# Uradni list C 44/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.044.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 44 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5320. februar 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.044.slv

Uradni list

Evropske unije

C 44

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5320. februar 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 044/01 | Menjalni tečaji eura | 1 |
| 2010/C 044/02 | Sporočilo Komisije o postopku iz člena 1(4) Direktive Sveta 96/67/ES, o razveljavitvi in nadomestitvi Sporočila z dne 17. decembra 2009 | 2 |
| 2010/C 044/03 | Obvestilo Komisije o datumu začetka uporabe protokolov o pravilih o poreklu, ki določajo diagonalno kumulacijo porekla, med Evropsko unijo, Albanijo, Bosno in Hercegovino, Črno goro, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Srbijo ter Turčijo | 5 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 044/01

Menjalni tečaji eura

1

2010/C 044/02

Sporočilo Komisije o postopku iz člena 1(4) Direktive Sveta 96/67/ES, o razveljavitvi in nadomestitvi Sporočila z dne 17. decembra 2009

2

2010/C 044/03

Obvestilo Komisije o datumu začetka uporabe protokolov o pravilih o poreklu, ki določajo diagonalno kumulacijo porekla, med Evropsko unijo, Albanijo, Bosno in Hercegovino, Črno goro, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Srbijo ter Turčijo

5

| | V   Mnenja |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 044/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5733 – Gestamp Automoción/Edscha Hinge & Control Systems) (
  1
  ) | 7 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 044/05 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 8 |
| 2010/C 044/06 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 13 |
| 2010/C 044/07 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 18 |

V   Mnenja

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2010/C 044/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5733 – Gestamp Automoción/Edscha Hinge & Control Systems) (
  1
  )

1

7

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2010/C 044/05

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

8

2010/C 044/06

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

13

2010/C 044/07

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 20.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

19. februarja 2010

2010/C 44/01

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3519 |
| JPY | japonski jen | 124,17 |
| DKK | danska krona | 7,4429 |
| GBP | funt šterling | 0,87830 |
| SEK | švedska krona | 9,8460 |
| CHF | švicarski frank | 1,4658 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,1055 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,765 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 271,30 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7092 |
| PLN | poljski zlot | 4,0043 |
| RON | romunski leu | 4,1310 |
| TRY | turška lira | 2,0616 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5171 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4215 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,4999 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,9477 |
| SGD | singapurski dolar | 1,9125 |
| KRW | južnokorejski won | 1 568,07 |
| ZAR | južnoafriški rand | 10,4097 |
| CNY | kitajski juan | 9,2375 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2900 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 620,45 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6147 |
| PHP | filipinski peso | 62,550 |
| RUB | ruski rubelj | 40,6330 |
| THB | tajski bat | 44,849 |
| BRL | brazilski real | 2,4557 |
| MXN | mehiški peso | 17,3990 |
| INR | indijska rupija | 62,6000 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3519

JPY

japonski jen

124,17

DKK

danska krona

7,4429

GBP

funt šterling

0,87830

SEK

švedska krona

9,8460

CHF

švicarski frank

1,4658

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,1055

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,765

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

271,30

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7092

PLN

poljski zlot

4,0043

RON

romunski leu

4,1310

TRY

turška lira

2,0616

AUD

avstralski dolar

1,5171

CAD

kanadski dolar

1,4215

HKD

hongkonški dolar

10,4999

NZD

novozelandski dolar

1,9477

SGD

singapurski dolar

1,9125

KRW

južnokorejski won

1 568,07

ZAR

južnoafriški rand

10,4097

CNY

kitajski juan

9,2375

HRK

hrvaška kuna

7,2900

IDR

indonezijska rupija

12 620,45

MYR

malezijski ringit

4,6147

PHP

filipinski peso

62,550

RUB

ruski rubelj

40,6330

THB

tajski bat

44,849

BRL

brazilski real

2,4557

MXN

mehiški peso

17,3990

INR

indijska rupija

62,6000

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 20.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/2

---

Sporočilo Komisije o postopku iz člena 1(4) Direktive Sveta 96/67/ES, o razveljavitvi in nadomestitvi Sporočila z dne 17. decembra 2009 (1)

2010/C 44/02

V skladu z določbami člena 1(4) Direktive Sveta 96/67/ES z dne 15. oktobra 1996 o dostopu do trga storitev zemeljske oskrbe na letališčih Skupnosti (2) mora Komisija informativno objaviti seznam letališč, navedenih v Direktivi.

| | Letališča, katerih letni promet je večji od 2 milijonov potnikov ali 50 000 ton tovora v letu 2008 | Druga letališča, ki so odprta za komercialni promet v letu 2008 |
| --- | --- | --- |
| Avstrija | Wien | Salzburg, Linz, Graz, Innsbruck, Klagenfurt |
| Belgija | Brussels National, Charleroi–Brussels South, Liège, Oostend-Brugge | Antwerpen, Kortrijk–Wevelgem |
| Bolgarija | Sofia | Varna, Bourgas, Plovdiv, Gorna Oriahvitsa |
| Ciper | Larnaca | Paphos |
| Češka | Praha/Ruzyně | Brno/Tuřany, Karlovy Vary, Mnichovo Hradiště, Ostrava/Mošnov, Pardubice, Olomouc, Benešov, Broumov, Břeclav, Bubovice, Česká Lípa, České Budějovice, Dvůr Králové nad, Labem, Frýdlant nad Ostravicí, Havlíčkův Brod, Hodkovice nad Mohelkou, Holešov, Hořice, Hosín, Hranice, Chomutov, Chotěboř, Chrudim, Jaroměř, Jičín, Jihlava, Jindřichův Hradec, Kladno, Kolín, Krnov, Krišanov, Kyjov, Letkov, Letňany, Mariánské Lázně, Medlánky, Mikulovice, Mladá Boleslav, Moravská Třebová, Most, Nové Město nad Metují, Plasy, Podhořany, Polička, Příbram, Přibyslav, Rakovník, Raná, Roudnice, Sazená, Skuteč, Slaný, Soběslav, Staňkov, Strakonice, Strunkovice, Šumperk, Tábor, Točná, Toužim, Ústí nad Orlicí, Velké Poříčí, Vlašim, Vrchlabí, Vysoké Mýto, Vyškov, Zábřeh, Zbraslavice, Žamberk |
| Danska | Copenhagen Airport, Billund Airport, Aarhus Airport, Aalborg Airport, Esbjerg Airport and Bornholm Airport | Karup, Sønderborg |
| Estonija | | Tallinn, Tartu, Pärnu, Kärdla, Kuressaare, Ruhnu, Kinhu, Viljandi, Ridali, Rapla, Narva |
| Finska | Helsinki-Vantaa | Enontekiö, Helsinki–Malmi, Ivalo, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kemi–Tornio, Kittillä, Kruunupyy, Kuopio, Kuusamo, Lappenranta, Maarianhamina, Mikkeli, Oulu, Pori, Rovaniemi, Savonlinna, Seinäjoki, Tampere–Pirkkala, Turku, Vaasa, Varkaus |
| Francija | Paris–CDG, Paris–Orly, Nice–Côte d’Azur, Lyon–Saint Exupéry, Marseille–Provence, Toulouse–Blagnac, Bâle–Mulhouse, Bordeaux–Mérignac, Nantes–Atlantique, Beauvais–Tille | Pointe-à-Pitre–Le Raizet, Strasbourg, Martinique Aimé Césaire (ex-Fort de France Lamentin), St. Denis Gillot, Montpellier–Méditerranée, Lille Lesquin, Ajaccio–Campo-Dell'oro, Chalons–Vatry, Biarritz–Anglet–Bayonne, Bastia Poretta, Brest–Bretagne, Pau Pyrénées, Toulon/Hyères, Clermont–Ferrand–Auvergne, Rennes St Jacques, Carcassonne, Grenoble St Geoirs, Tarbes–Lourdes–Pyrénées, Perpignan–Rivesaltes, Limoges, Cayenne Rochambeau, Figari Sud Corse, Metz Nancy Lorraine, Calvi Ste Catherine, Bergerac Roumanière, Chambéry/Aix Les Bains, Dzaoudzi Pamanzi, Nîmes/Arles Camargue, La Rochelle Ile De Re, Lorient–Lann–Bihoue, St Martin Grand Case, Dinard–Pleurtuit–St-Malo, St Barthelemy, Rodez Marcillac, Paris Le Bourget, Quimper–Cornouaille, St Pierre Pierrefonds, Caen Carpiquet, Poitiers–Biard–Futuroscope, Avignon Caumont, Tours–Val De Loire, Div. Alpes Maritime Hélistation, Deauville St Gatien, Annecy–Haute–Savoie, Le Havre Octeville, Lannion, Béziers–Agde–Vias, Rouen Vallée De Seine, St Pierre–Pointe Blanche, Maripasoula, Brive Laroche, Castres Mazamet, Aurillac Tronquières, Cannes Mandelieu, Dijon Bourgogne, Saint Nazaire Montoir, Port Grimaud, Le-Mans–Arnage, Lyon Bron, St Etienne Bouthéon, Cherbourg–Maupertus, Saint-Tropez/La Mole, Agen La Garenne, Angers/Marce, Le Puy-En-Velay–Loudes, Le-Touquet–Côte-D'opale, Ouessant, Miquelon, Saul, Courchevel, Colmar Houssen, Le Castellet, St Brieuc Armor, Chateauroux Deols, Dole Tavaux, Auxerre Branches, Nancy Essey, Angoulême, Valenciennes–Denain, Pontoise, Montbéliard Courcelle, Marie Galante, Troyes Barberey, Valence–Chabeuil, Charleville Mézières, Gap Tallard, Bourges, Orléans St Denis L'hôtel, Epinal Mirecourt, Cannes Quai du Large Hélistation, Amiens Glisy, Nevers–Fourchambault, Saint-Yan, Les Saintes/Terre De Haut, Laval Entrammes, Vannes Meucon, Vichy Charmeil, Morlaix Ploujean, Roanne Renaison, La Roche Sur Yon, Calais Dunkerque, Albi Le Sequestre, Moulins/Montbeugny, Châlon Champforgeuil, Cholet-Le-Pontreau, Ile-D'Yeu–Grand-Phare, Montluçon Guéret, Albert Bray, Beauvoir Côte de Lumière/Hélistation, Besançon–La-Vèze, Grenoble Le Versoud, Mâcon Charnay, St Georges de l'Oyapok (Guyane Française), Camopi, Cahors Lalbenque, Périgueux–Bassilac, Saumur–Saint-Florent, Saint-François, Ancenis, Basse–Terre–Baillif, Belle Ile, Aubenas Ardèche Méridionale, Desirade-Grande Anse, Isola 2000/Hélistation, Blois Le Breuil, Rochefort–Saint-Agnant, La Baule Escoublac |
| Nemčija | Berlin–Tegel, Schönefeld, Bremen, Dortmund, Düsseldorf, Frankfurt–Main, Hahn, Hamburg, Hannover–Langenhagen, Köln–Bonn, München, Stuttgart, Leipzig–Halle, Nürnberg | Dresden, Münster–Osnabrück, Paderborn–Lippstadt, Karlsruhe–Baden-Baden, Weeze, Augsburg, Altenburg–Nobitz, Berlin–Tempelhof, Borkum, Braunschweig, Erfurt, Frankfurt–Hahn, Friedrichshafen, Heringsdorf, Hof–Plauen, Kassel–Calden, Kiel–Holtenau, Lübeck–Blankensee, Mannheim City, Memmingen, Mönchengladbach, Saarbrücken–Ensheim, Rostock–Laage, Schwerin–Parchim, Siegerland, Westerland–Sylt, Zweibrücken |
| Grčija | Athens, Iraklio, Thessaloniki, Rodos, Corfu–Kerkyra, Kos, Chania | Zante, Alexandroupoulis, Aktio, Araxos, Kalamata, Kalymnos, Kastoria, Kavala, Kozani, Aghialos, Astypalaia, Chios, Ioannina, Ikaria, Karpathos, Kasos, Kastelorizo, Kefalonia, Kithira, Leros, Limnos, Mykonos, Milos, Mytilene, Naxos, Paros, Samos, Santorini, Syros, Sitia, Skiathos, Skyros |
| Madžarska | Budapest Ferihegy | Győr–Pér Repülőtér, Pécs–Pogány Repülőtér, Fly Balaton Repülőtér Sármellék, Airport Debrecen |
| Irska | Dublin, Shannon, Cork | Donegal Airport, Ireland West Airport Knock, Kerry Airport, Galway Airport, Sligo Airport and Waterford Airport |
| Italija | Roma–Fiumicino, Milano–Malpensa, Milano–Linate, Venezia Tessera, Bergamo, Catania Fontanorossa, Napoli Capodichino, Roma–Ciampino, Palermo, Bologna, Pisa San Giustio, Verona, Torino, Cagliari, Bari Palese | Firenze, Olbia Costa Smeralda, Treviso, Lamezia Terme, Alghero Fertilia, Genova Sestri, Albenga (3), Ancona Falconara (3), Aosta (3), Bolzano (3), Brescia (3), Brindisi (3), Crotone (3), Cuneo Levaldigi (3), Foggia Gino Lisa (3), Forli (3), Grosseto (3), Lampedusa (3), Marina di Campo (3), Pantelleria (3), Parma (3), Perugia Sant'Egidio (3), Pescara (3), Rimini (3), Reggio Calabria (3), Taranto Grottaglie (3), Tortoli (3), Trapani Birgi (3), Trieste Ronchi dei Legionari (3) |
| Latvija | Riga International | Liepaja, Ventspils |
| Litva | Vilnius | Palanga International Airport, Kaunas Airport, Siauliai Airport |
| Luksemburg | Luxembourg | — |
| Malta | Luqa–Malta | — |
| Nizozemska | Amsterdam–Schiphol, Maastricht–Aachen | Eindhoven, Groningen, Rotterdam |
| Poljska | Warszawa–Okecie, Kraków–Balice, Katowice–Pyrzowice | Gdańsk im. Lecha Wałęsy, Wroclaw–Strachowice, Poznań–Lavica, Lodz–Lublinek, Szczecin–Goleniow, Bydgoszcz, Rzeszow–Jasionka, Zielona Gora–Babimost, Szczytno–Szymany, Mielec |
| Portugalska | Lisboa, Faro, Porto, Madeira | Ponta Delgada, Porto Santo, Horta, Santa Maria, Graciosa, Pico, São Jorge, Flores, Corvo, Bragança, Vila Real, Cascale, Lajes |
| Romunija | Aeroportul International Henri Coanda–Bucuresti | Aeroportul International Bucuresti Baneasa–Aurel Vlaicu, Aeroportul International Timisoara -Traian Vuia, Aeroportul International Mihail Kogalniceanu–Constanta, Aeroportul Arad, Aeroportul Bacau, Aeroportul Baia Mare, Aeroportul Cluj-Napoca, Aeroportul Craiova, Aeroportul Iasi, Aeroportul Oradea, Aeroportul Satu Mare, Aeroportul Sibiu, Aeroportul Stefan cel Mare–Suceava, Aeroportul Targu Mures–Transilvania, Aeroportul Tulcea |
| Slovaška | Bratislava | Košice, Nitra, Piešťany, Poprad–Tatry, Prievidza, Sliač, Žilina |
| Slovenija | | Letališče Jožeta Pučnika Ljubljana, Letališče Edvarda Rusjana Maribor, Letališče Portorož |
| Španija | Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Girona, Gran Canaria, Ibiza, Lanzarote, Madrid, Málaga, Menorca, Palma de Mallorca, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia | Almeria, Asturias, Coruña (A), Granada, Jerez, Murcia/San Javier, La Palma, Reus, Santiago de Compostela, Vigo, Vitoria, Albacete, Badajoz, Burgos, Ceuta/Helipuerto, Córdoba, Madrid/Cuatro Vientos, Madrid/Torrejón, Gomera (La), Hierro (El), Huesca–Pirineos, León, Logroño, Melilla, Pamplona, Salamanca, San Sebastián, Santander, Valladolid, Zaragoza |
| Švedska | Göteborg–Landvetter, Stockholm–Arlanda, Stockholm/Skavsta | Stockholm/Bromma, Malmö–Sturup, Arvidsjaur, Arvika, Borlänge, Eskilstuna, Falköping, Gällivare/Vassare, Gävle, Göteborg/Säve, Hagfors, Halmstad, Helsingborg/Hamnen, Hemavan Tärnaby, Hultsfred–Vimmerby, Jokkmokk, Jönköping, Kalmar, Karlsborg, Karlskoga, Karlstad, Kiruna, Kiruna/Luosajärvi, Kramfors–Sollefteå, Kristianstad, Lidköping, Linköping/Malmen, Linköping/Saab, Ljungbyhed, Luleå/Kallax, Lycksele, Mora/Siljan, Norrköping/Kungsängen, Oskarshamn, Pajala–Ylläs, Ronneby, Skellefteå, Skövde, Stockholm/Västerås, Storuman, Strömstad/Näsinge, Sundsvall–Härnösand, Sveg, Såtenäs, Söderhamn, Torsby/Fryklanda, Trollhättan–Vänesborg, Umeå, Uppsala, Vidsel, Vilhelmina, Visby, Växjö/Kronoberg, Åre–Östersund, Ängelholm, Örebro, Örnsköldsvik |
| Združeno kraljestvo | Heathrow, Gatwick, Stansted, Manchester, Luton, Birmingham, Edinburgh, Glasgow, Bristol, East Midlands International, Liverpool Belfast International, Newcastle, Aberdeen, London City, Leeds Bradford Prestwick, Belfast City | Cardiff Wales, Southampton, Bournemouth, Kent International, Barra, Benbecula, Blackpool, Cambridge, Campbeltown, City of Derry, Coventry, Doncaster Sheffield, Dundee, Durham Tees Valley, Exeter, Gloucestershire, Humberside, Inverness, Islay, Isles of Scilly, Kirkwall, Lands End, Lerwick, Lydd, Newquay, Norwich, Penzance Heliport, Plymouth, Scatsa, Shoreham, Southend, Stornoway, Sumburgh, Tiree Wick |

Letališča, katerih letni promet je večji od 2 milijonov potnikov ali 50 000 ton tovora v letu 2008

Druga letališča, ki so odprta za komercialni promet v letu 2008

Avstrija

Wien

Salzburg, Linz, Graz, Innsbruck, Klagenfurt

Belgija

Brussels National, Charleroi–Brussels South, Liège, Oostend-Brugge

Antwerpen, Kortrijk–Wevelgem

Bolgarija

Sofia

Varna, Bourgas, Plovdiv, Gorna Oriahvitsa

Ciper

Larnaca

Paphos

Češka

Praha/Ruzyně

Brno/Tuřany, Karlovy Vary, Mnichovo Hradiště, Ostrava/Mošnov, Pardubice, Olomouc, Benešov, Broumov, Břeclav, Bubovice, Česká Lípa, České Budějovice, Dvůr Králové nad, Labem, Frýdlant nad Ostravicí, Havlíčkův Brod, Hodkovice nad Mohelkou, Holešov, Hořice, Hosín, Hranice, Chomutov, Chotěboř, Chrudim, Jaroměř, Jičín, Jihlava, Jindřichův Hradec, Kladno, Kolín, Krnov, Krišanov, Kyjov, Letkov, Letňany, Mariánské Lázně, Medlánky, Mikulovice, Mladá Boleslav, Moravská Třebová, Most, Nové Město nad Metují, Plasy, Podhořany, Polička, Příbram, Přibyslav, Rakovník, Raná, Roudnice, Sazená, Skuteč, Slaný, Soběslav, Staňkov, Strakonice, Strunkovice, Šumperk, Tábor, Točná, Toužim, Ústí nad Orlicí, Velké Poříčí, Vlašim, Vrchlabí, Vysoké Mýto, Vyškov, Zábřeh, Zbraslavice, Žamberk

Danska

Copenhagen Airport, Billund Airport, Aarhus Airport, Aalborg Airport, Esbjerg Airport and Bornholm Airport

Karup, Sønderborg

Estonija

Tallinn, Tartu, Pärnu, Kärdla, Kuressaare, Ruhnu, Kinhu, Viljandi, Ridali, Rapla, Narva

Finska

Helsinki-Vantaa

Enontekiö, Helsinki–Malmi, Ivalo, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kemi–Tornio, Kittillä, Kruunupyy, Kuopio, Kuusamo, Lappenranta, Maarianhamina, Mikkeli, Oulu, Pori, Rovaniemi, Savonlinna, Seinäjoki, Tampere–Pirkkala, Turku, Vaasa, Varkaus

Francija

Paris–CDG, Paris–Orly, Nice–Côte d’Azur, Lyon–Saint Exupéry, Marseille–Provence, Toulouse–Blagnac, Bâle–Mulhouse, Bordeaux–Mérignac, Nantes–Atlantique, Beauvais–Tille

Pointe-à-Pitre–Le Raizet, Strasbourg, Martinique Aimé Césaire (ex-Fort de France Lamentin), St. Denis Gillot, Montpellier–Méditerranée, Lille Lesquin, Ajaccio–Campo-Dell'oro, Chalons–Vatry, Biarritz–Anglet–Bayonne, Bastia Poretta, Brest–Bretagne, Pau Pyrénées, Toulon/Hyères, Clermont–Ferrand–Auvergne, Rennes St Jacques, Carcassonne, Grenoble St Geoirs, Tarbes–Lourdes–Pyrénées, Perpignan–Rivesaltes, Limoges, Cayenne Rochambeau, Figari Sud Corse, Metz Nancy Lorraine, Calvi Ste Catherine, Bergerac Roumanière, Chambéry/Aix Les Bains, Dzaoudzi Pamanzi, Nîmes/Arles Camargue, La Rochelle Ile De Re, Lorient–Lann–Bihoue, St Martin Grand Case, Dinard–Pleurtuit–St-Malo, St Barthelemy, Rodez Marcillac, Paris Le Bourget, Quimper–Cornouaille, St Pierre Pierrefonds, Caen Carpiquet, Poitiers–Biard–Futuroscope, Avignon Caumont, Tours–Val De Loire, Div. Alpes Maritime Hélistation, Deauville St Gatien, Annecy–Haute–Savoie, Le Havre Octeville, Lannion, Béziers–Agde–Vias, Rouen Vallée De Seine, St Pierre–Pointe Blanche, Maripasoula, Brive Laroche, Castres Mazamet, Aurillac Tronquières, Cannes Mandelieu, Dijon Bourgogne, Saint Nazaire Montoir, Port Grimaud, Le-Mans–Arnage, Lyon Bron, St Etienne Bouthéon, Cherbourg–Maupertus, Saint-Tropez/La Mole, Agen La Garenne, Angers/Marce, Le Puy-En-Velay–Loudes, Le-Touquet–Côte-D'opale, Ouessant, Miquelon, Saul, Courchevel, Colmar Houssen, Le Castellet, St Brieuc Armor, Chateauroux Deols, Dole Tavaux, Auxerre Branches, Nancy Essey, Angoulême, Valenciennes–Denain, Pontoise, Montbéliard Courcelle, Marie Galante, Troyes Barberey, Valence–Chabeuil, Charleville Mézières, Gap Tallard, Bourges, Orléans St Denis L'hôtel, Epinal Mirecourt, Cannes Quai du Large Hélistation, Amiens Glisy, Nevers–Fourchambault, Saint-Yan, Les Saintes/Terre De Haut, Laval Entrammes, Vannes Meucon, Vichy Charmeil, Morlaix Ploujean, Roanne Renaison, La Roche Sur Yon, Calais Dunkerque, Albi Le Sequestre, Moulins/Montbeugny, Châlon Champforgeuil, Cholet-Le-Pontreau, Ile-D'Yeu–Grand-Phare, Montluçon Guéret, Albert Bray, Beauvoir Côte de Lumière/Hélistation, Besançon–La-Vèze, Grenoble Le Versoud, Mâcon Charnay, St Georges de l'Oyapok (Guyane Française), Camopi, Cahors Lalbenque, Périgueux–Bassilac, Saumur–Saint-Florent, Saint-François, Ancenis, Basse–Terre–Baillif, Belle Ile, Aubenas Ardèche Méridionale, Desirade-Grande Anse, Isola 2000/Hélistation, Blois Le Breuil, Rochefort–Saint-Agnant, La Baule Escoublac

Nemčija

Berlin–Tegel, Schönefeld, Bremen, Dortmund, Düsseldorf, Frankfurt–Main, Hahn, Hamburg, Hannover–Langenhagen, Köln–Bonn, München, Stuttgart, Leipzig–Halle, Nürnberg

Dresden, Münster–Osnabrück, Paderborn–Lippstadt, Karlsruhe–Baden-Baden, Weeze, Augsburg, Altenburg–Nobitz, Berlin–Tempelhof, Borkum, Braunschweig, Erfurt, Frankfurt–Hahn, Friedrichshafen, Heringsdorf, Hof–Plauen, Kassel–Calden, Kiel–Holtenau, Lübeck–Blankensee, Mannheim City, Memmingen, Mönchengladbach, Saarbrücken–Ensheim, Rostock–Laage, Schwerin–Parchim, Siegerland, Westerland–Sylt, Zweibrücken

Grčija

Athens, Iraklio, Thessaloniki, Rodos, Corfu–Kerkyra, Kos, Chania

Zante, Alexandroupoulis, Aktio, Araxos, Kalamata, Kalymnos, Kastoria, Kavala, Kozani, Aghialos, Astypalaia, Chios, Ioannina, Ikaria, Karpathos, Kasos, Kastelorizo, Kefalonia, Kithira, Leros, Limnos, Mykonos, Milos, Mytilene, Naxos, Paros, Samos, Santorini, Syros, Sitia, Skiathos, Skyros

Madžarska

Budapest Ferihegy

Győr–Pér Repülőtér, Pécs–Pogány Repülőtér, Fly Balaton Repülőtér Sármellék, Airport Debrecen

Irska

Dublin, Shannon, Cork

Donegal Airport, Ireland West Airport Knock, Kerry Airport, Galway Airport, Sligo Airport and Waterford Airport

Italija

Roma–Fiumicino, Milano–Malpensa, Milano–Linate, Venezia Tessera, Bergamo, Catania Fontanorossa, Napoli Capodichino, Roma–Ciampino, Palermo, Bologna, Pisa San Giustio, Verona, Torino, Cagliari, Bari Palese

Firenze, Olbia Costa Smeralda, Treviso, Lamezia Terme, Alghero Fertilia, Genova Sestri, Albenga (3), Ancona Falconara (3), Aosta (3), Bolzano (3), Brescia (3), Brindisi (3), Crotone (3), Cuneo Levaldigi (3), Foggia Gino Lisa (3), Forli (3), Grosseto (3), Lampedusa (3), Marina di Campo (3), Pantelleria (3), Parma (3), Perugia Sant'Egidio (3), Pescara (3), Rimini (3), Reggio Calabria (3), Taranto Grottaglie (3), Tortoli (3), Trapani Birgi (3), Trieste Ronchi dei Legionari (3)

Latvija

Riga International

Liepaja, Ventspils

Litva

Vilnius

Palanga International Airport, Kaunas Airport, Siauliai Airport

Luksemburg

Luxembourg

—

Malta

Luqa–Malta

—

Nizozemska

Amsterdam–Schiphol, Maastricht–Aachen

Eindhoven, Groningen, Rotterdam

Poljska

Warszawa–Okecie, Kraków–Balice, Katowice–Pyrzowice

Gdańsk im. Lecha Wałęsy, Wroclaw–Strachowice, Poznań–Lavica, Lodz–Lublinek, Szczecin–Goleniow, Bydgoszcz, Rzeszow–Jasionka, Zielona Gora–Babimost, Szczytno–Szymany, Mielec

Portugalska

Lisboa, Faro, Porto, Madeira

Ponta Delgada, Porto Santo, Horta, Santa Maria, Graciosa, Pico, São Jorge, Flores, Corvo, Bragança, Vila Real, Cascale, Lajes

Romunija

Aeroportul International Henri Coanda–Bucuresti

Aeroportul International Bucuresti Baneasa–Aurel Vlaicu, Aeroportul International Timisoara -Traian Vuia, Aeroportul International Mihail Kogalniceanu–Constanta, Aeroportul Arad, Aeroportul Bacau, Aeroportul Baia Mare, Aeroportul Cluj-Napoca, Aeroportul Craiova, Aeroportul Iasi, Aeroportul Oradea, Aeroportul Satu Mare, Aeroportul Sibiu, Aeroportul Stefan cel Mare–Suceava, Aeroportul Targu Mures–Transilvania, Aeroportul Tulcea

Slovaška

Bratislava

Košice, Nitra, Piešťany, Poprad–Tatry, Prievidza, Sliač, Žilina

Slovenija

Letališče Jožeta Pučnika Ljubljana, Letališče Edvarda Rusjana Maribor, Letališče Portorož

Španija

Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Girona, Gran Canaria, Ibiza, Lanzarote, Madrid, Málaga, Menorca, Palma de Mallorca, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia

Almeria, Asturias, Coruña (A), Granada, Jerez, Murcia/San Javier, La Palma, Reus, Santiago de Compostela, Vigo, Vitoria, Albacete, Badajoz, Burgos, Ceuta/Helipuerto, Córdoba, Madrid/Cuatro Vientos, Madrid/Torrejón, Gomera (La), Hierro (El), Huesca–Pirineos, León, Logroño, Melilla, Pamplona, Salamanca, San Sebastián, Santander, Valladolid, Zaragoza

Švedska

Göteborg–Landvetter, Stockholm–Arlanda, Stockholm/Skavsta

Stockholm/Bromma, Malmö–Sturup, Arvidsjaur, Arvika, Borlänge, Eskilstuna, Falköping, Gällivare/Vassare, Gävle, Göteborg/Säve, Hagfors, Halmstad, Helsingborg/Hamnen, Hemavan Tärnaby, Hultsfred–Vimmerby, Jokkmokk, Jönköping, Kalmar, Karlsborg, Karlskoga, Karlstad, Kiruna, Kiruna/Luosajärvi, Kramfors–Sollefteå, Kristianstad, Lidköping, Linköping/Malmen, Linköping/Saab, Ljungbyhed, Luleå/Kallax, Lycksele, Mora/Siljan, Norrköping/Kungsängen, Oskarshamn, Pajala–Ylläs, Ronneby, Skellefteå, Skövde, Stockholm/Västerås, Storuman, Strömstad/Näsinge, Sundsvall–Härnösand, Sveg, Såtenäs, Söderhamn, Torsby/Fryklanda, Trollhättan–Vänesborg, Umeå, Uppsala, Vidsel, Vilhelmina, Visby, Växjö/Kronoberg, Åre–Östersund, Ängelholm, Örebro, Örnsköldsvik

Združeno kraljestvo

Heathrow, Gatwick, Stansted, Manchester, Luton, Birmingham, Edinburgh, Glasgow, Bristol, East Midlands International, Liverpool Belfast International, Newcastle, Aberdeen, London City, Leeds Bradford Prestwick, Belfast City

Cardiff Wales, Southampton, Bournemouth, Kent International, Barra, Benbecula, Blackpool, Cambridge, Campbeltown, City of Derry, Coventry, Doncaster Sheffield, Dundee, Durham Tees Valley, Exeter, Gloucestershire, Humberside, Inverness, Islay, Isles of Scilly, Kirkwall, Lands End, Lerwick, Lydd, Newquay, Norwich, Penzance Heliport, Plymouth, Scatsa, Shoreham, Southend, Stornoway, Sumburgh, Tiree Wick

---

(1)  UL C 307, 17.12.2009, str. 3.

(2)  UL L 272, 25.10.1996, str. 36.

(3)  Podatki Eurostata, ker države članice niso predložile podatkov. Letališča z manj kot 15 000 potniki morda niso navedena.

---

| 20.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/5

---

Obvestilo Komisije o datumu začetka uporabe protokolov o pravilih o poreklu, ki določajo diagonalno kumulacijo porekla, med Evropsko unijo, Albanijo, Bosno in Hercegovino, Črno goro, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Srbijo (1) ter Turčijo

Za vzpostavitev diagonalne kumulacije porekla med Evropsko unijo, Albanijo, Bosno in Hercegovino, Črno goro, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Srbijo ter Turčijo se Evropska unija in zadevne države preko Evropske komisije medsebojno obvestijo o veljavnih pravilih o poreklu z drugimi državami.

Na podlagi prejetih obvestil zadevnih držav priložena razpredelnica vsebuje pregled protokolov o pravilih o poreklu, ki določajo diagonalno kumulacijo porekla, navaja pa tudi datum, s katerim se takšna kumulacija začne uporabljati. Ta razpredelnica nadomesti prejšnjo (UL C 323, 31.12.2009, str. 26).

Opozoriti je treba, da se kumulacija lahko uporablja samo, če so države končne izdelave in končnega namembnega kraja sklenile sporazume o prosti trgovini, ki vsebujejo enaka pravila glede porekla, z vsemi državami, ki sodelujejo pri pridobitvi statusa izdelka s poreklom, tj. z vsemi državami, iz katerih izhajajo uporabljeni materiali. Materiale, ki izhajajo iz države, ki ni sklenila sporazuma z državami končne izdelave ali končnega namembnega kraja, je treba obravnavati kot materiale brez porekla.

Opozoriti je treba tudi, da so materiali s poreklom iz Turčije, ki jih zajema carinska unija EU/Turčija, lahko vključeni kot materiali s poreklom za namen diagonalne kumulacije med Evropsko unijo in državami, ki sodelujejo v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu in za katere velja protokol o poreklu.

Oznake ISO alfa 2 za države v razpredelnici so:

| — | Albanija | AL |
| --- | --- | --- |
| — | Bosna in Hercegovina | BA |
| — | Hrvaška | HR |
| — | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | MK (2) |
| — | Črna gora | ME |
| — | Srbija | RS |
| — | Turčija | TR |

—

Albanija

AL

—

Bosna in Hercegovina

BA

—

Hrvaška

HR

—

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

MK (2)

—

Črna gora

ME

—

Srbija

RS

—

Turčija

TR

Datum začetka uporabe protokolov o pravilih o poreklu, ki določajo diagonalno kumulacijo, med Evropsko unijo, Albanijo, Bosno in Hercegovino, Črno goro, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Srbijo ter Turčijo

| | EU | AL | BA | HR | MK | ME | RS | TR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | 1.1.2007 | 1.7.2008 | | 1.1.2007 | 1.1.2008 | 8.12.2009 | (3) |
| AL | 1.1.2007 | | 22.11.2007 | 22.8.2007 | 26.7.2007 | 26.7.2007 | 24.10.2007 | |
| BA | 1.7.2008 | 22.11.2007 | | 22.11.2007 | 22.11.2007 | 22.11.2007 | 22.11.2007 | |
| HR | | 22.8.2007 | 22.11.2007 | | 22.8.2007 | 22.8.2007 | 24.10.2007 | |
| MK | 1.1.2007 | 26.7.2007 | 22.11.2007 | 22.8.2007 | | 26.7.2007 | 24.10.2007 | 1.7.2009 |
| ME | 1.1.2008 | 26.7.2007 | 22.11.2007 | 22.8.2007 | 26.7.2007 | | 24.10.2007 | 1.3.2010 |
| RS | 8.12.2009 | 24.10.2007 | 22.11.2007 | 24.10.2007 | 24.10.2007 | 24.10.2007 | | |
| TR | (3) | | | | 1.7.2009 | 1.3.2010 | | |

EU

AL

BA

HR

MK

ME

RS

TR

EU

1.1.2007

1.7.2008

1.1.2007

1.1.2008

8.12.2009

(3)

AL

1.1.2007

22.11.2007

22.8.2007

26.7.2007

26.7.2007

24.10.2007

BA

1.7.2008

22.11.2007

22.11.2007

22.11.2007

22.11.2007

22.11.2007

HR

22.8.2007

22.11.2007

22.8.2007

22.8.2007

24.10.2007

MK

1.1.2007

26.7.2007

22.11.2007

22.8.2007

26.7.2007

24.10.2007

1.7.2009

ME

1.1.2008

26.7.2007

22.11.2007

22.8.2007

26.7.2007

24.10.2007

1.3.2010

RS

8.12.2009

24.10.2007

22.11.2007

24.10.2007

24.10.2007

24.10.2007

TR

(3)

1.7.2009

1.3.2010

---

(1)  Albanija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija ter Srbija so države, ki sodelujejo v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu.

(2)  Oznaka ISO 3166. Začasna oznaka, ki nikakor vnaprej ne določa dokončne nomenklature za to državo, ki bo sporazumno določena po koncu pogajanj, ki trenutno potekajo v Združenih narodih.

(3)  Datum začetka uporabe za blago, ki ga zajema carinska unija EU-Turčija, je 27. julij 2006.

---

V Mnenja

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 20.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/7

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5733 – Gestamp Automoción/Edscha Hinge & Control Systems)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 44/04

| 1. | Komisija je 12. februarja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Gestamp Automoción, S.L. („Gestamp“, Španija) (v lasti podjetja Spanish Group Corporación Gestamp, S.L.) z nakupom sredstev in delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta ES o združitvah nadzor nad deli poslovne enote za sisteme tečajev za avtomobilska vrata ter poslovne enote za nadzor podjetja Edscha AG („Edscha“, Nemčija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 12. februarja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Gestamp Automoción, S.L. („Gestamp“, Španija) (v lasti podjetja Spanish Group Corporación Gestamp, S.L.) z nakupom sredstev in delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta ES o združitvah nadzor nad deli poslovne enote za sisteme tečajev za avtomobilska vrata ter poslovne enote za nadzor podjetja Edscha AG („Edscha“, Nemčija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje Gestamp: dobava kovinskih delov, kot so sistemi za nadzor za avtomobilsko industrijo ter predelava jekla, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje Gestamp: dobava kovinskih delov, kot so sistemi za nadzor za avtomobilsko industrijo ter predelava jekla,

| — | za podjetje Edscha: dobava sistemov tečajev za vrata in nadzor za avtomobilsko industrijo. |
| --- | --- |

—

za podjetje Edscha: dobava sistemov tečajev za vrata in nadzor za avtomobilsko industrijo.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke COMP/M.5733 – Gestamp Automocion/Edscha Hinge & Control Systems lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke COMP/M.5733 – Gestamp Automocion/Edscha Hinge & Control Systems lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 20.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/8

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 44/05

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„SZEGEDI FŰSZERPAPRIKA-ŐRLEMÉNY“ ALI „SZEGEDI PAPRIKA“

ES št.: HU-PDO-0005-0395-21.10.2004

ZOP ( X ) ZGO ( )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | FVM – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály |
| --- | --- |
| Naslov: | Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Naziv:

FVM – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály

Naslov:

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel.

+36 13014419

Faks

+36 13014808

E-naslov:

zobore@fvm.hu

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Szegedi Fűszerpaprika Konzorcium |
| --- | --- |
| Naslov: | Szeged-Szőreg |
| Szerb u. 173. |
| 6771 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Naziv:

Szegedi Fűszerpaprika Konzorcium

Naslov:

Szeged-Szőreg

Szerb u. 173.

6771

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel.

+36 62558390

Faks

+36 62405120

E-naslov:

szokol@rubinpaprika.hu

Sestava:

proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.8 – | Začimbe |
| --- | --- |

Skupina 1.8 –

Začimbe

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Ime:

„Szegedi fűszerpaprika-őrlemény“ ali „Szegedi paprika“

4.2   Opis:

„Szegedi fűszerpaprika-őrlemény“ ali „Szegedi paprika“ je mleta paprika, proizvedena z mletjem plodov paprike (Capsicum annuum L. var. Longum DC.), ki se goji iz državno priznanih sort semen.

Za „Szegedi fűszerpaprika-őrlemény“ ali „Szegedi paprika“ se kot surovine lahko uporabljajo samo naslednje sorte: Bíbor, Bolero, Délibáb, Fesztivál, Folklor, Kárminvörös, Mihályteleki, Napfény, Remény, Rubinvörös, Sláger, Szegedi F-03 (pekoča), Szegedi 57-13 (nepekoča), Szegedi 178 (pekoča), Szegedi 179 (pekoča), Szegedi 20, Szegedi 80, Viktória, Zuhatag.

Organoleptične lastnosti:

Organoleptične lastnosti „Szegedi fűszerpaprika-őrlemény“ ali „Szegedi paprika“ so naslednje:

—   fizikalne lastnosti: enotna, homogena, z ustrezno finostjo mletja, to je niti grobo niti neenakomerno mleta,

—   barva: od živo ognjeno rdeče do svetlejše rdeče,

—   vonj: močan, pikanten in spominja na pečeno zelenjavo,

—   okus: značilno sladek, spominja na zrelo in pečeno muškatno bučo in svežo vrtno zelenjavo, dolgotrajen, prijetno pikanten in ne oster, to je vsebnost kapsaicina ne presega 100 mg/kg.

Poleg zgoraj navedenega pri pekočih sortah prevladuje pekoči okus. Kako pekoča je paprika, je odvisno od vsebnosti kapsaicina. Če je ta od 100 do 200 mg/kg, bo mleta paprika zmerno pekoča; če presega 200 mg/kg, bo pekoča.

Fizikalne in kemijske lastnosti:

—

—

| Skupna vsebnost pigmentov ob pakiranju na suho snov, minimalno, g/kg (2)

  ali vrednost barve ASTA ob pakiranju, minimalno (2) | 3,9 |
| --- | --- |
| 120 |
| Dopustno zmanjšanje skupne vsebnosti pigmentov na mesec, minimalno, vrednost barve ASTA (3) | 5 |
| Najvišja vsebnost vlage, % (m/m) | 11,0 |
| Vsebnost peska v suhi snovi, največ, % (m/m) | 0,5 |

Skupna vsebnost pigmentov ob pakiranju na suho snov, minimalno, g/kg (2)

ali vrednost barve ASTA ob pakiranju, minimalno (2)

3,9

120

Dopustno zmanjšanje skupne vsebnosti pigmentov na mesec, minimalno, vrednost barve ASTA (3)

5

Najvišja vsebnost vlage, % (m/m)

11,0

Vsebnost peska v suhi snovi, največ, % (m/m)

0,5

—

4.3   Geografsko območje:

Kot surovina za „Szegedi fűszerpaprika-őrlemény“ ali „Szegedi paprika“ z zaščiteno označbo porekla se lahko uporabi surova paprika, pridelana znotraj upravne meje naslednjih krajev v regiji gojenja paprike Szeged: Algyő, Ambrózfalva, Apátfalva, Árpádhalom, Ásotthalom, Baks, Balástya, Bordány, Csanádpalota, Csanytelek, Csengele, Csikóspuszta, Csongrád, Derekegyháza, Deszk, Dóc, Domaszék, Eperjes, Fábiánsebestyén, Felgyő, Ferencszállás, Forráskút, Földeák, Hódmezővásárhely, Királyhegyes, Kistelek, Kiszombor, Klárafalva, Kövegy, Kútvölgy, Kübekháza, Magyarcsanád, Makó, Maroslele, Mártély, Mindszent, Mórahalom, Nagyér, Nagylak, Nagymágocs, Óföldeák, Ópusztaszer, Öttömös, Pitvaros, Pusztaszer, Rákos, Röszke, Rúzsa, Sándorfalva, Szatymaz, Szeged, Szegvár, Székkutas, Szentes, Tiszasziget, Tompahát Tömörkény, Újszentiván, Üllés, Zákányszék, Zsombó; Battonya, Békéssámson, Csanádalberti, Csanádapáca, Csorvás, Dombegyház, Gábortelep, Gádoros, Gerendás, Kardoskút, Kaszaper, Kisdombegyház, Kunágota, Magyarbánhegyes, Magyardombegyház, Magyartés, Medgyesbodzás, Medgyesegyháza, Mezőhegyes, Mezőkovácsháza, Nagybánhegyes, Nagyszénás, Orosháza, Pusztaföldvár Tótkomlós, Végegyháza; Csólyospálos.

Proizvodnja in pakiranje se morata izvajati na istem geografskem območju.

4.4   Dokazilo o poreklu:

Sledljivost proizvoda je zagotovljena z dokumenti, ki se sestavijo ob registraciji proizvajalcev in predelovalcev, med proizvodnjo in predelavo, z roki uporabnosti, navedenimi na embalaži, številkami LOT in oštevilčenimi oznakami, ki jih izda konzorcij.

Skladnost s pravili spremljajo regionalni uradi Uprave za kmetijstvo.

4.5   Metoda pridobivanja:

V prvi fazi proizvodnje se pripravi proizvodno območje. Nato se odvisno od izbrane metode proizvodnje posejejo semena ali posadijo sadike. Če se uporabijo sadike, se vzgojijo med koncem februarja in začetkom aprila. Posadijo se maja bodisi ročno bodisi z mehanskimi stroji za sajenje. Če se uporabljajo semena, se posejejo zgodaj aprila.

Proizvodni postopek vključuje naslednje postopke nege rastlin, ki prispevajo k optimalnemu razvoju paprike: zalivanje, gnojenje in zaščito rastlin.

Paprika se pobira v več obdobjih, odvisno od zrelosti plodov.

V idealnih razmerah se pobrani plodi dva tedna skladiščijo za pozorevanje (v dobro prezračenih prostorih) v skladu z metodami, ki jih določajo tehnične zmožnosti proizvajalcev.

Nato se naknadno zorjeni plodovi pripravijo za sušenje. Plodovi se izberejo, operejo in narežejo. Ti postopki ključno vplivajo na kakovost končnega proizvoda.

Paprika se lahko suši v majhnih vrečah, obešenih pod napuščem, v sušilnicah ali na tekočih trakovih za sušenje. Ob koncu sušenja bo vsebnost vode v plodovih paprike padla s približno 80 % pod 10 %.

Posušena paprika se najprej naseklja in nato zmelje, tako da gre skozi tesno nastavljen par mlinskih kamnov. Pomen mletja z mlinskimi kamni je v dejstvu, da se paprika pri prehodu skozi mlinska kamna segreje. S segretjem in mletjem se sprostijo olje v semenih in pigmenti, topni v maščobah, v koži, ki nato prekrijejo zrnca rastline, s čimer mleta paprika dobi enakomerno barvo.

Zadnja faza mletja z mlinskimi kamni je postopek kondicioniranja, pri katerem se vsebnost vlage v mleti papriki z intenzivnim mešanjem in dodatkom pitne vode poveča za 1,5–3 %. Kondicioniranje ima pomembno vlogo pri razvoju vidnih lastnosti mlete paprike, saj je postopek optimalen za zagotavljanje – z vsebnostjo vode od 8 % do 11 % –, da bioaktivne sestavine mlete paprike ščitijo naravne pigmente.

Ob koncu postopka mletja se paprika preseje skozi sito z mrežo z odprtinami premera ≤ 0,5 mm in zapakira z uporabo metod in materialov, ki so v skladu s predpisi o varnosti živil.

Zgoraj opisano pozorevanje, mletje in kondicioniranje bistveno določajo kakovost proizvoda, ki se lahko zagotovi samo s takojšnjim pakiranjem, da se preprečijo spremembe v vsebnosti vode, določene v postopku kondicioniranja. Zapletenost teh postopkov zahteva strokovno znanje, ki je na voljo samo na navedenem geografskem območju. Zato je treba v prizadevanju, da se zagotovi ne samo poreklo, ampak tudi kakovost proizvoda, vsako fazo v proizvodnji „Szegedi fűszerpaprika-őrlemény“ ali „Szegedi paprika“ – to je gojenje in predelavo surovine ter pakiranje – opraviti na geografskem območju, določenem v točki 4.3.

4.6   Povezava:

Prvi pisni viri o povezavi med papriko in mestom Szeged izvirajo iz leta 1748. Paprika je bila sprva okrasna rastlina in zdravilno zelišče in je šele pozneje postala glavna začimba v madžarski kuhinji. Medtem ko je bila proizvodnja do sredine 19. stoletja omejena na zadovoljevanje potreb gospodinjstev, je konec stoletja predelava paprike dosegla industrijske razsežnosti in trgovina se je močno povečala. Proizvodnja paprike se je v tej regiji začela v spodnjem Szegedu; prebivalci tega dela mesta so papriko pridelovali na črnih peščenih tleh poplavne ravnice reke Tise. Od preloma stoletja pa do 30. let prejšnjega stoletja se je območje nasadov paprike povečalo z 2 000 na 5 000 madžarskih akrov. Po 1. svetovni vojni je „Szegedi paprika“ – ki je bila do takrat na voljo samo v lekarnah – nadaljevala pot iz Avstrije in zaslovela v Nemčiji, kmalu pa se je začel izvoz v ZDA. Leta 1934 je bilo območje Szegeda razglašeno za omejeno območje in mleta paprika, proizvedena zunaj tega območja, se ni smela prodajati kot „Szegedi paprika“. Do tedaj je večina družin iz Szegeda, ki so proizvajale papriko, papriko gojilo že tri ali štiri generacije, in na območju je bilo od deset do dvajset mlinov.

Mleta paprika se proizvaja iz sort paprike s podolgovatim, povešenim plodom, ki se gojijo na območju Szegeda. Zaradi stoletja starih tradicij gojenja rastline so se sorte, ki so ohranile te genetske lastnosti, izjemno dobro prilagodile tlom in podnebju regije. Mleti proizvod – po pozorevanju, selekciji, spiranju in pazljivem sušenju surovih plodov paprike – se je proizvajal z mletjem z mlinskimi kamni, ki so zagotavljali najboljšo kakovost. Po mletju so papriko čez noč razporedili v hladni shrambi, s čimer so omogočili, da je absorbirala pravo količino vode iz vsebnosti vlage v zraku. Postopek kondicioniranja s sodobno tehnologijo temelji na tej fazi tradicionalne kmečke predelave paprike.

Izjemne lastnosti proizvoda izvirajo ne samo iz stotin let negovanja, strokovnega znanja in tradicionalnih tehnik predelave, opisanih zgoraj, ampak tudi iz kmetijskih in podnebnih razmer v regiji. Aluvialna in močvirnata tla, ki so dobro odcedna in imajo visok delež humusa, so nastala na holocenskih rečnih območjih v regiji Szeged, na naravnih poplavnih ravnicah rek Körös, Maros in Tisa. Reka Tisa je na območje prinesla naplavine puhlice in blata, reka Maros pesek in reka Körös fin pesek. Gojenje opisanih sort paprike so omogočila tla, ki se hitro segrejejo, ne pokajo in so brez soli, z dobrim odvajanjem zraka in vode, ki so se razvila na edinstvenih naplavinah teh rek.

Število sončnih ur v regiji Szeged je približno 2 000 na leto, zaradi česar je to ena do najtoplejših regij na Madžarskem. Paprika tu ne bo nikoli zorela enako kot v južnih državah, ki pridelujejo papriko (ki imajo za primerjavo 3 000 ur sonca na leto). Zato plodovi „Szegedi paprika“ ob spravilu vsebujejo ostanek sladkorja. Značilno sladek okus mlete paprike izhaja iz kondenzacijske reakcije med delom tega sladkorja in vsebnostjo beljakovin v plodu, karamelizacije sladkorja, ki jo povzroči postopek sušenja in mletja, in olja v semenih.

Temperatura za papriko v sezoni gojenja mora biti vsaj 3 000 °C. Povprečna najvišja temperatura v regiji Szeged je približno 3 400 °C, kar zagotavlja, da paprika, ki se goji v tej regiji, dozori do sijoče rdeče barve. Obenem značilna barva mlete paprike izhaja iz pozorevanja, ki nastopi pred sušenjem po tradicionalnem postopku proizvodnje paprike. Ta postopek je povezan tudi s podnebnimi lastnostmi regije, ker se bodo ob koncu razmeroma kratkega obdobja gojenja samo pri delu pridelka razvile lastnosti, genetsko zapisane v teh sortah. Pozorevanje paprike poudari še druge značilnosti, ki prispevajo k dobri kakovosti. Pri pozorevanju naravna izsušitev (izguba vode) povzroči upad ravni sladkorja, vendar nikoli v obsegu, ki bi spremenil značilen okus proizvoda. Obenem se skupna vsebnost pigmentov poveča za od 30 % do 50 %, skupaj s količino rdečih pigmentov. Vsebnost pigmentov pri naknadno zorjeni mleti papriki je višja in stabilnejša kot vsebnost pri papriki, ki se takoj posuši in zmelje.

Madžarski patentni urad je označbo porekla registriral 27. novembra 1998 (registracijska št.: 3), mednarodni urad Svetovne organizacije za intelektualno lastnino pa ga je v skladu z Lizbonsko pogodbo 6. maja 1969 vpisal v mednarodni register označb porekla (registracijska št.: 502).

4.7   Nadzorni organ:

| Naziv: | Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság |
| --- | --- |
| Naslov: | Budapest |
| Mester u. 81. |
| 1095 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Naziv:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság

Naslov:

Budapest

Mester u. 81.

1095

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel.

+36 4563010

Faks

—

E–naslov:

oevi@oai.hu

4.8   Označevanje:

Poleg zahtev, določenih v zakonodaji, morata biti na embalaži proizvoda navedena zaščitena označba porekla „Szegedi fűszerpaprika-őrlemény“ ali „Szegedi paprika“ ali njena okrajšava in (po vpisu v register Skupnosti) logotip Skupnosti.

Člani konzorcija morajo na vsako enoto dodati oštevilčeno oznako, ki jo izda konzorcij. Izdajatelj mora voditi evidenco oštevilčenih oznak.

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

(2)  Vsebnost pigmentov je lahko višja glede na potrebe kupca. Dejansko vsebnost pigmentov serije je treba navesti na potrdilu o kakovosti, ki spremlja pošiljko.

(3)  Za mleto papriko se lahko določi rok uporabnosti (uporabno najmanj do) največ 12 mesecev.

---

| 20.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/13

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 44/06

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„OLIVE DE NIMES“

ES št.: FR-PDO-0005-0568-10.11.2006

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime:

„Olive de Nîmes“

2.   Država članica ali tretja država:

Francija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.6 | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani. |
| --- | --- |

Skupina 1.6

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani.

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

„Olive de Nîmes“ je cela oljka čiste zelene barve, brez peclja, izključno sorte Picholine. Ni ne počena ne zarezana.

Razgrenjena je z maceriranjem v alkalni raztopini pepelike ali sode, katere gostota ne presega 1 032. Namaka se do delne razgrenitve, nato se alkalna raztopina nadomesti s pitno vodo za spiranje. Potem se oljke hranijo v slanici iz morske soli.

Ta oljka je značilno hrustljava in sočna; v ustih ima tipično aromo masla in lešnika ter slan okus.

Najmanjša velikost oljk je največ 34 plodov na 100 gramov.

Serije morajo biti barvno in velikostno homogene.

3.3   Surovine:

Se ne uporablja.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Se ne uporablja.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Vse postopke za pridobivanje surovine ter proizvodnjo in pakiranje oljk je treba izvajati znotraj geografskega območja.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

Oljke za končno potrošnjo so pakirane v največ 8-kilogramski embalaži (odcejena neto teža).

Proizvod je občutljiv, zato ga je treba pakirati na območju pridelave. Oljka je namreč občutljiv plod, ki ga je treba čim manj prelagati. Občutljiva je na udarce (hitro pustijo sledove) in temperaturne razlike, ki lahko nastopijo med prevozom.

S tem ukrepom je lažje ohraniti njen videz in jo zaščititi. Ukrep omogoča tudi zagotavljanje boljše sledljivosti.

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Poleg obveznih navedb, ki so določene v zakonodaji o označevanju in predstavljanju živil, etikete za olive z registrirano označbo porekla „Olive de Nîmes“ vsebujejo še:

| — | ime označbe „Olive de Nîmes“, |
| --- | --- |

—

ime označbe „Olive de Nîmes“,

| — | navedbo „appellation d'origine contrôlée“ ali „AOC“. Kadar je na etiketi ločeno od naslova navedeno ime kmetijskega gospodarstva ali blagovne znamke, se ime porekla ponovi med besedama „appellation“ in „contrôlée“. |
| --- | --- |

—

navedbo „appellation d'origine contrôlée“ ali „AOC“. Kadar je na etiketi ločeno od naslova navedeno ime kmetijskega gospodarstva ali blagovne znamke, se ime porekla ponovi med besedama „appellation“ in „contrôlée“.

Ti podatki se nahajajo v istem vidnem polju in na isti etiketi.

Napisani so z vidnimi, čitljivimi, nezbrisljivimi in dovolj velikimi črkami, da izstopajo s podlage, na katero so natisnjeni, zato da se jasno ločijo od vseh drugih napisanih podatkov in slik.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Geografsko območje pridelave „Olive de Nîmes“ pokriva območje pridelave oljk v departmaju Gard in vzhodnem delu departmaja Hérault ter izključuje pokrajini Causses in Camargue ter goro Cévenole.

Njegove naravne meje so reka Rona na vzhodu in pokrajina Camargue na jugu. Na severu je meja klimatska, ujema se z mejo nasadov kulture Picholine; na severovzhodu sledi meji departmaja Gard (masivi neobdelane zemlje na nadmorski višini več kot 300 metrov). Na zahodu gre meja preko doline Vidourle in teče po črti Ganges, Pic St Loup, reka Lez, kar ustreza liniji z gozdovi poraslih grebenov.

Za območje pridelave je značilna pokrajina s hribčki in griči, katerih nadmorska višina je na splošno nižja od 350 metrov. Tla večinoma sestavljajo terciarna molasa, kredni in lapornati apnenci ter naplavine. Podnebje je sredozemsko, piha mistral.

Območje pridelave vključuje 223 občin, od tega 183 v departmaju Gard in 40 v departmaju Hérault.

Departma Gard:

Aigaliers; Aigremont; Aigues-Vives; Alès; Anduze; Aramon; Argilliers; Arpaillargues-et-Aureillac; Aspères; Aubais; Aubord; Aubussargues; Aujargues;Bagard; Baron; Beauvoisin; Belvezet; Bernis; Bezouce; Blauzac; Boisset-et-Gaujac; Boissières; Boucoiran-et-Nozières; Bouillargues; Bouquet; Bourdic; Bragassargues; Brignon; Brouzet-les-Quissac; Bruguière (la); Cabrières; Cadière-et-Cambo (la); Caissargues; Calmette (la); Calvisson; Canaules-et-Argentières; Cannes-et-Clairan; Cardet; Carnas; Cassagnoles; Castelnau-Valence; Castillon-du-Gard; Caveirac; Clarensac; Codognan; Collias; Collorgues; Combas; Comps; Congénies; Conqueyrac; Corconne; Crespian; Cruviers-Lascours; Deaux; Dions; Domazan; Domessargues; Durfort-et-Saint-Martin-de-Sossenac; Estezargues; Euzet; Flaux; Foissac; Fons; Fons-sur-Lussan; Fontanès; Fontarèches; Fournes; Gailhan; Gajan; Gallargues-le-Montueux; Garons; Garrigues-Sainte-Eulalie; Générac; Jonquières-Saint-Vincent; Junas; Langlade; Lecques; Lédenon; Lédignan; Lezan; Liouc; Logrian-Florian; Lussan; Manduel; Marguerittes; Martignargues; Maruejols-Les-Gardon; Massanes; Massillargues-Attuech; Mauressargues; Méjannes-Les-Alès; Meynes; Milhaud; Mons; Montagnac; Montaren-et-Saint-Médiers; Monteils; Montfrin; Montignargues; Montmirat; Montpezat; Moulezan; Moussac; Mus; Nages-et-Solorgues; Ners; Nîmes; Orthoux-Sérignac-Quilhan; Parignargues; Poulx; Puechredon;Quissac; Redessan; Remoulins; Ribaute-les-Tavernes; Rochefort-Du-Gard; Rodilhan; Rouvière (la);Saint-Bauzely; Saint-Bénezet; Saint-Bonnet-du-Gard; Saint-Césaire-de-Gauzignan; Saint-Chaptes; Saint-Christol-les-Alès; Saint-Clément; Saint-Come-et-Maruéjols; Saint-Dézéry; Saint-Dionisy; Sainte-Anastasie; Saint-Etienne-de-l'Olm; Saint-Geniès-de-Malgoires; Saint-Gervasy; Saint-Hilaire-de-Brethmas; Saint-Hilaire-d'Ozilhan; Saint-Hippolyte-de-Caton; Saint-Hippolyte-de-Montaigu; Saint-Hippolyte-du-Fort; Saint-Jean-de-Ceyrargues; Saint-Jean-de-Crieulon; Saint-Jean-de-Serres; Saint-Just-et-Vacquieres; Saint-Laurent-la-Vernède; Saint-Mamert-du-Gard; Saint-Maurice-de-Cazevieille; Saint-Maximin; Saint-Nazaire-des-Gardies; Saint-Privat-des-Vieux; Saint-Quentin-la-Poterie; Saint-Siffret; Saint-Théodorit; Saint-Victor-des-Oules; Salinelles; Sanilhac-Sagries; Sardan; Sauve; Sauzet; Savignargues; Saze; Sernhac; Serviers-et-Labaume; Seynes; Sommières; Souvignargues; Théziers; Tornac; Uchaud; Uzès; Vallabrix; Vallérargues; Vergèze; Vers-Pont-du-Gard; Vestric-et-Candiac; Vézenobres; Vic-le-Fesc; Villevieille.

Delno vključene občine: Allègre; Beaucaire; Bellegarde; Goudargues; Saint-Gilles; Vauvert; Verfeuil.

Departma Hérault:

Assas; Baillargues; Beaulieu; Boisseron; Buzinargues; Campagne; Castries; Claret; Fontanès; Galargues; Garrigues; Guzargues; Lauret; Lunel; Lunel-Viel; Matelles (les); Montaud; Moulès-et-Baucels; Restinclières; Saint-Bauzille-De-Montmel; Saint-Brès; Saint-Christol; Saint-Croix-de-Quintillargues; Saint-Drézéry; Saint-Geniès-Des-Mourgues; Saint-Hilaire-de-Beauvoir; Saint-Jean-de-Cornies; Saint-Jean-de-Cuculles; Saint-Mathieu-de-Tréviers; Saint-Seriès; Saint-Vincent-de-Barbeyrargues; Saturargues; Saussines; Sauteyrargues; Sussargues; Vacquières; Valergues; Valflaunès; Vérargues; Villetelle.

5.   Povezava z geografskim območjem:

5.1   Posebnost geografskega območja:

Naravno okolje

Za območje pridelave je značilna pokrajina s hribčki in griči, katerih nadmorska višina je na splošno nižja od 350 metrov. Tla večinoma sestavljajo terciarna molasa, kredni in lapornati apnenci ter naplavine. Podnebje je sredozemsko z izrazito poletno sušo in močnim jesenskim dežjem. Območje je izpostavljeno vetrovom, zlasti mistralu, ki piha s severa, zime so lahko zelo ostre.

Zgodovina

Prisotnost oljk že od antike je dokaz tesne povezave nîmske regije z gojenjem oljčnih dreves.

Proizvodnja oljčnega olja je zelo stara v tej regiji, rednejše pridelovanje in uživanje zelenih namiznih oljk pa sta mlajši, izvirata iz 18. stoletja. Razvoj te pridelave je namreč omogočila metoda za razgrenitev, ki sta jo izpopolnila brata Piccolini; z mešanico lesnega pepela (hrasta in oljčnih dreves) in apnice sta dobila alkalno raztopino za razgrenitev zelenih oljk. Ta metoda se je razširila med vsemi oljkarji, zlasti v Nîmesu. Zato so se vse zelene oljke, razgrenjene „na Piccolinijev način“, imenovale Picholines.

Domneva se, da so vrsto oljčnega drevesa, nastalo s selekcijo sorte Plant de Collias iz občine Collias z geografskega območja označbe, nato poimenovali Picholine po metodi za razgrenitev „na Piccolinijev način“, ki se je takrat uporabljala; to je bila selekcija dreves z najlepšimi in najbolj čvrstimi plodovi, primernimi za to prakso.

V drugi polovici 19. stoletja so kemiki izpopolnili lug, kar je olajšalo razgrenjevanje večjih količin oljk in spodbudilo nastanek „industrijskih“ predelovalnic.

Vendar je 19. stoletje zaznamoval upad pridelave oljk, ki sta jo izrinjala trta in uvoz drugih maščob. Upad se je nadaljeval do druge svetovne vojne, ko se je po petletnem konfliktu ponovno zbudilo zanimanje za proizvodnjo oljčnega olja, povezano s pomanjkanjem uvoženih olj in maščob.

Še leta 1945 je bilo blizu Nîmesa 22 predelovalnic oljk, v katerih so predelali 2 000 ton oljk Picholine, številne so bile tudi tržnice oljk.

Huda pozeba leta 1956 je zdesetkala oljčne nasade na območju Nîmesa.

Okus ploda in botanične lastnosti drevesa so prispevale k temu, da se je sorta Picholine razširila zunaj območja izvora, zlasti po pozebi leta 1956, ko je bila ta sorta razglašena za nacionalni interes in so jo povsod sadili.

Kljub temu je departma Gard na prvem mestu po pridelavi zelene oljke Picholine (23 % nacionalne pridelave). To je nedvomno povezano s tem, da je sorta Picholine zaradi odpornosti popolnoma prilagojena na pedoklimatske razmere v regiji pridelave s poreklom. V nîmski kotlini, ki je zibelka sorte Picholine, so oljčna drevesa Picholine v večini, medtem ko na vznožju Cévenol rastejo druge lokalne sorte. V Colliasu in bližnjih vaseh rastejo oljčna drevesa Picholine, stara več kot 200 let.

5.2   Posebnost proizvoda:

Oljke „Olive de Nîmes“ se tradicionalno predelujejo v zibelki sorte Picholine. Pripravljene so po veljavni tradicionalni metodi „nepopolna mlečna fermentacija“: cele oljke se macerirajo v alkalni raztopini pepelike ali sode, katere gostota ne presega 1 032.

Namakajo se do delne razgrenitve, nato se alkalna raztopina nadomesti s pitno vodo za spiranje.

Oljke so v vodi najmanj šestintrideset ur in se najmanj štirikrat sperejo.

Nato se hranijo v slanici iz morske soli, katere gostota je največ 1 060. Za nižanje pH vrednosti slanice na vrednost 4,7 sta dovoljeni citronska in mlečna kislina.

Ta način proizvodnje daje oljki „Olive de Nîmes“ hrustljavo teksturo ter tipično aromo masla in lešnika.

5.3   Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Dolga zgodovina gojenja oljk v departmaju Gard je omogočila prenos praktičnega znanja o oskrbi oljčnega nasada in pridelavi oljk.

Sorta Picholine je nekoliko odporna proti zimskemu mrazu in njeni trdno priraščeni plodovi kljubujejo močnim jesenskim vetrovom. Poleg tega se je med proizvajalci povečalo zanimanje za to sorto, ker jo je mogoče uporabljati tako za proizvodnjo olja kot za pridelavo namiznih oljk.

Zaradi omejitev naravnega okolja je za oskrbovanje nasada značilno:

| — | tradicionalno se gojijo nizka drevesa, da je zgodnje obiranje namiznih oljk lažje in so drevesa odpornejša proti vetru, |
| --- | --- |

—

tradicionalno se gojijo nizka drevesa, da je zgodnje obiranje namiznih oljk lažje in so drevesa odpornejša proti vetru,

| — | ureditev zemljišč, namenjenih gojenju oljčnih dreves, je vplivala tudi na obliko pokrajine; najdemo številne terase, tradicionalno imenovane „faïsse“ ali „banquaou“, katerih zidci zadržujejo tanko plast zemlje na prestrmih pobočjih. |
| --- | --- |

—

ureditev zemljišč, namenjenih gojenju oljčnih dreves, je vplivala tudi na obliko pokrajine; najdemo številne terase, tradicionalno imenovane „faïsse“ ali „banquaou“, katerih zidci zadržujejo tanko plast zemlje na prestrmih pobočjih.

Tradicionalno obiranje je potekalo od septembra (za namizne oljke) do decembra (za olje) in zagotavljalo delo za številno delovno silo, ki je, kot pravi lokalni izraz, „allait oliver“ (šla oljkarit).

Obiranje je večinoma ročno. Sorta Picholine, katere plodovi se dobro držijo peclja, namreč ni primerna za strojno obiranje, ki bi lahko poškodovalo oljke.

Po drugi strani pa konfiguracija tradicionalnih oljčnih nasadov (majhna površina, zidci, pogosto slaba dostopnost) ni primerna za mehanizacijo.

Oljke so pripravljene po veljavni tradicionalni metodi delne ali „nepopolne mlečne fermentacije“, to pomeni, da se postopek prekine, preden raztopina doseže koščico.

Ta fermentacija je na tem območju tradicionalna, da se ohranijo barva, posebni okus in hrustljavost ploda brez grenkega okusa.

V tej proizvodnji je bilo veliko vzponov in padcev. Vendar se je oljka „Olive de Nîmes“ zaradi ujemanja sorte z zemljo, navezanosti ljudi na ta prvotni proizvod in praktičnega znanja lokalnih oljkarjev ohranila ter med proizvajalci in potrošniki postala celo bolj cenjena.

Sklic na objavo specifikacije:

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDC-AOP/olive-de-nimes.pdf

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

| 20.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 44/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 44/18

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 44/07

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„Image“ (LONGKOU FEN SI)

ES št.: CN-PGI-0005-0623-16.07.2007

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Image“ (Longkou Fen Si)

2.   Država članica ali tretja država:

Ljudska republika Kitajska

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 2.7: | Testenine |
| --- | --- |

Skupina 2.7:

Testenine

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

Longkou Fen Si je kot nit tanek suh škrobni proizvod, izdelan iz zelenega fižola in graha.

Po videzu je Longkou Fen Si bel in prosojen; vsak posamezen kos je iste debeline (ni podvojitev ali zlomljenih kosov); je mehek in prožen; je pristnega okusa in nima nenavadnega vonja ter s prostim očesom ni opaznih nečistoč. Najznačilnejša lastnost je odpornost na temperature vretja brez želatiniranja. Tudi po enournem vretju se kosi med seboj ne sprimejo drug z drugim in ne želatinirajo ali se ne razlomijo ali je razlomov le malo.

Za Longkou Fen Si je značilna visoka vsebnost škroba, tj. preko 75 %, vsebnost vode je nižja od 15 %, premer niti je manj kot 0,7 mm in delež zlomljenih rezancev (vermicelli) je manj kot 10 %, če se kuhajo v vodi 45 minut, vsebnost pepela pa je manj kot 0,5 %.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

Rezanci Longkou Fen Si so izdelani iz zelenega fižola ali graha.

Glede kraja izvora surovin ni omejitev. Uporabijo se lahko tudi uvožene surovine.

Pri pridelavi zelenega fižola in graha se ne sme uporabljati gnojil ali kemikalij. Zaželene so surovine, pridelane v istem letu. Najdaljše obdobje shranjevanja surovin ne sme presegati enega leta; drugi pogoji pa so:

| — | uporaba debelega, nezlomljenega semena, |
| --- | --- |

—

uporaba debelega, nezlomljenega semena,

| — | manj kot 1 % nečistoč ali semen druge barve,
  in |
| --- | --- |

—

manj kot 1 % nečistoč ali semen druge barve,

in

| — | vsebnost vlage nižja kot 13,5 %. |
| --- | --- |

—

vsebnost vlage nižja kot 13,5 %.

Voda mora biti iz vodnih virov v geografskem območju.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Namakanje zelenega fižola ali graha, obarjanje in ločevanje škrobne mase, gnetenje mase, precejanje in sušenje (na soncu ali vročem zraku) mora potekati v določenem geografskem območju.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

Posušeni rezanci Longkou Fen Si so pakirani glede na zahteve potrošnikov.

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Označevanje proizvoda Longkou Fen Si mora vsebovati naslednje podatke: ime proizvoda, ime in naslov proizvajalca, blagovno znamko, specifikacijo embalaže, datum proizvodnje in rok uporabe, sestavine ter serijsko številko.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Območje je na severu polotoka Šandung ter zajema mesta Lungkov, Džaojuan, Penglaj, Laijang in Laidžov na upravnem območju mesta Jantaj v provinci Šandung na Kitajskem. Čez območje tečeta Rumena reka in reka Džje.

5.   Povezava z geografskim območjem:

5.1   Posebnost geografskega območja:

Čez geografsko območje tečeta Rumena reka in reka Džje, kakovost vode pa je dobra. Regija je značilno topla celinska monsunska regija s polvlažnim podnebjem. Ima štiri letne čase, zmeren veter, primerne temperature, nizko vlažnost zraka, dolge dneve in edinstven mikrobni sistem.

5.2   Posebnost proizvoda:

Značilnost rezancev Longkou Fen Si je visoka vsebnost škroba, izjemna voljnost in malo nečistoč. Delež zlomljenih rezancev Longkou Fen Si, ko so se v vreli vodi kuhali 45 minut, je manjši od 10 %.

5.3   Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Naravni dejavniki

Kakovost vode. Nadziranje kakovosti škroba je v proizvodnem procesu zelo pomembno. Osnovna metoda za proizvodnjo škroba je naslednja: po zmečkanju namočenega zelenega fižola ali graha v kašo, odstraniti ostanke luščin, škrob se zgosti zaradi delovanja bakterije Streptococcus lactis, nato se škrob ekstrahira s sušenjem. Ta tehnika je znana kot fermentacija v kisli tekočini za namakanje. Pri tem postopku ima bakterija Streptococcus lactis bistveno vlogo, medtem ko je kakovost vode ključna za njeno rast in razmnoževanje. Voda, ki je brez umazanij in vonja, svežega, ne grenkega okusa ter bogata z minerali, se običajno imenuje sladka voda. Kovinski delci in anorganske soli v sladki vodi pomembno vplivajo na rast in razmnoževanje ugodnih mikroorganizmov in encimov, ki jih proizvajajo. To pa vpliva na zgoščevanje in zadrževanje škroba ter njegovo kakovost. Onesnažena voda ali voda s previsoko ali prenizko vrednostjo pH ali prevelikim številom klorovih ali sulfatnih ionov bo zavirala rast in razmnoževanje mikroorganizmov ter lahko povzroči, da mikroorganizmi proizvajajo klusterin in tako izgubijo svojo zmožnost zgoščevanja škroba. Kakovost vode zato pomembno vpliva na količino proizvodenega škroba in kakovost rezancev Longkou Fen Si. Pravijo, da je proizvodnja kitajskih rezancev kot pridobivanje srebra iz vode. Isti proizvajalec lahko z istimi tehnikami proizvede visokokakovostne kitajske rezance na območju proizvodnje rezancev Longkou Fen Si, ne bo pa mogel pridobiti rezancev podobne kakovosti na drugih območjih, na nekaterih območjih sploh ne bo mogel ekstrahirati škroba. To jasno dokazuje vpliv kakovosti vode na rezance Longkou Fen Si. V regiji Jantaj je veliko gora in hribov. Voda v rekah na območju izvira v gorah. Voda ni onesnažena, ima vrednost pH med 6,9 in 7,4 ter nizko vsebnost kloridnih in sulfatnih ionov. Ta voda je primerna za ekstrakcijo škroba iz zelenega fižola in graha z metodo fermentacije v kisli tekočini za namakanje, kar prispeva k visoki vsebnosti škroba v rezancih Longkou Fen Si.

Podnebje in geografsko okolje. Drug ključni dejavnik za kakovost rezancev Longkou Fen Si je sušenje. Proizvodnja rezancev Longkou Fen Si se lahko razdeli na dve obdobji: pomlad in jesen. Pomladanska proizvodnja poteka od spomladanskega enakonočja do poletnega solsticija, jesenska proizvodnja pa traja od „bele rose“ do „obilnega sneženja“, skupaj šest mesecev. Kitajski rezanci, ki se proizvajajo v obdobju od „začetka deževja“ do začetka poletja in od jesenskega enakonočja do začetka zime, so najboljši. V drugih obdobjih je proizvodnja rezancev slabše kakovosti kot spomladi in jeseni. Razlog za to je predvsem prenizka zimska temperatura, tako da se bakterija Streptococcus lactis pri fermentaciji težko razmnožuje. Kitajski rezanci, ki se sušijo prepočasi ali pa celo zmrznejo, so slabše kakovosti, medtem ko je poleti temperatura previsoka in je zato pri fermentaciji težko nadzirati kontaminacijo z drugimi bakterijami. Druge probleme predstavljajo razmere, ko je preveč dežja, premalo vetra ali premočna sončna svetloba. Vsi ti dejavniki skupaj so vzrok za slabšo kakovost kitajskih rezancev. Temperatura na območju proizvodnje rezancev Longkou Fen Si je ugodna za razmnoževanje bakterije Streptococcus lactis. Sušenje pospešujeta tudi ustrezna moč vetra in vlažnost.

Tehnološke izboljšave, npr. sušenje z vročim zrakom, postopoma izpodrivajo tradicionalni postopek sušenja na soncu. To je prilagojen postopek, ki posnema osnovne pogoje sušenja na soncu. Trenutno se pri proizvodnji rezancev Longkou Fen Si uporabljata sušenje na soncu in sušenje z vročim zrakom.

Človeški dejavniki

Že v obdobju dinastije Severni Wej so prebivalci Džaojuana obvladali tehnike proizvodnje škroba in v obdobju dinastije Sung začeli proizvajati običajne kitajske rezance.

V 19. stoletju so bile v sedanji vasi Bejlidžuang v kraju Džangšing v mestu Džaojuan ustanovljene delavnice, v katerih so proizvajali kitajske rezance iz zelenega fižola. To so najstarejše delavnice za proizvodnjo kitajskih rezancev, ki so se ohranile do danes.

Leta 1860 je bila v Hongkongu ustanovljena trgovina s kitajskimi rezanci Hungtaj za prodajo kitajskih rezancev, ki so se proizvajali v Džaojuanu in odpremljali iz Lungkova. Pismenke za „Longkou tanki rezanci“ so bile napisane na zunanji embalaži, tako da je proizvod od takrat poznan po imenu Longkou Fen Si.

Vlada dinastije Čing je leta 1862 ustanovila vzhodno carinsko upravo v pokrajini Jantaj z izpostavo v Lungkovu, ki je močno spodbujala transport in prodajo rezancev Longkou Fen Si. Pristanišče Lungkov je bilo za zunanjo trgovino odprto januarja 1914. Vedno več ljudi iz Džaojuana je odpiralo trgovine s kitajskimi rezanci v Lungkovu, kar je spodbudilo izvoz rezancev Lungkou Fen Si. Zato tanki rezanci Longkou Fen Si zdaj slovijo doma in v tujini.

Oddelki za zunanjo trgovino v provinci Šandung zaradi dolgega slovesa tankih rezancev Longkou Fen Si to ime uporabljajo za spodbujanje izvozne trgovine.

Sklic na objavo specifikacije:

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---