaka oberättigade oväntade intäkter (ungerechtfertigte Mitnahmeeffekte). För att göra åtgärden tydligt riktad beslutade Tyskland att det var nödvändigt med en åtskillnad.

| (63) | Tyskland betonar att BIO:s argument stöder landets ståndpunkt att lagförslaget skapar en sammanhängande åtskillnad som bygger på objektiva kriterier för att undvika ett alltför stort utnyttjande av förluster (Verlustausnutzung). |
| --- | --- |

(63)

Tyskland betonar att BIO:s argument stöder landets ståndpunkt att lagförslaget skapar en sammanhängande åtskillnad som bygger på objektiva kriterier för att undvika ett alltför stort utnyttjande av förluster (Verlustausnutzung).

6.3   Skatteförmåner för privata investerare

| (64) | Tyskland anser att de berörda parternas synpunkter stöder landets ståndpunkt att åtgärden inte utgör statligt stöd, eftersom den är indirekt och obetydlig, vinstinriktad och inriktad på målföretag inom hela EU. |
| --- | --- |

(64)

Tyskland anser att de berörda parternas synpunkter stöder landets ståndpunkt att åtgärden inte utgör statligt stöd, eftersom den är indirekt och obetydlig, vinstinriktad och inriktad på målföretag inom hela EU.

7.   BEDÖMNING

7.1   Förekomst av statligt stöd

7.1.1   Handelsskatteåtgärden

| (65) | Det formella granskningsförfarandet har inte skingrat kommissionens farhågor om det påstådda ”klargörandet” i lagförslaget i 2003 års skrivelse vad beträffar befrielse från skattskyldighet för handelsskatt. |
| --- | --- |

(65)

Det formella granskningsförfarandet har inte skingrat kommissionens farhågor om det påstådda ”klargörandet” i lagförslaget i 2003 års skrivelse vad beträffar befrielse från skattskyldighet för handelsskatt.

| (66) | Tyskland beräknar att denna åtgärd kommer att innebära en årlig förlust av skatteintäkter på 90 miljoner euro. Denna förlust förklaras bero på färre ”felaktiga avtalsbestämmelser”. Kommissionen anser inte att denna motivering är övertygande. Det är svårt att tro att riskkapitalföretagen har så dålig kunskap om skattelagstiftningen att de inte kan undvika sådana ”felaktiga avtalsbestämmelser” och den därmed följande skattskyldigheten. Vidare bekräftas kommissionens ståndpunkt tydligt av de berörda parterna, eftersom BVK anser att lagförslaget kommer att bidra till att skapa större ovisshet inom sektorn. |
| --- | --- |

(66)

Tyskland beräknar att denna åtgärd kommer att innebära en årlig förlust av skatteintäkter på 90 miljoner euro. Denna förlust förklaras bero på färre ”felaktiga avtalsbestämmelser”. Kommissionen anser inte att denna motivering är övertygande. Det är svårt att tro att riskkapitalföretagen har så dålig kunskap om skattelagstiftningen att de inte kan undvika sådana ”felaktiga avtalsbestämmelser” och den därmed följande skattskyldigheten. Vidare bekräftas kommissionens ståndpunkt tydligt av de berörda parterna, eftersom BVK anser att lagförslaget kommer att bidra till att skapa större ovisshet inom sektorn.

| (67) | Kommissionen konstaterar hur som helst att det är obestridligt att åtgärden skulle innebära en förlust av statliga medel som annars (i föregående situation) skulle ha tillfallit staten. Kommissionen drar därför slutsatsen att åtgärden genomförs med statliga medel. |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen konstaterar hur som helst att det är obestridligt att åtgärden skulle innebära en förlust av statliga medel som annars (i föregående situation) skulle ha tillfallit staten. Kommissionen drar därför slutsatsen att åtgärden genomförs med statliga medel.

| (68) | Oavsett frågan om förenligheten hos 2003 års skrivelse med det tyska skattesystemets natur och logik, som är irrelevant i det aktuella fallet, noterade kommissionen i sitt beslut att inleda förfarandet att lagförslaget tycks avvika från skrivelsen, mot bakgrund av följande faktorer:






  — | Riskkapitalföretagen kan hitta investerare genom att rikta sig till en bred publik, medan denna form av marknadsföring är utesluten i 2003 års skrivelse. |
| --- | --- | --- |

(68)

Oavsett frågan om förenligheten hos 2003 års skrivelse med det tyska skattesystemets natur och logik, som är irrelevant i det aktuella fallet, noterade kommissionen i sitt beslut att inleda förfarandet att lagförslaget tycks avvika från skrivelsen, mot bakgrund av följande faktorer:

—

Riskkapitalföretagen kan hitta investerare genom att rikta sig till en bred publik, medan denna form av marknadsföring är utesluten i 2003 års skrivelse.

| — | Riskkapitalföretagen får ha kontor för att organisera sina verksamheter på ett ”affärsmässigt sätt” (geschäftsmässig), medan de i 2003 års skrivelse förbjuds att ha en ”egen omfattande organisation” och antalet anställda och de kontor som används begränsas till vad som skulle anses vara normalt för en ”större privat förmögenhet” (privates Großvermögen). |
| --- | --- |

—

Riskkapitalföretagen får ha kontor för att organisera sina verksamheter på ett ”affärsmässigt sätt” (geschäftsmässig), medan de i 2003 års skrivelse förbjuds att ha en ”egen omfattande organisation” och antalet anställda och de kontor som används begränsas till vad som skulle anses vara normalt för en ”större privat förmögenhet” (privates Großvermögen).

| — | Möjligheten för riskkapitalföretag att bedriva kommersiell verksamhet i portföljföretag utesluts inte uttryckligen i lagförslaget, medan 2003 års skrivelse inte tillåter ”kommersiell verksamhet i portföljföretag” enligt skäl 13. |
| --- | --- |

—

Möjligheten för riskkapitalföretag att bedriva kommersiell verksamhet i portföljföretag utesluts inte uttryckligen i lagförslaget, medan 2003 års skrivelse inte tillåter ”kommersiell verksamhet i portföljföretag” enligt skäl 13.

| (69) | De kommentarer som inkom under den formella granskningen har inte skingrat dessa tvivel. Kommissionen måste följaktligen dra slutsatsen att lagförslaget utökar den potentiella grupp med stödmottagare som befrias från handelsskatt, eftersom vissa riskkapitalföretag som i 2003 års skrivelse var skyldiga att betala handelsskatt eventuellt kan befrias från handelsskatt enligt lagförslaget. Den granskade åtgärden innebär därför en skatteförmån för vissa riskkapitalföretag eftersom den gör det möjligt för dem att bedriva viss verksamhet och fortfarande befrias från skattskyldighet, till skillnad från alla andra riskkapital- eller private equity-fonder som endast omfattas av 2003 års skrivelse och därför skulle vara skatteskyldiga om de bedrev dessa verksamheter. |
| --- | --- |

(69)

De kommentarer som inkom under den formella granskningen har inte skingrat dessa tvivel. Kommissionen måste följaktligen dra slutsatsen att lagförslaget utökar den potentiella grupp med stödmottagare som befrias från handelsskatt, eftersom vissa riskkapitalföretag som i 2003 års skrivelse var skyldiga att betala handelsskatt eventuellt kan befrias från handelsskatt enligt lagförslaget. Den granskade åtgärden innebär därför en skatteförmån för vissa riskkapitalföretag eftersom den gör det möjligt för dem att bedriva viss verksamhet och fortfarande befrias från skattskyldighet, till skillnad från alla andra riskkapital- eller private equity-fonder som endast omfattas av 2003 års skrivelse och därför skulle vara skatteskyldiga om de bedrev dessa verksamheter.

| (70) | Vidare innebär åtgärden en selektiv fördel endast för vissa riskkapitalföretag som faller inom räckvidden för lagförslaget jämfört med riskkapital- och private equity-fonder. Riskkapitalföretag omfattas endast av denna åtgärd om de motsvarar definitionen i lagförslaget. Således kan riskkapital- och private equity-fonder med mindre än 70 procent av sina totala tillgångar i andelar i målföretag komma att inte omfattas av åtgärden, även om de i hög grad bedriver liknande verksamheter. Samma resonemang gäller riskkapital- och private equity-fonder som inte har såväl sin juridiska hemvist som sin företagsledning i Tyskland. Följaktligen kan riskkapital- och private equity-fonder som endast har ett fast driftställe i Tyskland inte omfattas av lagförslaget, även om de bedriver exakt samma verksamheter som riskkapitalföretag. |
| --- | --- |

(70)

Vidare innebär åtgärden en selektiv fördel endast för vissa riskkapitalföretag som faller inom räckvidden för lagförslaget jämfört med riskkapital- och private equity-fonder. Riskkapitalföretag omfattas endast av denna åtgärd om de motsvarar definitionen i lagförslaget. Således kan riskkapital- och private equity-fonder med mindre än 70 procent av sina totala tillgångar i andelar i målföretag komma att inte omfattas av åtgärden, även om de i hög grad bedriver liknande verksamheter. Samma resonemang gäller riskkapital- och private equity-fonder som inte har såväl sin juridiska hemvist som sin företagsledning i Tyskland. Följaktligen kan riskkapital- och private equity-fonder som endast har ett fast driftställe i Tyskland inte omfattas av lagförslaget, även om de bedriver exakt samma verksamheter som riskkapitalföretag.

| (71) | Därför befrias endast företag som hör till denna begränsade grupp tack vare statliga medel från en del av sina driftskostnader (nämligen skattskyldighet för en viss skatt) som de normalt sett skulle tvingas betala enligt de gällande rättsliga ramarna. De stödmottagare som omfattas av denna förmån ägnar sig väsentligen åt tillhandahållande av privat kapital och riskkapital och konkurrerar med andra investerare i Tyskland eller i andra medlemsstater. Denna skatteåtgärd stärker följaktligen deras position i jämförelse med konkurrenterna inom EU, genom att öka de finansiella medel som stödmottagarna förfogar över när de bedriver sin verksamhet. Stödåtgärden kan därför påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(71)

Därför befrias endast företag som hör till denna begränsade grupp tack vare statliga medel från en del av sina driftskostnader (nämligen skattskyldighet för en viss skatt) som de normalt sett skulle tvingas betala enligt de gällande rättsliga ramarna. De stödmottagare som omfattas av denna förmån ägnar sig väsentligen åt tillhandahållande av privat kapital och riskkapital och konkurrerar med andra investerare i Tyskland eller i andra medlemsstater. Denna skatteåtgärd stärker följaktligen deras position i jämförelse med konkurrenterna inom EU, genom att öka de finansiella medel som stödmottagarna förfogar över när de bedriver sin verksamhet. Stödåtgärden kan därför påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna.

| (72) | Kommissionen drar därför slutsatsen att den anmälda handelsskatteåtgärden utgör statligt stöd till vissa riskkapitalföretag enligt innebörden i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(72)

Kommissionen drar därför slutsatsen att den anmälda handelsskatteåtgärden utgör statligt stöd till vissa riskkapitalföretag enligt innebörden i artikel 87.1 i EG-fördraget.

7.1.2   Förlustavdrag

| (73) | I enlighet med vad som anges i punkt 4.2 håller Tyskland i princip med om att återinförandet av förlustutjämning framåt för riskkapitalföretag som investerar i målföretag är selektivt och gynnar målföretag och riskkapitalföretag. Tyskland hävdar dock att riskkapitalföretag och målföretag har differentierats på ett godtagbart och praktiskt sätt och att åtskillnaden berättigas genom objektiva skillnader mellan beskattningsbara personer i enlighet med punkt 24 i meddelandet om företagsbeskattning (i vilken det anges att vissa skillnader i skattesystemet kan berättigas genom objektiva skillnader mellan skattebetalarna), med tanke på att införandet av den allmänna restriktionen i fråga om utnyttjande av skatteförluster under 2008 drabbade riskkapitalmarknaden särskilt hårt. |
| --- | --- |

(73)

I enlighet med vad som anges i punkt 4.2 håller Tyskland i princip med om att återinförandet av förlustutjämning framåt för riskkapitalföretag som investerar i målföretag är selektivt och gynnar målföretag och riskkapitalföretag. Tyskland hävdar dock att riskkapitalföretag och målföretag har differentierats på ett godtagbart och praktiskt sätt och att åtskillnaden berättigas genom objektiva skillnader mellan beskattningsbara personer i enlighet med punkt 24 i meddelandet om företagsbeskattning (i vilken det anges att vissa skillnader i skattesystemet kan berättigas genom objektiva skillnader mellan skattebetalarna), med tanke på att införandet av den allmänna restriktionen i fråga om utnyttjande av skatteförluster under 2008 drabbade riskkapitalmarknaden särskilt hårt.

| (74) | Kommissionen betonar till att börja med att åtgärden är tydligt kopplad till en förlust av statliga medel och därför genomförs med statliga medel. Denna skatteförlust gynnar målföretag och riskkapitalföretag eftersom de är åtgärdens stödmottagare. De mer generösa villkoren i fråga om skatteavdrag för förlustutjämning framåt som gäller för målföretag om de förvärvats av riskkapitalföretag utgör en ekonomisk förmån för dessa båda grupper med företag, eftersom dessa villkor tillåter dem att göra skattebesparingar. Målföretagen gynnas av förlustutjämningen framåt eftersom det gör det möjligt för dem att räkna av en förlust och därmed betala lägre skatt, vilket annars skulle vara förbjudet enligt reglerna för att motverka missbruk. Riskkapitalföretagen är också nästan direkta stödmottagare eftersom andra köpare inte kan utnyttja den ökade kvittningen. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen betonar till att börja med att åtgärden är tydligt kopplad till en förlust av statliga medel och därför genomförs med statliga medel. Denna skatteförlust gynnar målföretag och riskkapitalföretag eftersom de är åtgärdens stödmottagare. De mer generösa villkoren i fråga om skatteavdrag för förlustutjämning framåt som gäller för målföretag om de förvärvats av riskkapitalföretag utgör en ekonomisk förmån för dessa båda grupper med företag, eftersom dessa villkor tillåter dem att göra skattebesparingar. Målföretagen gynnas av förlustutjämningen framåt eftersom det gör det möjligt för dem att räkna av en förlust och därmed betala lägre skatt, vilket annars skulle vara förbjudet enligt reglerna för att motverka missbruk. Riskkapitalföretagen är också nästan direkta stödmottagare eftersom andra köpare inte kan utnyttja den ökade kvittningen.

| (75) | Eftersom skattebesparingen i huvudsak endast är genomförbar om riskkapitalföretag investerar i målföretag gynnar åtgärden också målföretagen direkt. Skattebesparingen utgör i praktiken ett incitament för riskkapitalföretag att investera i målföretag snarare än i andra företag som riskkapitalinvesterare kan rikta in sig på av rent ekonomiska hänsyn. Målföretag kan därför ta emot riskkapital i en storleksordning och på villkor som inte hade varit möjliga utan åtgärden. Åtgärden kan därför indirekt stärka målföretagens kapitalbas. |
| --- | --- |

(75)

Eftersom skattebesparingen i huvudsak endast är genomförbar om riskkapitalföretag investerar i målföretag gynnar åtgärden också målföretagen direkt. Skattebesparingen utgör i praktiken ett incitament för riskkapitalföretag att investera i målföretag snarare än i andra företag som riskkapitalinvesterare kan rikta in sig på av rent ekonomiska hänsyn. Målföretag kan därför ta emot riskkapital i en storleksordning och på villkor som inte hade varit möjliga utan åtgärden. Åtgärden kan därför indirekt stärka målföretagens kapitalbas.

| (76) | Tysklands argument att denna åtgärd inte utgör en förmån för dessa företag bör också förkastas, även om det inte kan uteslutas att definitionen av målföretag omfattar företag i svårighet. Tyskland hävdar att om ett målföretag är i svårighet kommer det inte att göra vinster som väger upp förlusterna och kan beskattas. Det är därför irrelevant om ett sådant företag kan utnyttja förluster från tidigare perioder eller inte. Enligt Tyskland medför lagförslaget följaktligen inga förmåner för företag i svårighet enligt definitionen i gemenskapsrätten. Kommissionen anser att detta argument är orimligt, eftersom en köpare av ett företag i svårighet eller av ett ”skalbolag” i praktiken kan vara särskilt intresserad av att tillämpa förlustutjämning framåt av skatteskäl. |
| --- | --- |

(76)

Tysklands argument att denna åtgärd inte utgör en förmån för dessa företag bör också förkastas, även om det inte kan uteslutas att definitionen av målföretag omfattar företag i svårighet. Tyskland hävdar att om ett målföretag är i svårighet kommer det inte att göra vinster som väger upp förlusterna och kan beskattas. Det är därför irrelevant om ett sådant företag kan utnyttja förluster från tidigare perioder eller inte. Enligt Tyskland medför lagförslaget följaktligen inga förmåner för företag i svårighet enligt definitionen i gemenskapsrätten. Kommissionen anser att detta argument är orimligt, eftersom en köpare av ett företag i svårighet eller av ett ”skalbolag” i praktiken kan vara särskilt intresserad av att tillämpa förlustutjämning framåt av skatteskäl.

| (77) | Dessa förmåner kan påverka handeln och konkurrensen. Beträffande riskkapitalföretag granskade kommissionen detta krav med avseende på handelsskatteregeln i skäl 71. Beträffande målföretag konstaterar kommissionen att dessa företag kan verka inom vilken ekonomisk sektor som helst, däribland sektorer som omfattar eller kan omfatta handel inom gemenskapen. Den ekonomiska förmån som beviljas dem kan därför påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(77)

Dessa förmåner kan påverka handeln och konkurrensen. Beträffande riskkapitalföretag granskade kommissionen detta krav med avseende på handelsskatteregeln i skäl 71. Beträffande målföretag konstaterar kommissionen att dessa företag kan verka inom vilken ekonomisk sektor som helst, däribland sektorer som omfattar eller kan omfatta handel inom gemenskapen. Den ekonomiska förmån som beviljas dem kan därför påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna.

| (78) | För det andra konstaterar kommissionen att åtgärden är obestridligen selektiv. |
| --- | --- |

(78)

För det andra konstaterar kommissionen att åtgärden är obestridligen selektiv.

| (79) | För det tredje anser kommissionen inte att Tyskland har lyckats visa att åtgärden är förenlig med det tyska skattesystemets natur och logik. Även om det vore sant att riskkapitalmarknaden drabbats särskilt hårt av restriktionen i fråga om utnyttjande av skatteförluster och detta därmed motiverade en särbehandling av denna marknad, anser inte kommissionen att detta resonemang berättigar den åtskillnad som Tyskland infört mellan skattebetalare eftersom endast delar av riskkapitalsektorn undantas från förbudet för förlustutjämning framåt. Om Tysklands argument vore korrekta skulle det inte finnas något objektivt skäl att inte införliva icke-riskkapitalföretag inom ramen för åtgärden när de investerar i samma målföretag. Icke-riskkapitalföretag omfattas emellertid endast av åtgärden i det sällsynta fallet att de förvärvar en andel av ett målföretag från ett riskkapitalföretag. Dessa ståndpunkter bekräftas också genom BVK:s kommentarer i punkt 5.2. |
| --- | --- |

(79)

För det tredje anser kommissionen inte att Tyskland har lyckats visa att åtgärden är förenlig med det tyska skattesystemets natur och logik. Även om det vore sant att riskkapitalmarknaden drabbats särskilt hårt av restriktionen i fråga om utnyttjande av skatteförluster och detta därmed motiverade en särbehandling av denna marknad, anser inte kommissionen att detta resonemang berättigar den åtskillnad som Tyskland infört mellan skattebetalare eftersom endast delar av riskkapitalsektorn undantas från förbudet för förlustutjämning framåt. Om Tysklands argument vore korrekta skulle det inte finnas något objektivt skäl att inte införliva icke-riskkapitalföretag inom ramen för åtgärden när de investerar i samma målföretag. Icke-riskkapitalföretag omfattas emellertid endast av åtgärden i det sällsynta fallet att de förvärvar en andel av ett målföretag från ett riskkapitalföretag. Dessa ståndpunkter bekräftas också genom BVK:s kommentarer i punkt 5.2.

| (80) | Vidare tycks åtgärden inte vara förenlig med det tyska skattesystemets natur och logik, eftersom Tyskland inte har visat på vilket sätt riskkapitalföretag skulle drabbas i särskilt hög grad av restriktionen i fråga om utnyttjandet av skatteförluster när de investerar i målföretag och inte när de bedriver samma verksamhet med att erbjuda kapital till andra företag som exempelvis handelsbolag som också kan ha svårt att få tillgång till riskkapital (framför allt unga innovativa företag). |
| --- | --- |

(80)

Vidare tycks åtgärden inte vara förenlig med det tyska skattesystemets natur och logik, eftersom Tyskland inte har visat på vilket sätt riskkapitalföretag skulle drabbas i särskilt hög grad av restriktionen i fråga om utnyttjandet av skatteförluster när de investerar i målföretag och inte när de bedriver samma verksamhet med att erbjuda kapital till andra företag som exempelvis handelsbolag som också kan ha svårt att få tillgång till riskkapital (framför allt unga innovativa företag).

| (81) | Kommissionen konstaterar dessutom att när Tyskland skärpte åtgärderna för att motverka missbruk i fråga om förlustutjämning framåt genom 2008 års lag om en bolagsskattereform, som nämns i punkt 2.4.1, fastställde landet den nya allmänna skattelagstiftningen på detta område. Genom att tillåta mer generösa villkor för förlustutjämning framåt för en utvald grupp med företag skulle dessa åtgärder för att motverka missbruk delvis upphävas, vilket inte tycks berättigat genom naturen och logiken hos det skattesystem som varit i kraft sedan 2008. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen konstaterar dessutom att när Tyskland skärpte åtgärderna för att motverka missbruk i fråga om förlustutjämning framåt genom 2008 års lag om en bolagsskattereform, som nämns i punkt 2.4.1, fastställde landet den nya allmänna skattelagstiftningen på detta område. Genom att tillåta mer generösa villkor för förlustutjämning framåt för en utvald grupp med företag skulle dessa åtgärder för att motverka missbruk delvis upphävas, vilket inte tycks berättigat genom naturen och logiken hos det skattesystem som varit i kraft sedan 2008.

| (82) | Kommissionen drar därför slutsatsen att den anmälda åtgärden med förlustutjämning framåt utgör statligt stöd till målföretag och riskkapitalföretag enligt innebörden i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen drar därför slutsatsen att den anmälda åtgärden med förlustutjämning framåt utgör statligt stöd till målföretag och riskkapitalföretag enligt innebörden i artikel 87.1 i EG-fördraget.

7.1.3   Skatteförmåner för privata investerare

| (83) | Liksom anges i punkt 4.3 hävdar Tyskland att åtgärden inte kan utgöra statligt stöd eftersom stödmottagarna är fysiska personer. Tyskland hävdar också att åtgärden inte medför några kontrollerbara eller kvantifierbara förmåner för målföretagen och därför inte påverkar aktieprissättningen. Investerarnas skattebesparingar är tämligen små och realiseras endast vid ett lyckat utträde för investeraren. Därför utgör åtgärden, liksom Tyskland anger, sannolikt endast ett begränsat incitament när det gäller att främja enskilda personers investeringar i målföretag. Åtgärden skulle alltså ha en begränsad snedvridande effekt på konkurrensen mellan målföretag och icke-målföretag. |
| --- | --- |

(83)

Liksom anges i punkt 4.3 hävdar Tyskland att åtgärden inte kan utgöra statligt stöd eftersom stödmottagarna är fysiska personer. Tyskland hävdar också att åtgärden inte medför några kontrollerbara eller kvantifierbara förmåner för målföretagen och därför inte påverkar aktieprissättningen. Investerarnas skattebesparingar är tämligen små och realiseras endast vid ett lyckat utträde för investeraren. Därför utgör åtgärden, liksom Tyskland anger, sannolikt endast ett begränsat incitament när det gäller att främja enskilda personers investeringar i målföretag. Åtgärden skulle alltså ha en begränsad snedvridande effekt på konkurrensen mellan målföretag och icke-målföretag.

| (84) | Liksom anges i punkt 2.1 innebär denna åtgärd en förlust av statliga medel som Tyskland värderar till 30 miljoner per år. Åtgärden genomförs därför med statliga medel. |
| --- | --- |

(84)

Liksom anges i punkt 2.1 innebär denna åtgärd en förlust av statliga medel som Tyskland värderar till 30 miljoner per år. Åtgärden genomförs därför med statliga medel.

| (85) | Den aktuella åtgärden ger enskilda personer skatteincitament att investera i en utvald grupp med företag (dvs. målföretag) snarare än i andra företag som riskkapitalinvesterare kan rikta in sig på av rent ekonomiska hänsyn. Målföretag kan därför ta emot riskkapital i en storleksordning och på villkor som inte hade varit möjliga utan åtgärden och under normala marknadsförhållanden. Åtgärden kan därför indirekt stärka målföretagens kapitalbas. Denna analys är hållbar även om investerarnas skatteförmåner är beroende av framtida vinster och trots att beloppet är tämligen litet, vilket Tyskland och de berörda parterna betonar. På grund av åtgärdens natur är det oerhört svårt att på förhand närmare kvantifiera förmånen för målföretagen (17). Det är följaktligen omöjligt att dra slutsatsen att det stöd som beviljas målföretagen alltid kommer att vara ett de minimis-stöd. Att en skatteförmån till enskilda som investerar i vissa företag kan innebära stöd till dessa företag, oavsett omfattningen av sådana förmåner, har dessutom bekräftats av EG-domstolen (18). |
| --- | --- |

(85)

Den aktuella åtgärden ger enskilda personer skatteincitament att investera i en utvald grupp med företag (dvs. målföretag) snarare än i andra företag som riskkapitalinvesterare kan rikta in sig på av rent ekonomiska hänsyn. Målföretag kan därför ta emot riskkapital i en storleksordning och på villkor som inte hade varit möjliga utan åtgärden och under normala marknadsförhållanden. Åtgärden kan därför indirekt stärka målföretagens kapitalbas. Denna analys är hållbar även om investerarnas skatteförmåner är beroende av framtida vinster och trots att beloppet är tämligen litet, vilket Tyskland och de berörda parterna betonar. På grund av åtgärdens natur är det oerhört svårt att på förhand närmare kvantifiera förmånen för målföretagen (17). Det är följaktligen omöjligt att dra slutsatsen att det stöd som beviljas målföretagen alltid kommer att vara ett de minimis-stöd. Att en skatteförmån till enskilda som investerar i vissa företag kan innebära stöd till dessa företag, oavsett omfattningen av sådana förmåner, har dessutom bekräftats av EG-domstolen (18).

| (86) | Kommissionen drar därför slutsatsen att åtgärden med inkomstskatteförmånen är selektiv och gynnar ett begränsat antal företag genom att ge dem bättre tillgång till riskkapital än under normala marknadsförhållanden. Denna förmån genomförs med statliga medel eftersom det i praktiken är förlusten av skatteintäkter som skapar ett marknadsincitament för privatpersoner att erbjuda kapital till målföretag snarare än till andra företag som normalt skulle ha varit potentiella investeringsalternativ på grund av investeringens möjligheter till avkastning. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen drar därför slutsatsen att åtgärden med inkomstskatteförmånen är selektiv och gynnar ett begränsat antal företag genom att ge dem bättre tillgång till riskkapital än under normala marknadsförhållanden. Denna förmån genomförs med statliga medel eftersom det i praktiken är förlusten av skatteintäkter som skapar ett marknadsincitament för privatpersoner att erbjuda kapital till målföretag snarare än till andra företag som normalt skulle ha varit potentiella investeringsalternativ på grund av investeringens möjligheter till avkastning.

| (87) | Omfattningen av detta stöds inverkan på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna behandlas i skäl 77 ovan. |
| --- | --- |

(87)

Omfattningen av detta stöds inverkan på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna behandlas i skäl 77 ovan.

| (88) | Kommissionen drar därför slutsatsen att den ändrade åtgärden med inkomstskatteförmåner utgör statligt stöd till målföretag enligt innebörden i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(88)

Kommissionen drar därför slutsatsen att den ändrade åtgärden med inkomstskatteförmåner utgör statligt stöd till målföretag enligt innebörden i artikel 87.1 i EG-fördraget.

7.2   Förenlighet med reglerna om statligt stöd

7.2.1   Anmälan av åtgärden

| (89) | Genom att anmäla lagförslaget före dess tillämpning har Tyskland uppfyllt sina skyldigheter enligt artikel 88.3 i EG-fördraget. Med tanke på att alla åtgärder i lagförslaget har det gemensamma syftet att stödja tillhandahållande av privat riskkapital till företag, har kommissionen analyserat åtgärdernas förenlighet med den gemensamma marknaden på grundval av reglerna i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar. |
| --- | --- |

(89)

Genom att anmäla lagförslaget före dess tillämpning har Tyskland uppfyllt sina skyldigheter enligt artikel 88.3 i EG-fördraget. Med tanke på att alla åtgärder i lagförslaget har det gemensamma syftet att stödja tillhandahållande av privat riskkapital till företag, har kommissionen analyserat åtgärdernas förenlighet med den gemensamma marknaden på grundval av reglerna i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar.

| (90) | Kommissionen har även bedömt tillämpbarheten av andra ramar och förordningar för statligt stöd på de aktuella åtgärderna, nämligen gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (19), kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (20) och kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på stöd av mindre betydelse (21). Till skillnad från de åtgärder som granskats utesluts företag i svårighet och företag inom varvsindustrin samt kol- och stålindustrin i dessa ramar och förordningar från räckvidden för stöd och/eller så begränsas stödet till små och medelstora företag. Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att dessa ramar och förordningar inte är tillämpbara på de anmälda åtgärderna på grund av ramarnas och förordningarnas räckvidd. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen har även bedömt tillämpbarheten av andra ramar och förordningar för statligt stöd på de aktuella åtgärderna, nämligen gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (19), kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (20) och kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på stöd av mindre betydelse (21). Till skillnad från de åtgärder som granskats utesluts företag i svårighet och företag inom varvsindustrin samt kol- och stålindustrin i dessa ramar och förordningar från räckvidden för stöd och/eller så begränsas stödet till små och medelstora företag. Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att dessa ramar och förordningar inte är tillämpbara på de anmälda åtgärderna på grund av ramarnas och förordningarnas räckvidd.

7.2.2   Handelsskatteåtgärden

| (91) | Liksom anges i punkt 7.1.1 utgör handelsskatteåtgärden statligt stöd till riskkapitalföretag. Denna åtgärd ger dock inte uttryckligen incitament till riskkapitalföretag att göra riskkapitalinvesteringar, utan ger endast dessa företag möjlighet att få tillgång till större finansiella resurser som de kan använda för vilket syfte som helst (dvs. för ökad vinstfördelning till sina partner). |
| --- | --- |

(91)

Liksom anges i punkt 7.1.1 utgör handelsskatteåtgärden statligt stöd till riskkapitalföretag. Denna åtgärd ger dock inte uttryckligen incitament till riskkapitalföretag att göra riskkapitalinvesteringar, utan ger endast dessa företag möjlighet att få tillgång till större finansiella resurser som de kan använda för vilket syfte som helst (dvs. för ökad vinstfördelning till sina partner).

| (92) | Till skillnad från den aktuella åtgärden kan statligt stöd i form av riskkapital, i enlighet med gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar, inte beviljas stora företag, företag i svårigheter eller företag inom varvsindustrin samt kol- och stålindustrin. Handelsskatteåtgärden kan å andra sidan gynna sådana företag, särskilt stora företag. Därför är räckvidden för denna åtgärd inte förenlig med gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar. |
| --- | --- |

(92)

Till skillnad från den aktuella åtgärden kan statligt stöd i form av riskkapital, i enlighet med gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar, inte beviljas stora företag, företag i svårigheter eller företag inom varvsindustrin samt kol- och stålindustrin. Handelsskatteåtgärden kan å andra sidan gynna sådana företag, särskilt stora företag. Därför är räckvidden för denna åtgärd inte förenlig med gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar.

| (93) | Åtgärden kan inte anses vara förenlig med avsnitt 4 i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar eftersom de specifika villkoren för tillämpningen av detta avsnitt inte uppfylls. I avsnitt 4 finns till exempel ett krav på att den högsta nivån för delinvesteringar inte får överskrida 1,5 miljoner euro per stödmottagare under en tolvmånadersperiod. Den granskade åtgärden innehåller inte någon sådan gräns. Dessutom ska åtgärden enligt gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar begränsas till att tillhandahålla småföretag finansiering fram till expansionsfasen eller till att tillhandahålla medelstora företag finansiering till de tidiga faserna. Dessa bestämmelser uppfylls inte eftersom målföretagen kan vara stora företag. |
| --- | --- |

(93)

Åtgärden kan inte anses vara förenlig med avsnitt 4 i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar eftersom de specifika villkoren för tillämpningen av detta avsnitt inte uppfylls. I avsnitt 4 finns till exempel ett krav på att den högsta nivån för delinvesteringar inte får överskrida 1,5 miljoner euro per stödmottagare under en tolvmånadersperiod. Den granskade åtgärden innehåller inte någon sådan gräns. Dessutom ska åtgärden enligt gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar begränsas till att tillhandahålla småföretag finansiering fram till expansionsfasen eller till att tillhandahålla medelstora företag finansiering till de tidiga faserna. Dessa bestämmelser uppfylls inte eftersom målföretagen kan vara stora företag.

| (94) | Åtgärden är inte förenlig med kraven i fråga om kumulering och rapportering i avsnitt 6 och punkt 7.1 i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar. |
| --- | --- |

(94)

Åtgärden är inte förenlig med kraven i fråga om kumulering och rapportering i avsnitt 6 och punkt 7.1 i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar.

| (95) | Slutligen kan kommissionen inte bedöma åtgärdens förenlighet i enlighet med avsnitt 5 i riktlinjerna. Enligt gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar ska statligt stöd vara inriktat på ett visst marknadsmisslyckande för vilket det finns tillräckliga bevis. Tyskland har inte lagt fram några bevis för att målföretagen har drabbats av ett visst marknadsmisslyckande. |
| --- | --- |

(95)

Slutligen kan kommissionen inte bedöma åtgärdens förenlighet i enlighet med avsnitt 5 i riktlinjerna. Enligt gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar ska statligt stöd vara inriktat på ett visst marknadsmisslyckande för vilket det finns tillräckliga bevis. Tyskland har inte lagt fram några bevis för att målföretagen har drabbats av ett visst marknadsmisslyckande.

| (96) | Kommissionen drar därför slutsatsen att handelsskatteåtgärden inte är förenlig med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen drar därför slutsatsen att handelsskatteåtgärden inte är förenlig med den gemensamma marknaden.

7.2.3   Förlustavdrag

| (97) | Liksom anges i punkt 7.1.2 utgör åtgärden med förlustutjämning framåt statligt stöd för riskkapitalföretag och målföretag. Stödåtgärden är utformad som ett skatteincitament enligt innebörden i punkt 4.2 d i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar. |
| --- | --- |

(97)

Liksom anges i punkt 7.1.2 utgör åtgärden med förlustutjämning framåt statligt stöd för riskkapitalföretag och målföretag. Stödåtgärden är utformad som ett skatteincitament enligt innebörden i punkt 4.2 d i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar.

| (98) | Av samma skäl som anges ovan i skälen 92, 93, 94 och 95 anser kommissionen inte att den aktuella åtgärden är förenlig med den gemensamma marknaden eftersom den varken uppfyller uteslutandekriterierna i punkt 2.1 i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar, kraven på kumulering och rapportering i avsnitt 6 och punkt 7.1 i riktlinjerna eller villkoren i avsnitt 4 i samma riktlinjer. Det finns inte heller några bevis för ett visst marknadsmisslyckande för målföretagen eller riskkapitalföretagen som skulle tillåta kommissionen att göra en ingående granskning av dessa åtgärders förenlighet inom ramen för avsnitt 5 i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar. |
| --- | --- |

(98)

Av samma skäl som anges ovan i skälen 92, 93, 94 och 95 anser kommissionen inte att den aktuella åtgärden är förenlig med den gemensamma marknaden eftersom den varken uppfyller uteslutandekriterierna i punkt 2.1 i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar, kraven på kumulering och rapportering i avsnitt 6 och punkt 7.1 i riktlinjerna eller villkoren i avsnitt 4 i samma riktlinjer. Det finns inte heller några bevis för ett visst marknadsmisslyckande för målföretagen eller riskkapitalföretagen som skulle tillåta kommissionen att göra en ingående granskning av dessa åtgärders förenlighet inom ramen för avsnitt 5 i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar.

| (99) | Denna åtgärd utesluter inte förvärv av befintliga aktier (ersättningskapital) i målföretag. Ersättningskapital utesluts dock genom definitionen av riskkapital i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar. |
| --- | --- |

(99)

Denna åtgärd utesluter inte förvärv av befintliga aktier (ersättningskapital) i målföretag. Ersättningskapital utesluts dock genom definitionen av riskkapital i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar.

| (100) | Kommissionen konstaterar vidare att en begränsning av skatteförmånen till riskkapitalföretag som investerar i aktiebolag tycks strida mot åtgärdens uttalade syfte, nämligen att främja riskkapital. Unga innovativa företag i behov av riskkapital kan nämligen ha andra juridiska former än aktiebolag. Därmed skulle unga innovativa företag i form av handelsbolag inte omfattas av åtgärden. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen konstaterar vidare att en begränsning av skatteförmånen till riskkapitalföretag som investerar i aktiebolag tycks strida mot åtgärdens uttalade syfte, nämligen att främja riskkapital. Unga innovativa företag i behov av riskkapital kan nämligen ha andra juridiska former än aktiebolag. Därmed skulle unga innovativa företag i form av handelsbolag inte omfattas av åtgärden.

| (101) | Kommissionen drar därför slutsatsen att åtgärden med förlustutjämning framåt inte är förenlig med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen drar därför slutsatsen att åtgärden med förlustutjämning framåt inte är förenlig med den gemensamma marknaden.

7.2.4   Skatteförmåner för privata investerare

| (102) | Liksom anges i punkt 7.1.3 utgör åtgärden med inkomstskatteförmåner indirekt statligt stöd till målföretag. Eftersom åtgärden skapar incitament för privata investerare att investera i målföretag kan den gynna riskkapitalinvesteringar i enlighet med punkt 4.2 d i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar. |
| --- | --- |

(102)

Liksom anges i punkt 7.1.3 utgör åtgärden med inkomstskatteförmåner indirekt statligt stöd till målföretag. Eftersom åtgärden skapar incitament för privata investerare att investera i målföretag kan den gynna riskkapitalinvesteringar i enlighet med punkt 4.2 d i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar.

| (103) | Av samma skäl som anges ovan i skälen 92, 93, 94 och 95 anser kommissionen inte att den aktuella åtgärden är förenlig med den gemensamma marknaden eftersom den varken uppfyller uteslutandekriterierna i punkt 2.1 i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar, kraven på kumulering och rapportering i avsnitt 6 och punkt 7.1 i riktlinjerna eller villkoren i avsnitt 4 i samma riktlinjer. Det finns inte heller några bevis för ett visst marknadsmisslyckande för målföretagen eller riskkapitalföretagen som skulle tillåta kommissionen att göra en ingående granskning av dessa åtgärders förenlighet inom ramen för avsnitt 5 i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar. |
| --- | --- |

(103)

Av samma skäl som anges ovan i skälen 92, 93, 94 och 95 anser kommissionen inte att den aktuella åtgärden är förenlig med den gemensamma marknaden eftersom den varken uppfyller uteslutandekriterierna i punkt 2.1 i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar, kraven på kumulering och rapportering i avsnitt 6 och punkt 7.1 i riktlinjerna eller villkoren i avsnitt 4 i samma riktlinjer. Det finns inte heller några bevis för ett visst marknadsmisslyckande för målföretagen eller riskkapitalföretagen som skulle tillåta kommissionen att göra en ingående granskning av dessa åtgärders förenlighet inom ramen för avsnitt 5 i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar.

| (104) | Kommissionen drar därför slutsatsen att åtgärden med inkomstskatteförmåner i sin nuvarande utformning inte kan anses vara förenlig med den gemensamma marknaden mot bakgrund av gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar. Åtgärdens snedvridande effekt på konkurrensen mellan målföretag och icke-målföretag torde dock endast vara begränsad eftersom incitamentet till enskilda personer att tillhandahålla målföretag kapital är tämligen begränsat. Därmed blir förmodligen även de förmåner som beviljas målföretagen begränsade. Åtgärden kan dessutom ha en allmänt positiv effekt genom att stimulera tillhandahållandet av riskkapital till företag som kan vara i behov av sådant kapital, mot bakgrund av en korrekt ekonomisk bedömning. Privata investerare kommer att välja de aktuella målföretagen tack vare möjligheten att få avkastning på sina investeringar. Kommissionen anser därför att åtgärden kan anpassas till kraven i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar så att villkoren i artikel 3 nedan uppfylls. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen drar därför slutsatsen att åtgärden med inkomstskatteförmåner i sin nuvarande utformning inte kan anses vara förenlig med den gemensamma marknaden mot bakgrund av gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar. Åtgärdens snedvridande effekt på konkurrensen mellan målföretag och icke-målföretag torde dock endast vara begränsad eftersom incitamentet till enskilda personer att tillhandahålla målföretag kapital är tämligen begränsat. Därmed blir förmodligen även de förmåner som beviljas målföretagen begränsade. Åtgärden kan dessutom ha en allmänt positiv effekt genom att stimulera tillhandahållandet av riskkapital till företag som kan vara i behov av sådant kapital, mot bakgrund av en korrekt ekonomisk bedömning. Privata investerare kommer att välja de aktuella målföretagen tack vare möjligheten att få avkastning på sina investeringar. Kommissionen anser därför att åtgärden kan anpassas till kraven i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar så att villkoren i artikel 3 nedan uppfylls.

7.3   Förenlighet med den gemensamma marknaden

| (105) | Handelsskatteåtgärden och åtgärden med förlustutjämning framåt, som kan gynna riskkapitalföretag, strider mot reglerna om den gemensamma marknaden, i synnerhet med avseende på etableringsfriheten enligt innebörden i artikel 43 i EG-fördraget (se punkt 3.5). |
| --- | --- |

(105)

Handelsskatteåtgärden och åtgärden med förlustutjämning framåt, som kan gynna riskkapitalföretag, strider mot reglerna om den gemensamma marknaden, i synnerhet med avseende på etableringsfriheten enligt innebörden i artikel 43 i EG-fördraget (se punkt 3.5).

| (106) | Enligt Tyskland innehåller lagförslaget detaljerade bestämmelser om riskkapitalföretags struktur och affärsverksamhet. Dessa bestämmelser omfattar i synnerhet regler om riskkapitalföretags transaktionstyper och investeringspolicy, frågan om deras införlivande i gruppstrukturer och om minsta nominella investeringar i sådana företag. Dessa regler ska gälla alla riskkapitalföretag. Beträffande utländska investeringsföretags fasta driftsställen i Tyskland är det omöjligt att garantera att företaget som helhet kommer att följa reglerna. Ett begränsat erkännande av det fasta driftsstället i Tyskland skulle göra det möjligt att kringgå reglerna, vilket i praktiken skulle göra dem ogiltiga. Tillsynsmyndigheterna för finansmarknaden övervakar företagen inom sina egna ansvarsområden i enlighet med de nationella bestämmelserna, av vilka en avsevärd andel har anpassats till EU-rätten. På området för riskkapitalfinansiering har tillsynsreglerna dock inte anpassats till EU-rätten på detta sätt. |
| --- | --- |

(106)

Enligt Tyskland innehåller lagförslaget detaljerade bestämmelser om riskkapitalföretags struktur och affärsverksamhet. Dessa bestämmelser omfattar i synnerhet regler om riskkapitalföretags transaktionstyper och investeringspolicy, frågan om deras införlivande i gruppstrukturer och om minsta nominella investeringar i sådana företag. Dessa regler ska gälla alla riskkapitalföretag. Beträffande utländska investeringsföretags fasta driftsställen i Tyskland är det omöjligt att garantera att företaget som helhet kommer att följa reglerna. Ett begränsat erkännande av det fasta driftsstället i Tyskland skulle göra det möjligt att kringgå reglerna, vilket i praktiken skulle göra dem ogiltiga. Tillsynsmyndigheterna för finansmarknaden övervakar företagen inom sina egna ansvarsområden i enlighet med de nationella bestämmelserna, av vilka en avsevärd andel har anpassats till EU-rätten. På området för riskkapitalfinansiering har tillsynsreglerna dock inte anpassats till EU-rätten på detta sätt.

| (107) | Kommissionens farhågor har inte skingrats. Till att börja med bör företag inom EU och EES-området med en juridisk hemvist (Sitz) utanför Tyskland och ett fast driftställe i Tyskland i princip vara stödberättigade om de kan visa att de uppfyller villkoren i stödordningarna och reglerna om riskkapitalföretags struktur och affärsverksamhet (under förutsättning att dessa är förenliga med EG-fördraget). Argumentet att den tyska finansinspektionen inte kan övervaka dessa företag innebär inte nödvändigtvis att de åtnjuter en konkurrensfördel gentemot företag som är etablerade i Tyskland, eller att de verkligen uppfyller villkoren i stödordningarna och reglerna för riskkapitalföretags struktur och affärsverksamhet. Detta argument är därför i sig inte tillräckligt för att göra avsteg från en av EG-fördragets grundläggande regler. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionens farhågor har inte skingrats. Till att börja med bör företag inom EU och EES-området med en juridisk hemvist (Sitz) utanför Tyskland och ett fast driftställe i Tyskland i princip vara stödberättigade om de kan visa att de uppfyller villkoren i stödordningarna och reglerna om riskkapitalföretags struktur och affärsverksamhet (under förutsättning att dessa är förenliga med EG-fördraget). Argumentet att den tyska finansinspektionen inte kan övervaka dessa företag innebär inte nödvändigtvis att de åtnjuter en konkurrensfördel gentemot företag som är etablerade i Tyskland, eller att de verkligen uppfyller villkoren i stödordningarna och reglerna för riskkapitalföretags struktur och affärsverksamhet. Detta argument är därför i sig inte tillräckligt för att göra avsteg från en av EG-fördragets grundläggande regler.

| (108) | Tyskland skulle sammanfattningsvis kunna nå samma mål med mindre diskriminerande metoder (22). Förenligheten med villkoren i stödordningarna har kunnat bekräftats, exempelvis genom en frivilligt genomgången granskning som utförts av den tyska finansinspektionen, genom bekräftelser av den utländska tillsynsmyndigheten eller genom oberoende revisionsrapporter. Tyskland borde ge utländska företag med ett fast driftställe i Tyskland möjlighet att bevisa att de uppfyller villkoren i stödordningarna och följer reglerna om riskkapitalföretags struktur och affärsverksamhet. |
| --- | --- |

(108)

Tyskland skulle sammanfattningsvis kunna nå samma mål med mindre diskriminerande metoder (22). Förenligheten med villkoren i stödordningarna har kunnat bekräftats, exempelvis genom en frivilligt genomgången granskning som utförts av den tyska finansinspektionen, genom bekräftelser av den utländska tillsynsmyndigheten eller genom oberoende revisionsrapporter. Tyskland borde ge utländska företag med ett fast driftställe i Tyskland möjlighet att bevisa att de uppfyller villkoren i stödordningarna och följer reglerna om riskkapitalföretags struktur och affärsverksamhet.

| (109) | Kommissionen anser därför inte att handelsskatteåtgärden och åtgärden med förlustutjämning framåt är förenliga med den gemensamma marknaden, eftersom de utgör en överträdelse av etableringsfriheten enligt innebörden i artikel 43 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen anser därför inte att handelsskatteåtgärden och åtgärden med förlustutjämning framåt är förenliga med den gemensamma marknaden, eftersom de utgör en överträdelse av etableringsfriheten enligt innebörden i artikel 43 i EG-fördraget.

8.   SLUTSATS

| (110) | Kommissionen anser inte att stödåtgärden med skattskyldighet för handelsskatt för riskkapitalföretag är förenlig med EG-fördraget. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen anser inte att stödåtgärden med skattskyldighet för handelsskatt för riskkapitalföretag är förenlig med EG-fördraget.

| (111) | Kommissionen anser inte att stödåtgärden med förlustutjämning framåt för målföretag som förvärvats av riskkapitalföretag är förenlig med EG-fördraget. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen anser inte att stödåtgärden med förlustutjämning framåt för målföretag som förvärvats av riskkapitalföretag är förenlig med EG-fördraget.

| (112) | Kommissionen anser att åtgärden med skatteförmåner för privata investerare kan anpassas till EG-fördraget enligt villkoren i artikel 3 nedan. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen anser att åtgärden med skatteförmåner för privata investerare kan anpassas till EG-fördraget enligt villkoren i artikel 3 nedan.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De statliga stödordningar som Tyskland planerar att genomföra i enlighet med artikel 1 § 19 och artikel 4 i lagen om modernisering av de allmänna villkoren för kapitalinvesteringar (MoRaKG) är oförenliga med den gemensamma marknaden.

Dessa statliga stödordningar får därför inte tillämpas.

Artikel 2

Den statliga stödordning som Tyskland planerar att genomföra i enlighet med artikel 1 § 20 i lagen om modernisering av de allmänna villkoren för kapitalinvesteringar (MoRaKG) är förenlig med den gemensamma marknaden, med förbehåll för de villkor som fastställs i artikel 3.

Artikel 3

Den statliga stödordningen i artikel 1 § 20 i lagen om modernisering av de allmänna villkoren för kapitalinvesteringar (MoRaKG) ska anpassas så att följande villkor uppfylls:

| — | Definitionen av målföretag ska begränsas till små och medelstora företag enligt definitionen i bilaga I till den allmänna undantagsförordningen (23). |
| --- | --- |

—

Definitionen av målföretag ska begränsas till små och medelstora företag enligt definitionen i bilaga I till den allmänna undantagsförordningen (23).

| — | Definitionen av målföretag ska utesluta företag i svårigheter och företag inom varvsindustrin samt kol- och stålindustrin. |
| --- | --- |

—

Definitionen av målföretag ska utesluta företag i svårigheter och företag inom varvsindustrin samt kol- och stålindustrin.

| — | De maximala delinvesteringarna får inte överskrida 1,5 miljoner euro för små och medelstora målföretag under varje tolvmånadersperiod och ska begränsas till finansiering i sådd-, start- och expansionsfaserna. |
| --- | --- |

—

De maximala delinvesteringarna får inte överskrida 1,5 miljoner euro för små och medelstora målföretag under varje tolvmånadersperiod och ska begränsas till finansiering i sådd-, start- och expansionsfaserna.

| — | Tyskland ska utarbeta en mekanism för att se till att åtgärden är förenlig med reglerna om kumulering och rapportering i avsnitt 6 och punkt 7.1 i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar. |
| --- | --- |

—

Tyskland ska utarbeta en mekanism för att se till att åtgärden är förenlig med reglerna om kumulering och rapportering i avsnitt 6 och punkt 7.1 i gemenskapens riktlinjer för riskkapitalinvesteringar.

| — | Förvärv av befintliga aktier (ersättningskapital) i små och medelstora målföretag ska uteslutas. |
| --- | --- |

—

Förvärv av befintliga aktier (ersättningskapital) i små och medelstora målföretag ska uteslutas.

| — | Det får inte ställas några särskilda krav i fråga om målföretagets juridiska form. |
| --- | --- |

—

Det får inte ställas några särskilda krav i fråga om målföretagets juridiska form.

Artikel 4

Tyskland ska inom två månader från och med dagen för delgivning av detta beslut informera kommissionen om vilka åtgärder den vidtagit för att följa detta.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 30 september 2009.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 60, 14.3.2009, s. 9.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Holdingbolag registreras hos förbundsstatens behöriga högsta myndighet (Oberste Landesbehörde). I enlighet med denna registrering får sådana företag göra alla typer av riskkapitalinvesteringar.

3

Oberste Landesbehörde

(4)  Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (EUT C 244, 1.10.2004, s. 2).

4

(5)  ”Einkommensteuerliche Behandlung von Venture Capital und Private Equity Fonds; Abgrenzung der privaten Vermögensverwaltung vom Gewerbebetrieb” [Inkomstskattebehandling av riskkapital- och private equity-fonder; avgränsning av förvaltning av privat förmögenhet]; BMF-skrivelse av den 20 november 2003, Bundessteuerblatt (BStBl) 2004, del I, nr 1, s. 40.

5

Bundessteuerblatt (BStBl)

(6)  BStBl II 2001, s. 809.

6

(7)  Fonden får inte ha en egen omfattande organisation som förvaltar fondportföljen. Fonden får ha ett eget kontor förutsatt att det inte används mer än vad som krävs för en större privat förmögenhet.

7

(8)  En kommersiell infektion, så kallad inkomståterkvalificering (Abfärbetheorie), uppstår till exempel om en enhet som är befriad från handelsskatt startar en kompletterande kommersiell verksamhet, vilket i sin tur orsakar en kontamination som leder till att hela enheten blir skattskyldig för handelsskatt, trots att handelsverksamheten endast utgör en mindre del av den totala verksamheten.

8

Abfärbetheorie

(9)  En handelsverksamhet definieras som en oberoende, varaktig verksamhet som utövas i vinstsyfte (inte som fritidsintresse) och kan karakteriseras som deltagande i allmänna ekonomiska transaktioner (ej tjänster som utförs på uppdrag av anhöriga eller vänner) och som varken är en jordbruksaktivitet eller ett yrke (advokat, läkare, konstnär eller lärare). Kapitalförvaltning definieras som en verksamhet som utmärks av att tillgångarna används på så sätt att fördelarna av det reella värde som ska förvaltas samlas och där exploatering av betydande tillgångar genom omfördelning inte alltid prioriteras. Karakteriseringen som handelsverksamhet eller kapitalförvaltning är av särskild betydelse för investeringar i värdepapper eller fastigheter. Om det finns en inkomst av handel är alla kapitalvinster skattepliktiga samt föremål för handelsskatt. Om den enda verksamhet som bedrivs är kapitalförvaltning (Vermögensverwaltung) ska inkomsten från de olika källorna beskattas, men en eventuell avyttring av den bakomliggande källan kan befrias från skatt på kapitalavkastning (även från handelsskatt).

9

(10)  Enligt innebörden i § 48 i lagen om investering (Investmentgesetz).

10

(11)  Enligt innebörden i § 50 i lagen om investering (Investmentgesetz).

11

(12)  EGT C 384, 10.12.1998, s. 3.

12

(13)  Att en skatteförmån för enskilda personer som investerar i vissa företag kan utgöra stöd till dessa företag har bekräftats av EG-domstolen (se mål C-156/98, Förbundsrepubliken Tyskland mot Europeiska kommissionen, REG 2000, s. I-6857).

13

Tyskland

Europeiska kommissionen

(14)  EUT C 194, 18.8.2006, s. 2.

14

(15)  Definitionen av ett målföretag i lagförslaget (MoRaKG) motsvarar inte EU:s definition av små och medelstora företag. Beträffande villkoret att ett målföretag, vid den tidpunkt då en andel i målföretaget förvärvas av ett riskkapitalföretag, får ha ett eget kapital på högst 20 miljoner euro, konstaterar kommissionen följande: Den totala balansräkningen motsvarar beloppet för eget kapital och skulder. Skulderna uppgår normalt till ett avsevärt högre belopp än det egna kapitalet. Därmed överskrider målföretagen lätt det högsta beloppet på 43 miljoner euro i balansräkningen för små och medelstora företag. Dessutom ingår inte gränsen på 250 anställda och på 50 miljoner i omsättning i definitionen av målföretag.

15

(16)  Se yttrandet från förbundsdagens finansutskott, BT-Drucks. 16/9829, s. 5 och följande: ”För tolkningen av lagstiftningsbestämmelserna är även föregående dekret tillämpbart” (zur Auslegung der gesetzlichen Regelung bleibe deshalb der bisherige Verwaltungserlass ergänzend anwendbar).

16

zur Auslegung der gesetzlichen Regelung bleibe deshalb der bisherige Verwaltungserlass ergänzend anwendbar

(17)  Det är oerhört svårt att på förhand fastställa skillnaden mellan det belopp/de villkor med vilka kapital skulle ha erbjudits om åtgärden inte hade införts och det belopp/de villkor som åtgärden innebär.

17

(18)  Mål C-156/98, Förbundsrepubliken Tyskland mot Europeiska kommissionen, REG 2000, s. I-6857, punkt 64: ”Inledningsvis erinrar domstolen om att den omtvistade stödordningen, i likhet med vad som angetts i punkt 30 i denna dom, skall anses innebära att stöd beviljas till driften av de mottagande företagen ...”.

18

Tyskland

Europeiska kommissionen

(19)  EUT C 323, 30.12.2006, s. 1.

19

(20)  EUT L 214, 9.8.2008, s. 3.

20

(21)  EUT L 379, 28.12.2006, s. 5.

21

(22)  För statligt stöd N 629/07 (EUT C 206, 1.9.2009, s. 1) införde de franska myndigheterna en möjlighet att bevilja stöd också till utländska investeringsstrukturer motsvarande de Frankrikebaserade strukturer som det aktuella granskade stödet var inriktat på. Se även statligt stöd N 36/09 (EUT C 186, 8.8.2009, s. 3).

22

(23)  Se fotnot 20.

23

---