# Europos Sąjungos L 351/2009

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2009.351.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 351 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 52 tomas2009m. gruodžio 30d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2009.351.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 351

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

52 tomas2009m. gruodžio 30d.

---

| Turinys | | V   Aktai, priimti nuo 2009 m. gruodžio 1 d. pagal Europos Sąjungos sutartį, Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir Euratomo steigimo sutartį | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTAI, KURIUOS SKELBTI PRIVALOMA |
| | * | 2009 m. gruodžio 22 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1297/2009, kuriuo panaikinamas Reglamentu (EB) Nr. 172/2008 importuojamam Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos kilmės ferosiliciui nustatytas antidempingo muitas | 1 |
| | | AKTAI, KURIŲ SKELBTI NEPRIVALOMA |
| | | 2009/1022/ES |
| | * | 2009 m. gruodžio 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, leisti Estijos Respublikai taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 167 straipsnio | 4 |

Turinys

V   Aktai, priimti nuo 2009 m. gruodžio 1 d. pagal Europos Sąjungos sutartį, Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir Euratomo steigimo sutartį

Puslapis

AKTAI, KURIUOS SKELBTI PRIVALOMA

*

2009 m. gruodžio 22 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1297/2009, kuriuo panaikinamas Reglamentu (EB) Nr. 172/2008 importuojamam Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos kilmės ferosiliciui nustatytas antidempingo muitas

1

AKTAI, KURIŲ SKELBTI NEPRIVALOMA

2009/1022/ES

*

2009 m. gruodžio 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, leisti Estijos Respublikai taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 167 straipsnio

4

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

V Aktai, priimti nuo 2009 m. gruodžio 1 d. pagal Europos Sąjungos sutartį, Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir Euratomo steigimo sutartį

AKTAI, KURIUOS SKELBTI PRIVALOMA

| 30.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 351/1

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1297/2009

2009 m. gruodžio 22 d.

kuriuo panaikinamas Reglamentu (EB) Nr. 172/2008 importuojamam Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos kilmės ferosiliciui nustatytas antidempingo muitas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 ir 6 dalis,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Taryba Reglamentu (EB) Nr. 172/2008 (2) (toliau – pirminis reglamentas) importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos, Egipto, Kazachstano, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Rusijos kilmės ferosiliciui (toliau – FeSi) nustatė galutinį antidempingo muitą. Priemones sudaro 5,4 %–33,9 % dydžio ad valorem muitai atsižvelgiant į produkto kilmės šalį, išskyrus keturias pirminiame reglamente konkrečiai nurodytas bendroves, kurioms taikomos individualios muito normos. |
| --- | --- |

(1)

Taryba Reglamentu (EB) Nr. 172/2008 (2) (toliau – pirminis reglamentas) importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos, Egipto, Kazachstano, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Rusijos kilmės ferosiliciui (toliau – FeSi) nustatė galutinį antidempingo muitą. Priemones sudaro 5,4 %–33,9 % dydžio ad valorem muitai atsižvelgiant į produkto kilmės šalį, išskyrus keturias pirminiame reglamente konkrečiai nurodytas bendroves, kurioms taikomos individualios muito normos.

1.2.   Prašymas atlikti peržiūrą

| (2) | Nustačius galutines priemones Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį (toliau – tarpinė peržiūra). Prašymą, kuriuo buvo prašoma ištirti tik dempingo aspektus, pateikė eksportuojantis Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos gamintojas Silmak Dooel Export Import (toliau – pareiškėjas arba Silmak). Pareiškėjas bendradarbiavo atliekant tyrimą, kurį atlikus nustatyti faktai ir padarytos išvados išdėstytos pirminiame reglamente (toliau – pirminis tyrimas). Pareiškėjui, kuris yra vienintelis žinomas nagrinėjamojo Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos kilmės produkto eksportuojantis gamintojas, taikomas 5,4 % antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(2)

Nustačius galutines priemones Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį (toliau – tarpinė peržiūra). Prašymą, kuriuo buvo prašoma ištirti tik dempingo aspektus, pateikė eksportuojantis Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos gamintojas Silmak Dooel Export Import (toliau – pareiškėjas arba Silmak). Pareiškėjas bendradarbiavo atliekant tyrimą, kurį atlikus nustatyti faktai ir padarytos išvados išdėstytos pirminiame reglamente (toliau – pirminis tyrimas). Pareiškėjui, kuris yra vienintelis žinomas nagrinėjamojo Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos kilmės produkto eksportuojantis gamintojas, taikomas 5,4 % antidempingo muitas.

| (3) | Prašyme atlikti tarpinę peržiūrą pareiškėjas teigė, kad palyginus pareiškėjo apskaičiuotą normaliąją vertę su pareiškėjo eksporto į Sąjungą kainomis, matyti, kad dempingo skirtumas yra gerokai mažesnis už galiojančią priemonę. Todėl pareiškėjas tvirtino, kad nebūtina toliau taikyti galiojančios priemonės ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą. |
| --- | --- |

(3)

Prašyme atlikti tarpinę peržiūrą pareiškėjas teigė, kad palyginus pareiškėjo apskaičiuotą normaliąją vertę su pareiškėjo eksporto į Sąjungą kainomis, matyti, kad dempingo skirtumas yra gerokai mažesnis už galiojančią priemonę. Todėl pareiškėjas tvirtino, kad nebūtina toliau taikyti galiojančios priemonės ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą.

1.3.   Dalinės tarpinės peržiūros inicijavimas

| (4) | Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija nusprendė inicijuoti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, kurią atliekant nagrinėjamas tik su Silmak susijęs dempingas. 2009 m. balandžio 22 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbė pranešimą apie inicijavimą ir pradėjo tyrimą. |
| --- | --- |

(4)

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija nusprendė inicijuoti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, kurią atliekant nagrinėjamas tik su Silmak susijęs dempingas. 2009 m. balandžio 22 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbė pranešimą apie inicijavimą ir pradėjo tyrimą.

1.4.   Nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas

| (5) | Atliekant tarpinę peržiūrą nagrinėjamasis produktas yra toks pats, kaip ir pirminiame tyrime, t. y. ferolydinys, kurio sudėtyje esantis silicis sudaro daugiau nei 8 % ir mažiau nei 96 %, o geležis – ne mažiau nei 4 % masės. FeSi gaminamas elektros lanko krosnyse mažinant kvarco kiekį, naudojant produktus, kuriuose yra anglies. Iš esmės produktas naudojamas geležies ir plieno pramonėje kaip deguonį šalinanti medžiaga ir legiravimo sudedamoji dalis. FeSi parduodamas gabalais, granulėmis arba miltelių pavidalu, jis gali būti skirtingos kokybės atsižvelgiant į silicio ir priemaišų (pvz. aliuminio) kiekį. FeSi, kurio sudėtyje yra ne mažiau nei 70 % silicio, laikomas labai grynu, kurio sudėtyje yra daugiau nei 55 % ir mažiau nei 70 % silicio – vidutiniškai grynu ir kurio sudėtyje yra mažiau nei 55 % silicio – mažai grynu FeSi. Šiuo metu nagrinėjamojo produkto KN kodai yra 7202 21 00, 7202 29 10 ir 7202 29 90. |
| --- | --- |

(5)

Atliekant tarpinę peržiūrą nagrinėjamasis produktas yra toks pats, kaip ir pirminiame tyrime, t. y. ferolydinys, kurio sudėtyje esantis silicis sudaro daugiau nei 8 % ir mažiau nei 96 %, o geležis – ne mažiau nei 4 % masės. FeSi gaminamas elektros lanko krosnyse mažinant kvarco kiekį, naudojant produktus, kuriuose yra anglies. Iš esmės produktas naudojamas geležies ir plieno pramonėje kaip deguonį šalinanti medžiaga ir legiravimo sudedamoji dalis. FeSi parduodamas gabalais, granulėmis arba miltelių pavidalu, jis gali būti skirtingos kokybės atsižvelgiant į silicio ir priemaišų (pvz. aliuminio) kiekį. FeSi, kurio sudėtyje yra ne mažiau nei 70 % silicio, laikomas labai grynu, kurio sudėtyje yra daugiau nei 55 % ir mažiau nei 70 % silicio – vidutiniškai grynu ir kurio sudėtyje yra mažiau nei 55 % silicio – mažai grynu FeSi. Šiuo metu nagrinėjamojo produkto KN kodai yra 7202 21 00, 7202 29 10 ir 7202 29 90.

| (6) | Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje gaminamas ir joje parduodamas produktas ir į Sąjungą eksportuojamas produktas pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis ir turi tą pačią paskirtį, todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais. |
| --- | --- |

(6)

Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje gaminamas ir joje parduodamas produktas ir į Sąjungą eksportuojamas produktas pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis ir turi tą pačią paskirtį, todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais.

1.5.   Suinteresuotosios šalys

| (7) | Komisija oficialiai pranešė Sąjungos pramonei, pareiškėjui ir eksportuojančios šalies valdžios institucijoms apie tarpinės peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(7)

Komisija oficialiai pranešė Sąjungos pramonei, pareiškėjui ir eksportuojančios šalies valdžios institucijoms apie tarpinės peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (8) | Komisija pareiškėjui išsiuntė klausimyną ir per tam tikslui nustatytą laikotarpį gavo atsakymą. Komisija surado ir patikrino visą, jos manymu, dempingui nustatyti būtiną informaciją ir atliko tikrinamąjį vizitą pareiškėjo patalpose:






  — | Silmak Dooel Export-Import, Jegunovcė, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija. |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisija pareiškėjui išsiuntė klausimyną ir per tam tikslui nustatytą laikotarpį gavo atsakymą. Komisija surado ir patikrino visą, jos manymu, dempingui nustatyti būtiną informaciją ir atliko tikrinamąjį vizitą pareiškėjo patalpose:

—

Silmak Dooel Export-Import, Jegunovcė, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija.

1.6.   Tiriamasis laikotarpis

| (9) | Atliekant dempingo tyrimą nagrinėtas 2008 m. sausio 1 d.–2008 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). |
| --- | --- |

(9)

Atliekant dempingo tyrimą nagrinėtas 2008 m. sausio 1 d.–2008 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL).

2.   TYRIMO REZULTATAI

2.1.   Normalioji vertė

| (10) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, pirmiausia Komisija ištyrė, ar pareiškėjo panašaus produkto pardavimas nepriklausomiems klientams vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar bendras taip parduotas kiekis sudarė nemažiau kaip 5 % viso nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio. |
| --- | --- |

(10)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, pirmiausia Komisija ištyrė, ar pareiškėjo panašaus produkto pardavimas nepriklausomiems klientams vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar bendras taip parduotas kiekis sudarė nemažiau kaip 5 % viso nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio.

| (11) | Kadangi atlikus tyrimą nustatyta, kad Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje nebuvo tipiško panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų rūšių produktų gamybos sąnaudų pridedant pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (toliau – PBA išlaidos) sumą bei pagrįstą pelno skirtumą. |
| --- | --- |

(11)

Kadangi atlikus tyrimą nustatyta, kad Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje nebuvo tipiško panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų rūšių produktų gamybos sąnaudų pridedant pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (toliau – PBA išlaidos) sumą bei pagrįstą pelno skirtumą.

| (12) | Siekdama nustatyti, ar galima taikyti paties pareiškėjo PBA išlaidas ir vidaus rinkoje parduoto panašaus produkto pelno skirtumą, vėliau Komisija nagrinėjo, ar per TL FeSi buvo parduodamas vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalyje. Buvo nustatyta, kad per TL bendrovė vykdė mažai pelningų pardavimo vidaus rinkoje sandorių ir pardavė labai mažus kiekius. Bendrovė teigė, kad šie sandoriai susiję su bandomaisiais produktais, todėl šių sandorių negalima laikyti vykdytais įprastomis prekybos sąlygomis. Teiginys patikrintas ir jam pritarta. |
| --- | --- |

(12)

Siekdama nustatyti, ar galima taikyti paties pareiškėjo PBA išlaidas ir vidaus rinkoje parduoto panašaus produkto pelno skirtumą, vėliau Komisija nagrinėjo, ar per TL FeSi buvo parduodamas vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalyje. Buvo nustatyta, kad per TL bendrovė vykdė mažai pelningų pardavimo vidaus rinkoje sandorių ir pardavė labai mažus kiekius. Bendrovė teigė, kad šie sandoriai susiję su bandomaisiais produktais, todėl šių sandorių negalima laikyti vykdytais įprastomis prekybos sąlygomis. Teiginys patikrintas ir jam pritarta.

| (13) | Remiantis aprašyta analize buvo padaryta išvada, kad per TL pareiškėjas panašaus produkto vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis nepardavė. Todėl, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą, apskaičiuojant normaliąją vertę laikyta tikslinga vadovautis tokiu pačiu metodu, kaip ir per pirminį tyrimą. Todėl vidutinės svertinės PBA išlaidos, kurias dėl panašios gamybos ir pardavimo struktūros per pirminį tyrimą patyrė Egipto gamintojai, ir šios rūšies vartojimo prekių rinkoje pagrįstu pelnu laikomas 5 % pelno skirtumas buvo pridėti prie pareiškėjo gamybos sąnaudų. |
| --- | --- |

(13)

Remiantis aprašyta analize buvo padaryta išvada, kad per TL pareiškėjas panašaus produkto vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis nepardavė. Todėl, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą, apskaičiuojant normaliąją vertę laikyta tikslinga vadovautis tokiu pačiu metodu, kaip ir per pirminį tyrimą. Todėl vidutinės svertinės PBA išlaidos, kurias dėl panašios gamybos ir pardavimo struktūros per pirminį tyrimą patyrė Egipto gamintojai, ir šios rūšies vartojimo prekių rinkoje pagrįstu pelnu laikomas 5 % pelno skirtumas buvo pridėti prie pareiškėjo gamybos sąnaudų.

2.2.   Eksporto kaina

| (14) | Kadangi pareiškėjas visas prekes eksportavo į Sąjungą tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos buvo nustatytos remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis. |
| --- | --- |

(14)

Kadangi pareiškėjas visas prekes eksportavo į Sąjungą tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos buvo nustatytos remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.

2.3.   Palyginimas

| (15) | Vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygmeniu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi buvo atsižvelgta į veiksnių, kurie, kaip buvo įrodinėjama, turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, skirtumus. Todėl atliekant koregavimus prireikus ir pateisinamais atvejais deramai atsižvelgta į vežimo ir draudimo sąnaudas, tvarkymo, pakavimo ir papildomas išlaidas, finansines sąnaudas, banko mokesčius ir pareiškėjo sumokėtus antidempingo muitus. |
| --- | --- |

(15)

Vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygmeniu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi buvo atsižvelgta į veiksnių, kurie, kaip buvo įrodinėjama, turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, skirtumus. Todėl atliekant koregavimus prireikus ir pateisinamais atvejais deramai atsižvelgta į vežimo ir draudimo sąnaudas, tvarkymo, pakavimo ir papildomas išlaidas, finansines sąnaudas, banko mokesčius ir pareiškėjo sumokėtus antidempingo muitus.

2.4.   Dempingo skirtumas

| (16) | Kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Taip palyginus, dempingas nenustatytas. |
| --- | --- |

(16)

Kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Taip palyginus, dempingas nenustatytas.

3.   ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS

| (17) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį taip pat buvo tiriama, ar pasikeitusios aplinkybės gali būti pagrįstai laikomos ilgalaikėmis. |
| --- | --- |

(17)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį taip pat buvo tiriama, ar pasikeitusios aplinkybės gali būti pagrįstai laikomos ilgalaikėmis.

| (18) | Šiuo atžvilgiu atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Silmak labai stengėsi pakeisti gamybos struktūrą ir siekė gaminti geresnės kokybės produktus (kurių sudėtyje būtų ne mažiau nei 75 % silicio), dėl ko jų eksporto kaina vidutiniškai padidėjo daugiau nei išlaidos. |
| --- | --- |

(18)

Šiuo atžvilgiu atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Silmak labai stengėsi pakeisti gamybos struktūrą ir siekė gaminti geresnės kokybės produktus (kurių sudėtyje būtų ne mažiau nei 75 % silicio), dėl ko jų eksporto kaina vidutiniškai padidėjo daugiau nei išlaidos.

| (19) | Atliekant šią tarpinę peržiūrą pareiškėjas visapusiškai bendradarbiavo, ir pagal gautus ir patikrintus duomenis buvo galima nustatyti dempingo skirtumą remiantis bendrovės pateiktais duomenimis, įskaitant individualias eksporto į Sąjungą kainas. Apskaičiavus nustatyta, kad tolesnis galiojančios priemonės taikymas būtų nepagrįstas. |
| --- | --- |

(19)

Atliekant šią tarpinę peržiūrą pareiškėjas visapusiškai bendradarbiavo, ir pagal gautus ir patikrintus duomenis buvo galima nustatyti dempingo skirtumą remiantis bendrovės pateiktais duomenimis, įskaitant individualias eksporto į Sąjungą kainas. Apskaičiavus nustatyta, kad tolesnis galiojančios priemonės taikymas būtų nepagrįstas.

| (20) | Be to, remiantis atliekant tyrimą gautais ir patikrintais įrodymais paaiškėjo, kad pareiškėjo gamybos struktūros pokyčiai laikytini ilgalaikiais. Atliekant tyrimą nebuvo jokių kitų įrodymų, prieštaraujančių šiai išvadai. Todėl mažai tikėtina, kad aplinkybės, dėl kurių inicijuota ši tarpinė peržiūra, artimiausiu metu keistųsi taip, kad turėtų įtakos per tarpinę peržiūrą nustatytiems faktams. Todėl padaryta išvada, kad aplinkybių pokyčiai yra ilgalaikiai. |
| --- | --- |

(20)

Be to, remiantis atliekant tyrimą gautais ir patikrintais įrodymais paaiškėjo, kad pareiškėjo gamybos struktūros pokyčiai laikytini ilgalaikiais. Atliekant tyrimą nebuvo jokių kitų įrodymų, prieštaraujančių šiai išvadai. Todėl mažai tikėtina, kad aplinkybės, dėl kurių inicijuota ši tarpinė peržiūra, artimiausiu metu keistųsi taip, kad turėtų įtakos per tarpinę peržiūrą nustatytiems faktams. Todėl padaryta išvada, kad aplinkybių pokyčiai yra ilgalaikiai.

4.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (21) | Pažymima, kad palyginus pareiškėjo eksporto duomenis ir Eurostato duomenis paaiškėjo, kad bendrovės eksportuojamo nagrinėjamojo produkto kiekis per TL atitinka bendrą iš Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos į Sąjungą tuo pačiu laikotarpiu importuojamo nagrinėjamojo produkto kiekį. |
| --- | --- |

(21)

Pažymima, kad palyginus pareiškėjo eksporto duomenis ir Eurostato duomenis paaiškėjo, kad bendrovės eksportuojamo nagrinėjamojo produkto kiekis per TL atitinka bendrą iš Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos į Sąjungą tuo pačiu laikotarpiu importuojamo nagrinėjamojo produkto kiekį.

| (22) | Atsižvelgiant į šio peržiūros tyrimo rezultatus, laikoma, kad tikslinga panaikinti Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos kilmės importuojamam nagrinėjamajam produktui taikomą antidempingo muitą. |
| --- | --- |

(22)

Atsižvelgiant į šio peržiūros tyrimo rezultatus, laikoma, kad tikslinga panaikinti Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos kilmės importuojamam nagrinėjamajam produktui taikomą antidempingo muitą.

| (23) | Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis buvo ketinama siūlyti panaikinti Reglamentu (EB) Nr. 172/2008 nustatytą priemonę ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti pastabas. Suinteresuotosios šalys nepateikė jokių pastabų, |
| --- | --- |

(23)

Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis buvo ketinama siūlyti panaikinti Reglamentu (EB) Nr. 172/2008 nustatytą priemonę ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti pastabas. Suinteresuotosios šalys nepateikė jokių pastabų,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį inicijuota dalinė tarpinė antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos kilmės ferosiliciui, kurio KN kodai šiuo metu yra 7202 21 00, 7202 29 10 ir 7202 29 90, peržiūra baigiama, o galiojanti priemonė, taikoma importuojamam Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos kilmės produktui, panaikinama.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 22 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. CARLGREN

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

1

(2)  OL L 55, 2008 2 28, p. 6.

2

(3)  OL C 93, 2009 4 22, p. 22.

3

---

AKTAI, KURIŲ SKELBTI NEPRIVALOMA

| 30.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 351/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 351/4

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2009 m. gruodžio 15 d.

leisti Estijos Respublikai taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 167 straipsnio

(2009/1022/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į Direktyvą 2006/112/EB (1), ypač į jos 395 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Tarybos sprendimu 2007/133/EB (2), nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 167 straipsnio, Estijos Respublikai (toliau – Estija) leista apmokestinamiesiems asmenims, taikantiems neprivalomą grynųjų pinigų apskaitos sistemą, pagal kurią, kaip išdėstyta tos direktyvos 66 straipsnio b punkte, prievolė apskaičiuoti pridėtinės vertės mokestį (PVM) už jų tiekiamas prekes ar teikiamas paslaugas atsiranda gavus apmokėjimą, atidėti teisę į PVM atskaitą iki tol, kol PVM sumokamas prekių tiekėjui ar paslaugų teikėjui. Kad galėtų taikyti šią schemą, tie apmokestinamieji asmenys turi būti įregistruoti kaip individualūs verslininkai. |
| --- | --- |

(1)

Tarybos sprendimu 2007/133/EB (2), nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 167 straipsnio, Estijos Respublikai (toliau – Estija) leista apmokestinamiesiems asmenims, taikantiems neprivalomą grynųjų pinigų apskaitos sistemą, pagal kurią, kaip išdėstyta tos direktyvos 66 straipsnio b punkte, prievolė apskaičiuoti pridėtinės vertės mokestį (PVM) už jų tiekiamas prekes ar teikiamas paslaugas atsiranda gavus apmokėjimą, atidėti teisę į PVM atskaitą iki tol, kol PVM sumokamas prekių tiekėjui ar paslaugų teikėjui. Kad galėtų taikyti šią schemą, tie apmokestinamieji asmenys turi būti įregistruoti kaip individualūs verslininkai.

| (2) | Laiškuose, kurie Komisijos Generaliniame sekretoriate užregistruoti 2009 m. rugsėjo 4 d., Estija paprašė leisti pratęsti šios specialios nukrypti leidžiančios priemonės galiojimą. |
| --- | --- |

(2)

Laiškuose, kurie Komisijos Generaliniame sekretoriate užregistruoti 2009 m. rugsėjo 4 d., Estija paprašė leisti pratęsti šios specialios nukrypti leidžiančios priemonės galiojimą.

| (3) | Vadovaudamasi Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalimi, 2009 m. spalio 1 d. laišku Komisija informavo kitas valstybes nares apie Estijos prašymą. 2009 m. spalio 5 d. laišku Komisija pranešė Estijai, kad turi visą informaciją, kuri, Komisijos nuomone, yra būtina jos prašymui svarstyti. |
| --- | --- |

(3)

Vadovaudamasi Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalimi, 2009 m. spalio 1 d. laišku Komisija informavo kitas valstybes nares apie Estijos prašymą. 2009 m. spalio 5 d. laišku Komisija pranešė Estijai, kad turi visą informaciją, kuri, Komisijos nuomone, yra būtina jos prašymui svarstyti.

| (4) | Grynųjų pinigų apskaitos sistema yra neprivaloma supaprastinta sistema, skirta mažoms įmonėms, kurios neatleidžiamos nuo mokesčių. Pagal šią sistemą tokie apmokestinamieji asmenys gali taikyti paprastą taisyklę, pagrįstą pirkimo ir pardavimo sandorių apmokėjimo data, pagal kurią nustatoma, kada jie privalo pasinaudoti teise į PVM atskaitą ir sumokėti PVM mokesčių institucijoms. Tiems apmokestinamiesiems asmenims ši sistema yra supaprastinimo priemonė, kuria joms sudaromos palankesnės sąlygos valdyti grynųjų pinigų srautus. |
| --- | --- |

(4)

Grynųjų pinigų apskaitos sistema yra neprivaloma supaprastinta sistema, skirta mažoms įmonėms, kurios neatleidžiamos nuo mokesčių. Pagal šią sistemą tokie apmokestinamieji asmenys gali taikyti paprastą taisyklę, pagrįstą pirkimo ir pardavimo sandorių apmokėjimo data, pagal kurią nustatoma, kada jie privalo pasinaudoti teise į PVM atskaitą ir sumokėti PVM mokesčių institucijoms. Tiems apmokestinamiesiems asmenims ši sistema yra supaprastinimo priemonė, kuria joms sudaromos palankesnės sąlygos valdyti grynųjų pinigų srautus.

| (5) | 2009 m. sausio 28 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvos 2006/112/EB nuostatos dėl sąskaitų faktūrų išrašymo taisyklių, kuria taip pat valstybėms narėms sudaroma galimybė apmokestinamiesiems asmenims, kurių metinė apyvarta neviršija viršutinės ribos, kurią valstybės narės gali nustatyti iki 2 000 000 EUR, ir kurie todėl turi teisę taikyti neprivalomą sistemą, pagal kurią prievolė apskaičiuoti sandorių PVM atsiranda tik gavus apmokėjimą, atidėti teisę į PVM atskaitą iki tol, kol PVM sumokamas prekių tiekėjui ar paslaugų teikėjui. |
| --- | --- |

(5)

2009 m. sausio 28 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvos 2006/112/EB nuostatos dėl sąskaitų faktūrų išrašymo taisyklių, kuria taip pat valstybėms narėms sudaroma galimybė apmokestinamiesiems asmenims, kurių metinė apyvarta neviršija viršutinės ribos, kurią valstybės narės gali nustatyti iki 2 000 000 EUR, ir kurie todėl turi teisę taikyti neprivalomą sistemą, pagal kurią prievolė apskaičiuoti sandorių PVM atsiranda tik gavus apmokėjimą, atidėti teisę į PVM atskaitą iki tol, kol PVM sumokamas prekių tiekėjui ar paslaugų teikėjui.

| (6) | Speciali nukrypti leidžianti priemonė neturi poveikio Estijoje galutiniame vartojimo etape iš PVM surenkamai pajamų sumai ir Sąjungos iš PVM gaunamiems nuosaviems ištekliams, |
| --- | --- |

(6)

Speciali nukrypti leidžianti priemonė neturi poveikio Estijoje galutiniame vartojimo etape iš PVM surenkamai pajamų sumai ir Sąjungos iš PVM gaunamiems nuosaviems ištekliams,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 167 straipsnio, Estijai leidžiama atidėti teisę į PVM atskaitą antroje pastraipoje apibrėžtiems apmokestinamiesiems asmenims iki tol, kol PVM sumokamas prekių tiekėjui ar paslaugų teikėjui.

Minėti apmokestinamieji asmenys turi būti pasirinkę taikyti sistemą, pagal kurią prievolė apskaičiuoti PVM už jų tiekiamas prekes ir teikiamas paslaugas atsiranda gavus apmokėjimą.

Iki 2010 m. gruodžio 31 d. antroje pastraipoje nurodyta sistema taikoma apmokestinamiesiems asmenims, įregistruotiems kaip individualūs verslininkai.

Nuo 2011 m. sausio 1 d. antroje pastraipoje nurodyta sistema taikoma apmokestinamiesiems asmenims, kurių metinė apyvarta neviršija viršutinės ribos, kurią Estija nustato iki 2 000 000 EUR sumai lygiavertės sumos nacionaline valiuta, nustatomos pagal Direktyvos 2006/112/EB 399 ir 400 straipsnius.

2 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2010 m. sausio 1 d. iki tol, kol įsigalios direktyvos nuostatos, kuriomis valstybėms narėms leidžiama apmokestinamiesiems asmenims, kurių metinė apyvarta neviršija tam tikros viršutinės ribos ir kurie todėl taiko neprivalomą sistemą, pagal kurią prievolė apskaičiuoti PVM už jų tiekiamas prekes ir teikiamas paslaugas atsiranda gavus apmokėjimą, atidėti teisę į PVM atskaitą iki tol, kol PVM sumokamas prekių tiekėjui ar paslaugų teikėjui. Bet kuriuo atveju šis sprendimas taikomas ne ilgiau kaip iki 2012 m. gruodžio 31 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Estijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. ERLANDSSON

---

(1)  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

1

(2)  OL L 57, 2007 2 24, p. 12.

2

---