# Eiropas Savienības L 351/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.351.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 351 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 30. decembris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.351.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 351

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 30. decembris

---

| Saturs | | V   Akti, kuri no 2009. gada 1. decembra ir pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību, Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Euratom līgumu | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI, KURU PUBLICĒŠANA IR OBLIGĀTA |
| | * | Padomes īstenošanas Regula (ES) Nr. 1297/2009 (2009. gada 22. decembris), ar ko atceļ antidempinga maksājumu, kurš ar Regulu (EK) Nr. 172/2008 piemērots Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes ferosilīcija importam | 1 |
| | | AKTI, KURU PUBLICĒŠANA NAV OBLIGĀTA |
| | | 2009/1022/ES |
| | * | Padomes īstenošanas Lēmums (2009. gada 15. decembris), ar ko Igaunijas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 167. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 4 |

Saturs

V   Akti, kuri no 2009. gada 1. decembra ir pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību, Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Euratom līgumu

Lappuse

AKTI, KURU PUBLICĒŠANA IR OBLIGĀTA

*

Padomes īstenošanas Regula (ES) Nr. 1297/2009 (2009. gada 22. decembris), ar ko atceļ antidempinga maksājumu, kurš ar Regulu (EK) Nr. 172/2008 piemērots Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes ferosilīcija importam

1

AKTI, KURU PUBLICĒŠANA NAV OBLIGĀTA

2009/1022/ES

*

Padomes īstenošanas Lēmums (2009. gada 15. decembris), ar ko Igaunijas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 167. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

4

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

V Akti, kuri no 2009. gada 1. decembra ir pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību, Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Euratom līgumu

AKTI, KURU PUBLICĒŠANA IR OBLIGĀTA

| 30.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 351/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1297/2009

(2009. gada 22. decembris),

ar ko atceļ antidempinga maksājumu, kurš ar Regulu (EK) Nr. 172/2008 piemērots Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes ferosilīcija importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. un 6. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 172/2008 (2) (“sākotnējā regula”) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas, Ēģiptes, Kazahstānas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Krievijas izcelsmes ferosilīcija (“FeSi”) importam. Pasākumi ir ad valorem maksājumi 5,4 % līdz 33,9 % apmērā atkarībā no izcelsmes valsts, izņemot četrus īpaši sākotnējā regulā minētus uzņēmumus, kuriem piemēro atsevišķas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 172/2008 (2) (“sākotnējā regula”) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas, Ēģiptes, Kazahstānas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Krievijas izcelsmes ferosilīcija (“FeSi”) importam. Pasākumi ir ad valorem maksājumi 5,4 % līdz 33,9 % apmērā atkarībā no izcelsmes valsts, izņemot četrus īpaši sākotnējā regulā minētus uzņēmumus, kuriem piemēro atsevišķas maksājuma likmes.

1.2.   Pārskatīšanas pieprasījums

| (2) | Pēc galīgo pasākumu noteikšanas Komisija atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu (“starpposma pārskatīšana”). Pieprasījumu, kurš attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, iesniedza uzņēmums Silmak Dooel Export Import, kas ir ražotājs eksportētājs Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (“pieprasījuma iesniedzējs’ or ‘Silmak”). Pieprasījuma iesniedzējs sadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika iegūti sākotnējā regulā izklāstītie konstatējumi un secinājumi (“sākotnējā izmeklēšana”). Antidempinga maksājums, kas piemērojams pieprasījuma iesniedzējam, kurš ir vienīgais zināmais Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes attiecīgā ražojuma ražotājs eksportētājs, ir 5,4 %. |
| --- | --- |

(2)

Pēc galīgo pasākumu noteikšanas Komisija atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu (“starpposma pārskatīšana”). Pieprasījumu, kurš attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, iesniedza uzņēmums Silmak Dooel Export Import, kas ir ražotājs eksportētājs Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (“pieprasījuma iesniedzējs’ or ‘Silmak”). Pieprasījuma iesniedzējs sadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika iegūti sākotnējā regulā izklāstītie konstatējumi un secinājumi (“sākotnējā izmeklēšana”). Antidempinga maksājums, kas piemērojams pieprasījuma iesniedzējam, kurš ir vienīgais zināmais Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes attiecīgā ražojuma ražotājs eksportētājs, ir 5,4 %.

| (3) | Pieprasījuma iesniedzējs pieprasījumā par starpposma pārskatīšanu iebilda, ka tā saliktās normālās vērtības un uz Savienību veiktā eksporta cenu salīdzinājums liecina, ka dempinga starpība bija ievērojami mazāka nekā pašreizējais pasākuma līmenis. Tāpēc tas apgalvoja, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī, lai neitralizētu dempingu, vairs nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(3)

Pieprasījuma iesniedzējs pieprasījumā par starpposma pārskatīšanu iebilda, ka tā saliktās normālās vērtības un uz Savienību veiktā eksporta cenu salīdzinājums liecina, ka dempinga starpība bija ievērojami mazāka nekā pašreizējais pasākuma līmenis. Tāpēc tas apgalvoja, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī, lai neitralizētu dempingu, vairs nav nepieciešama.

1.3.   Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

| (4) | Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai sāktu starpposma pārskatīšanu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu nolēma sākt daļēju starpposma pārskatīšanu vienīgi attiecībā uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skar Silmak. Komisija 2009. gada 22. aprīlīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) publicēja paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu un sāka izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(4)

Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai sāktu starpposma pārskatīšanu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu nolēma sākt daļēju starpposma pārskatīšanu vienīgi attiecībā uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skar Silmak. Komisija 2009. gada 22. aprīlīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) publicēja paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu un sāka izmeklēšanu.

1.4.   Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

| (5) | Ražojums, uz kuru attiecas starpposma pārskatīšana, ir sākotnējā izmeklēšanā aplūkotais ražojums, proti, dzelzs sakausējums, kura sastāvā silīcija ir vairāk nekā 8 % un mazāk nekā 96 % no svara un kurā ir vismaz 4 % dzelzs. FeSi ražo elektriskā loka krāsnīs, reducējot kvarcu ar oglekli saturošu ražojumu palīdzību. Šo ražojumu galvenokārt izmanto kā dezoksidētāju un sakausējumu komponentu dzelzs un tērauda ražošanā. FeSi pārdod gabalu, graudu vai pulvera veidā, un tam iespējama atšķirīga kvalitāte atkarībā no silīcija un piemaisījumu sastāva (piemēram, alumīnija). FeSi, kura sastāvā silīcijs sasniedz vai pārsniedz 70 %, uzskata par augstas raudzes sakausējumu, ja silīcijs tā sastāvā pārsniedz 55 %, bet ir mazāk par 70 %, tas ir vidējas raudzes sakausējums, bet, ja silīcija ir mazāk par 55 %, tad tas ir zemas raudzes FeSi. Attiecīgo ražojumu patlaban klasificē ar KN kodiem 7202 21 00, 7202 29 10 un 7202 29 90. |
| --- | --- |

(5)

Ražojums, uz kuru attiecas starpposma pārskatīšana, ir sākotnējā izmeklēšanā aplūkotais ražojums, proti, dzelzs sakausējums, kura sastāvā silīcija ir vairāk nekā 8 % un mazāk nekā 96 % no svara un kurā ir vismaz 4 % dzelzs. FeSi ražo elektriskā loka krāsnīs, reducējot kvarcu ar oglekli saturošu ražojumu palīdzību. Šo ražojumu galvenokārt izmanto kā dezoksidētāju un sakausējumu komponentu dzelzs un tērauda ražošanā. FeSi pārdod gabalu, graudu vai pulvera veidā, un tam iespējama atšķirīga kvalitāte atkarībā no silīcija un piemaisījumu sastāva (piemēram, alumīnija). FeSi, kura sastāvā silīcijs sasniedz vai pārsniedz 70 %, uzskata par augstas raudzes sakausējumu, ja silīcijs tā sastāvā pārsniedz 55 %, bet ir mazāk par 70 %, tas ir vidējas raudzes sakausējums, bet, ja silīcija ir mazāk par 55 %, tad tas ir zemas raudzes FeSi. Attiecīgo ražojumu patlaban klasificē ar KN kodiem 7202 21 00, 7202 29 10 un 7202 29 90.

| (6) | Ražojumam, ko ražo un pārdod Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, un ražojumam, ko eksportē uz Savienību, ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un lietošanas veidi, tāpēc šos ražojumus uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(6)

Ražojumam, ko ražo un pārdod Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, un ražojumam, ko eksportē uz Savienību, ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un lietošanas veidi, tāpēc šos ražojumus uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

1.5.   Personas, uz kurām attiecas procedūra

| (7) | Komisija oficiāli paziņoja Savienības ražošanas nozarei, pieprasījuma iesniedzējam un eksportētājvalsts iestādēm par starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(7)

Komisija oficiāli paziņoja Savienības ražošanas nozarei, pieprasījuma iesniedzējam un eksportētājvalsts iestādēm par starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (8) | Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam anketu un šim nolūkam noteiktajā termiņā saņēma atbildi. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, un veica pārbaudes apmeklējumu minētā pieprasījuma iesniedzēja telpās:






  — | Silmak Dooel Export-Import, Jegunovice, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika. |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam anketu un šim nolūkam noteiktajā termiņā saņēma atbildi. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, un veica pārbaudes apmeklējumu minētā pieprasījuma iesniedzēja telpās:

—

Silmak Dooel Export-Import, Jegunovice, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika.

1.6.   Izmeklēšanas periods

| (9) | Dempinga izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb ‘IP”). |
| --- | --- |

(9)

Dempinga izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb ‘IP”).

2.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

2.1.   Normālā vērtība

| (10) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai pieprasījuma iesniedzēja veiktie līdzīgā ražojuma pārdevumi neatkarīgiem pircējiem iekšējā tirgū bijuši reprezentatīvi, t. i., vai kopējais šādu pārdevumu apjoms bijis vismaz 5 % no kopējiem attiecīgiem pārdevumiem eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(10)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai pieprasījuma iesniedzēja veiktie līdzīgā ražojuma pārdevumi neatkarīgiem pircējiem iekšējā tirgū bijuši reprezentatīvi, t. i., vai kopējais šādu pārdevumu apjoms bijis vismaz 5 % no kopējiem attiecīgiem pārdevumiem eksportam uz Savienību.

| (11) | Izmeklēšanā konstatēja, ka nebija reprezentatīvu līdzīgā ražojuma pārdevumu Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iekšējā tirgū, tāpēc bija jānosaka normālā vērtība. Normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu noteica, eksportēto ražojuma veidu ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās (”PVA“) izmaksas un samērīgu peļņas normu. |
| --- | --- |

(11)

Izmeklēšanā konstatēja, ka nebija reprezentatīvu līdzīgā ražojuma pārdevumu Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iekšējā tirgū, tāpēc bija jānosaka normālā vērtība. Normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu noteica, eksportēto ražojuma veidu ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās (”PVA“) izmaksas un samērīgu peļņas normu.

| (12) | Lai noteiktu, vai var izmantot pieprasījuma iesniedzēja PVA un peļņas normu, kas tika gūta par līdzīgā ražojuma pārdevumiem iekšējā tirgū, Komisija atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam pārbaudīja, vai izmeklēšanas periodā bija tādi ferosilīcija pārdevumi iekšējā tirgū, ko varētu uzskatīt par gūtiem parastā tirdzniecības gaitā. Tika konstatēts, ka uzņēmumam izmeklēšanas periodā bija daži rentabli pārdošanas darījumi iekšējā tirgū ļoti nelielos apjomos. Uzņēmums apgalvoja, ka šie darījumi attiecās uz eksperimentālajiem ražojuma veidiem, kurus tādējādi nevarēja uzskatīt par pārdotiem parastajā tirdzniecības apritē. Iebilde tika pārbaudīta un pieņemta. |
| --- | --- |

(12)

Lai noteiktu, vai var izmantot pieprasījuma iesniedzēja PVA un peļņas normu, kas tika gūta par līdzīgā ražojuma pārdevumiem iekšējā tirgū, Komisija atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam pārbaudīja, vai izmeklēšanas periodā bija tādi ferosilīcija pārdevumi iekšējā tirgū, ko varētu uzskatīt par gūtiem parastā tirdzniecības gaitā. Tika konstatēts, ka uzņēmumam izmeklēšanas periodā bija daži rentabli pārdošanas darījumi iekšējā tirgū ļoti nelielos apjomos. Uzņēmums apgalvoja, ka šie darījumi attiecās uz eksperimentālajiem ražojuma veidiem, kurus tādējādi nevarēja uzskatīt par pārdotiem parastajā tirdzniecības apritē. Iebilde tika pārbaudīta un pieņemta.

| (13) | Pamatojoties uz iepriekšminēto analīzi, tika secināts, ka pieprasījuma iesniedzējam nebija līdzīgā ražojuma pārdevumu iekšējā tirgū, kas IP laikā būtu gūti parastajā tirdzniecības apritē. Tādējādi atbilstīgi 2. panta 6. punkta c) apakšpunktam tika uzskatīts, ka normālā vērtība jānosaka, izmantojot to pašu metodi, kas piemērota sākotnējā izmeklēšanā. Tādējādi pieprasījuma iesniedzēja ražošanas izmaksām pieskaitīja sākotnējā izmeklēšanā Ēģiptes ražotājiem radušās vidējās svērtās PVA, jo tām bija salīdzināma ražošanas un pārdošanas struktūra, un 5 % peļņas normu, kuru uzskatīja par saprātīgu peļņu šim patēriņa tirgus preču veidam. |
| --- | --- |

(13)

Pamatojoties uz iepriekšminēto analīzi, tika secināts, ka pieprasījuma iesniedzējam nebija līdzīgā ražojuma pārdevumu iekšējā tirgū, kas IP laikā būtu gūti parastajā tirdzniecības apritē. Tādējādi atbilstīgi 2. panta 6. punkta c) apakšpunktam tika uzskatīts, ka normālā vērtība jānosaka, izmantojot to pašu metodi, kas piemērota sākotnējā izmeklēšanā. Tādējādi pieprasījuma iesniedzēja ražošanas izmaksām pieskaitīja sākotnējā izmeklēšanā Ēģiptes ražotājiem radušās vidējās svērtās PVA, jo tām bija salīdzināma ražošanas un pārdošanas struktūra, un 5 % peļņas normu, kuru uzskatīja par saprātīgu peļņu šim patēriņa tirgus preču veidam.

2.2.   Eksporta cena

| (14) | Tā kā pieprasījuma iesniedzējs visus eksporta pārdevumus uz Savienību bija veicis tieši neatkarīgiem pircējiem, eksporta cenas noteica, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām cenām par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(14)

Tā kā pieprasījuma iesniedzējs visus eksporta pārdevumus uz Savienību bija veicis tieši neatkarīgiem pircējiem, eksporta cenas noteica, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām cenām par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.

2.3.   Salīdzināšana

| (15) | Vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu veica, pamatojoties uz ražotāja cenām, un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā atšķirības faktoros, par kuriem bija pierādīts, ka tie ietekmē cenas un to salīdzināmību. Šim nolūkam tika veiktas atbilstīgas korekcijas, ņemot vērā pārvadājumu un apdrošināšanas, pārkraušanas, iepakošanas izmaksas un papildizdevumus, finanšu izmaksas, bankas maksas un antidempinga maksājumus, ko attiecīgos un pamatotos gadījumos bija samaksājis pieprasījuma iesniedzējs. |
| --- | --- |

(15)

Vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu veica, pamatojoties uz ražotāja cenām, un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā atšķirības faktoros, par kuriem bija pierādīts, ka tie ietekmē cenas un to salīdzināmību. Šim nolūkam tika veiktas atbilstīgas korekcijas, ņemot vērā pārvadājumu un apdrošināšanas, pārkraušanas, iepakošanas izmaksas un papildizdevumus, finanšu izmaksas, bankas maksas un antidempinga maksājumus, ko attiecīgos un pamatotos gadījumos bija samaksājis pieprasījuma iesniedzējs.

2.4.   Dempinga starpība

| (16) | Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 11. punktā paredzētajam katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu. No šā salīdzinājuma redzams, ka dempinga nebija. |
| --- | --- |

(16)

Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 11. punktā paredzētajam katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu. No šā salīdzinājuma redzams, ka dempinga nebija.

3.   IZMAINĪTO APSTĀKĻU ILGLAICĪGUMS

| (17) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai varētu pamatoti uzskatīt, ka apstākļu maiņa ir ilglaicīga. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai varētu pamatoti uzskatīt, ka apstākļu maiņa ir ilglaicīga.

| (18) | Šajā ziņā izmeklēšana parādīja, ka Silmak ir pielicis zināmus pūliņus, lai mainītu ražošanas struktūru un sāktu ražot augstākas kategorijas ražojuma veidus (kuros silīcija saturs ir 75 % vai vairāk), tādējādi palielinājās tā eksporta cenas, un šāds palielinājums vidēji bija lielāks nekā izmaksu pieaugums. |
| --- | --- |

(18)

Šajā ziņā izmeklēšana parādīja, ka Silmak ir pielicis zināmus pūliņus, lai mainītu ražošanas struktūru un sāktu ražot augstākas kategorijas ražojuma veidus (kuros silīcija saturs ir 75 % vai vairāk), tādējādi palielinājās tā eksporta cenas, un šāds palielinājums vidēji bija lielāks nekā izmaksu pieaugums.

| (19) | Pieprasījuma iesniedzējs šajā starpposma pārskatīšanā pilnībā sadarbojās, un savāktās un pārbaudītās ziņas ļāva noteikt dempinga starpību, pamatojoties uz saviem datiem, tostarp uz individuālajām eksporta cenām uz Savienību. Šis aprēķins rāda, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī vairs nebūtu pamatota. |
| --- | --- |

(19)

Pieprasījuma iesniedzējs šajā starpposma pārskatīšanā pilnībā sadarbojās, un savāktās un pārbaudītās ziņas ļāva noteikt dempinga starpību, pamatojoties uz saviem datiem, tostarp uz individuālajām eksporta cenām uz Savienību. Šis aprēķins rāda, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī vairs nebūtu pamatota.

| (20) | Turklāt izmeklēšanā iegūtie un pārbaudītie pierādījumi liecināja, ka pieprasījuma iesniedzēja ražošanas struktūras pārmaiņas ir uzskatāmas par ilglaicīgām. Izmeklēšanas gaitā netika iegūta informācija, kas liecinātu par pretējo. Tāpēc uzskata, ka diez vai apstākļi, kas izraisīja šīs starpposma pārskatīšanas sākšanu, tuvākajā nākotnē varētu mainīties tā, ka tas ietekmētu starpposma pārskatīšanas konstatējumus. Tāpēc tika secināts, ka apstākļu maiņa ir uzskatāma par ilglaicīgu. |
| --- | --- |

(20)

Turklāt izmeklēšanā iegūtie un pārbaudītie pierādījumi liecināja, ka pieprasījuma iesniedzēja ražošanas struktūras pārmaiņas ir uzskatāmas par ilglaicīgām. Izmeklēšanas gaitā netika iegūta informācija, kas liecinātu par pretējo. Tāpēc uzskata, ka diez vai apstākļi, kas izraisīja šīs starpposma pārskatīšanas sākšanu, tuvākajā nākotnē varētu mainīties tā, ka tas ietekmētu starpposma pārskatīšanas konstatējumus. Tāpēc tika secināts, ka apstākļu maiņa ir uzskatāma par ilglaicīgu.

4.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (21) | Jānorāda, ka pieprasījuma iesniedzēja eksporta statistikas datu salīdzinājums ar Eurostat statistikas datiem parādīja, ka attiecīgā ražojuma eksporta apjoms, ko uzņēmums bija eksportējis IP, atbilda attiecīgā ražojuma kopējam daudzumam, kas šajā pašā laikposmā tika importēts Savienībā no Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas. |
| --- | --- |

(21)

Jānorāda, ka pieprasījuma iesniedzēja eksporta statistikas datu salīdzinājums ar Eurostat statistikas datiem parādīja, ka attiecīgā ražojuma eksporta apjoms, ko uzņēmums bija eksportējis IP, atbilda attiecīgā ražojuma kopējam daudzumam, kas šajā pašā laikposmā tika importēts Savienībā no Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas.

| (22) | Ņemot vērā šīs pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātus, antidempinga maksājums, kas piemērojams Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, ir jāatceļ. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā šīs pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātus, antidempinga maksājums, kas piemērojams Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, ir jāatceļ.

| (23) | Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts atcelt pasākumu, kas bija piemērots ar Regulu (EK) Nr. 172/2008, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes. Netika saņemtas piezīmes no ieinteresētajām personām, |
| --- | --- |

(23)

Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts atcelt pasākumu, kas bija piemērots ar Regulu (EK) Nr. 172/2008, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes. Netika saņemtas piezīmes no ieinteresētajām personām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek izbeigta daļējā starpposma pārskatīšana attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami tāda Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes ferosilīcija importam, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7202 21 00, 7202 29 10 un 7202 29 90, kas bija sākta atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktam, un spēkā esošais pasākums, kas attiecas uz Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes importu, tiek atcelts.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 22. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. CARLGREN

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV L 55, 28.2.2008., 6. lpp.

2

(3)  OV C 93, 22.4.2009., 22. lpp.

3

---

AKTI, KURU PUBLICĒŠANA NAV OBLIGĀTA

| 30.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 351/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 351/4

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2009. gada 15. decembris),

ar ko Igaunijas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 167. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

(2009/1022/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Direktīvu 2006/112/EK (1) un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Lēmumu 2007/133/EK (2) Igaunijas Republikai (turpmāk “Igaunija”) tika atļauts, atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 167. panta, nodokļa maksātājiem – kuri izmanto izvēles shēmu, ko piemērojot saskaņā ar minētās direktīvas 66. panta b) punktu pievienotās vērtības nodoklis (PVN) par viņu preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanu ir maksājams tikai tad, kad viņi ir saņēmuši attiecīgo maksājumu (tā sauktā naudas līdzekļu uzskaites shēma), – tiesību uz PVN atskaitījumu rašanās brīdi pārcelt uz dienu, kad PVN ir samaksāts preču piegādātājam vai pakalpojumu sniedzējam. Lai izmantotu šo shēmu, nodokļa maksātājiem jābūt reģistrētiem kā vienīgajiem īpašniekiem. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Lēmumu 2007/133/EK (2) Igaunijas Republikai (turpmāk “Igaunija”) tika atļauts, atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 167. panta, nodokļa maksātājiem – kuri izmanto izvēles shēmu, ko piemērojot saskaņā ar minētās direktīvas 66. panta b) punktu pievienotās vērtības nodoklis (PVN) par viņu preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanu ir maksājams tikai tad, kad viņi ir saņēmuši attiecīgo maksājumu (tā sauktā naudas līdzekļu uzskaites shēma), – tiesību uz PVN atskaitījumu rašanās brīdi pārcelt uz dienu, kad PVN ir samaksāts preču piegādātājam vai pakalpojumu sniedzējam. Lai izmantotu šo shēmu, nodokļa maksātājiem jābūt reģistrētiem kā vienīgajiem īpašniekiem.

| (2) | Ar vēstuli, kas Komisijas Ģenerālsekretariātā reģistrēta 2009. gada 4. septembrī, Igaunija lūdza atļauju pagarināt šo īpašo atkāpes pasākumu. |
| --- | --- |

(2)

Ar vēstuli, kas Komisijas Ģenerālsekretariātā reģistrēta 2009. gada 4. septembrī, Igaunija lūdza atļauju pagarināt šo īpašo atkāpes pasākumu.

| (3) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punktu Komisija ar 2009. gada 1. oktobra vēstuli paziņoja pārējām dalībvalstīm par šo lūgumu. Ar 2009. gada 5. oktobra vēstuli Komisija paziņoja Igaunijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu šo lūgumu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punktu Komisija ar 2009. gada 1. oktobra vēstuli paziņoja pārējām dalībvalstīm par šo lūgumu. Ar 2009. gada 5. oktobra vēstuli Komisija paziņoja Igaunijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu šo lūgumu.

| (4) | Naudas līdzekļu uzskaites shēma ir vienkāršota izvēles shēma, kas paredzēta mazajiem uzņēmumiem, kuri nesaņem atbrīvojumu no nodokļa. Shēma ļauj šiem nodokļa maksātājiem piemērot vienkāršu noteikumu, kura pamatā ir saņemto un veikto maksājumu par darījumiem datums, lai noteiktu, kurā brīdī viņiem jāizmanto tiesības uz PVN atskaitījumu un kurā brīdī viņiem jāsamaksā nodoklis attiecīgajai valsts iestādei. Tādējādi minētā shēma šiem nodokļa maksātājiem ir procedūras vienkāršošanas pasākums, kas turklāt var sniegt naudas plūsmas priekšrocības. |
| --- | --- |

(4)

Naudas līdzekļu uzskaites shēma ir vienkāršota izvēles shēma, kas paredzēta mazajiem uzņēmumiem, kuri nesaņem atbrīvojumu no nodokļa. Shēma ļauj šiem nodokļa maksātājiem piemērot vienkāršu noteikumu, kura pamatā ir saņemto un veikto maksājumu par darījumiem datums, lai noteiktu, kurā brīdī viņiem jāizmanto tiesības uz PVN atskaitījumu un kurā brīdī viņiem jāsamaksā nodoklis attiecīgajai valsts iestādei. Tādējādi minētā shēma šiem nodokļa maksātājiem ir procedūras vienkāršošanas pasākums, kas turklāt var sniegt naudas plūsmas priekšrocības.

| (5) | Komisija 2009. gada 28. janvārī iesniedza priekšlikumu direktīvai, ar ko paredzēts grozīt Direktīvu 2006/112/EK attiecībā uz rēķinu piesūtīšanas noteikumiem un arī atļaut visām dalībvalstīm – nodokļa maksātājiem, kuru gada apgrozījums nepārsniedz robežvērtību, ko dalībvalstis var noteikt līdz EUR 2 000 000, un kuri attiecīgi izmanto izvēles shēmu, saskaņā ar ko PVN par darījumu ir maksājams tikai tad, kad viņi ir saņēmuši attiecīgo maksājumu, – tiesību uz PVN atskaitījumu rašanās brīdi pārcelt uz dienu, kad attiecīgais PVN ir samaksāts preču piegādātājam vai pakalpojumu sniedzējam. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2009. gada 28. janvārī iesniedza priekšlikumu direktīvai, ar ko paredzēts grozīt Direktīvu 2006/112/EK attiecībā uz rēķinu piesūtīšanas noteikumiem un arī atļaut visām dalībvalstīm – nodokļa maksātājiem, kuru gada apgrozījums nepārsniedz robežvērtību, ko dalībvalstis var noteikt līdz EUR 2 000 000, un kuri attiecīgi izmanto izvēles shēmu, saskaņā ar ko PVN par darījumu ir maksājams tikai tad, kad viņi ir saņēmuši attiecīgo maksājumu, – tiesību uz PVN atskaitījumu rašanās brīdi pārcelt uz dienu, kad attiecīgais PVN ir samaksāts preču piegādātājam vai pakalpojumu sniedzējam.

| (6) | Minētā īpašā atkāpes pasākuma ietekme uz Igaunijas PVN ieņēmumu apjomu galapatēriņa posmā ir niecīga, turklāt tā neietekmē Savienības pašu resursus, ko veido PVN, |
| --- | --- |

(6)

Minētā īpašā atkāpes pasākuma ietekme uz Igaunijas PVN ieņēmumu apjomu galapatēriņa posmā ir niecīga, turklāt tā neietekmē Savienības pašu resursus, ko veido PVN,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 167. panta, Igaunija drīkst brīdi, kad šā panta otrajā daļā minētajiem nodokļa maksātājiem rodas tiesības uz PVN atskaitījumu, pārcelt uz dienu, kad attiecīgais nodoklis ir samaksāts preču piegādātājam vai pakalpojumu sniedzējam.

Minētais noteikums attiecas uz nodokļa maksātājiem, kuri izvēlējušies shēmu, saskaņā ar ko PVN par nodokļa maksātāju preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanu ir maksājams tikai tad, kad viņi ir saņēmuši attiecīgo maksājumu.

Līdz 2010. gada 31. decembrim otrajā daļā minēto shēmu piemēro nodokļa maksātājiem, kuri ir reģistrēti kā vienīgie īpašnieki.

No 2011. gada 1. janvāra otrajā daļā minēto shēmu piemēro nodokļa maksātājiem, kuru gada apgrozījums nepārsniedz robežvērtību, ko nosaka Igaunija līdz pat EUR 200 000 ekvivalentam valsts valūtā un atbilstīgi Direktīvas 2006/112/EK 399. un 400. pantam.

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2010. gada 1. janvāra līdz datumam, kad stājas spēkā direktīva, ar ko atļauj dalībvalstīm – nodokļa maksātājiem, kuru gada apgrozījums nepārsniedz konkrētu robežvērtību un kuri attiecīgi izmanto izvēles shēmu, saskaņā ar ko PVN par viņu preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanu ir maksājams tikai tad, kad viņi ir saņēmuši attiecīgo maksājumu, – tiesību uz PVN atskaitījumu rašanās brīdi pārcelt uz dienu, kad attiecīgais nodoklis ir samaksāts preču piegādātājam vai pakalpojumu sniedzējam.

Jebkurā gadījumā šo lēmumu piemēro vēlākais līdz 2012. gada 31. decembrim.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Igaunijas Republikai.

Briselē, 2009. gada 15. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. ERLANDSSON

---

(1)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 57, 24.2.2007., 12. lpp.

2

---