# Uradni list L 341/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.341.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 341 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5222. december 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.341.slv

Uradni list

Evropske unije

L 341

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5222. december 2009

---

| Vsebina | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/965/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 30. novembra 2009 o referenčnem dokumentu iz člena 27(4) Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 8680)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2009/966/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 30. novembra 2009 o sprejetju uvoznih odločitev Skupnosti za nekatere kemikalije na podlagi Uredbe (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ter o spremembi sklepov Komisije 2000/657/ES, 2001/852/ES, 2003/508/ES, 2004/382/ES in 2005/416/ES | 14 |

Vsebina

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

Stran

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/965/ES

*

Odločba Komisije z dne 30. novembra 2009 o referenčnem dokumentu iz člena 27(4) Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 8680)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 8680)

1

1

2009/966/ES

*

Sklep Komisije z dne 30. novembra 2009 o sprejetju uvoznih odločitev Skupnosti za nekatere kemikalije na podlagi Uredbe (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ter o spremembi sklepov Komisije 2000/657/ES, 2001/852/ES, 2003/508/ES, 2004/382/ES in 2005/416/ES

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 22.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 341/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 341/1

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 30. novembra 2009

o referenčnem dokumentu iz člena 27(4) Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 8680)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/965/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (1) in zlasti člena 27(4) Direktive,

ob upoštevanju priporočila Evropske železniške agencije (št. ERA/REC/XA/01-2009) z dne 17. aprila 2009,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 27(3) Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa, da Evropska železniška agencija pripravi referenčni dokument, ki bo navzkrižno primerjal vse nacionalne predpise držav članic o dajanju vozil v promet. V tem dokumentu morajo biti za vsak parameter iz Priloge VII k Direktivi 2008/57/ES navedeni nacionalni predpisi vsake posamezne države članice, opredeljena pa mora biti tudi skupina iz oddelka 2 Priloge VII, v katero spadajo ti predpisi. Ti predpisi morajo zajemati predpise, priglašene v skladu s členom 17(3) Direktive 2008/57/ES, vključno s predpisi, priglašenimi po sprejetju TSI (posebni primeri, odprta vprašanja, odstopanja), in predpisi, priglašenimi v skladu s členom 8 Direktive 2004/49/ES. Prvo različico referenčnega dokumenta je treba Komisiji predložiti najpozneje 1. januarja 2010. |
| --- | --- |

(1)

Člen 27(3) Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa, da Evropska železniška agencija pripravi referenčni dokument, ki bo navzkrižno primerjal vse nacionalne predpise držav članic o dajanju vozil v promet. V tem dokumentu morajo biti za vsak parameter iz Priloge VII k Direktivi 2008/57/ES navedeni nacionalni predpisi vsake posamezne države članice, opredeljena pa mora biti tudi skupina iz oddelka 2 Priloge VII, v katero spadajo ti predpisi. Ti predpisi morajo zajemati predpise, priglašene v skladu s členom 17(3) Direktive 2008/57/ES, vključno s predpisi, priglašenimi po sprejetju TSI (posebni primeri, odprta vprašanja, odstopanja), in predpisi, priglašenimi v skladu s členom 8 Direktive 2004/49/ES. Prvo različico referenčnega dokumenta je treba Komisiji predložiti najpozneje 1. januarja 2010.

| (2) | Da bi omogočili primerjavo in navzkrižno primerjavo zahtev iz TSI in zahtev iz nacionalnih predpisov, kar zadeva posamezne parametre, mora seznam parametrov, ki jih je treba preveriti skupaj z začetkom obratovanja vozil, ki niso skladna s TSI, po eni strani zagotavljati skladnost z veljavnimi sporazumi, ki temeljijo na nacionalnih predpisih, in njihovo nadgradnjo, po drugi strani pa odsevati TSI. Zato mora biti seznam parametrov veliko podrobnejši od trenutnega seznama iz oddelka 1 Priloge VII k Direktivi 2008/57/ES. Kot podlago za referenčni dokument iz člena 27(4) Direktive 2008/57/ES je smiselno uporabiti podroben seznam parametrov, določenih v Prilogi k tej odločbi. |
| --- | --- |

(2)

Da bi omogočili primerjavo in navzkrižno primerjavo zahtev iz TSI in zahtev iz nacionalnih predpisov, kar zadeva posamezne parametre, mora seznam parametrov, ki jih je treba preveriti skupaj z začetkom obratovanja vozil, ki niso skladna s TSI, po eni strani zagotavljati skladnost z veljavnimi sporazumi, ki temeljijo na nacionalnih predpisih, in njihovo nadgradnjo, po drugi strani pa odsevati TSI. Zato mora biti seznam parametrov veliko podrobnejši od trenutnega seznama iz oddelka 1 Priloge VII k Direktivi 2008/57/ES. Kot podlago za referenčni dokument iz člena 27(4) Direktive 2008/57/ES je smiselno uporabiti podroben seznam parametrov, določenih v Prilogi k tej odločbi.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 29(1) Direktive 2008/57/ES – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 29(1) Direktive 2008/57/ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Referenčni dokument iz člena 27(4) Direktive 2008/57/ES se pripravi na podlagi seznama parametrov, določenih v Prilogi k tej odločbi.

Ta dokument za posamezne države članice vsebuje tudi nekaj temeljnih informacij v zvezi z veljavnim nacionalnim pravnim okvirom, ki se uporablja za dajanje železniških vozil v promet.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice in Evropsko železniško agencijo, ki jo zastopa njen izvršni direktor.

V Bruslju, 30. novembra 2009

Za Komisijo

Antonio TAJANI

Podpredsednik

---

(1)  UL L 191, 18.7.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 164, 30.4.2004, str. 44.

2

---

PRILOGA

Seznam parametrov za razvrstitev nacionalnih predpisov v referenčnem dokumentu iz člena 27 Direktive 2008/57/ES

| Sklic | Parametri | Razlage |
| --- | --- | --- |
| 1.0 | Splošna dokumentacija | Splošna dokumentacija (vključno z opisom novega, prenovljenega ali izpopolnjenega vozila in predvidene uporabe takega vozila, informacijami o njegovem načrtovanju, popravilu, obratovanju in vzdrževanju, tehnično dokumentacijo itd.). |
| 1.1 | Splošna dokumentacija | Splošna dokumentacija, tehnični opis vozila, njegove konstrukcije in predvidene uporabe za posamezno vrsto prometa (vlak za prevoz na dolge razdalje, primestni promet, dnevna migracija itd.), vključno s predvideno in največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo ter splošnimi načrti, shemami in podatki, potrebnimi za registre, na primer dolžino vozila, razporeditvijo osi, medosno razdaljo, maso na enoto itd. |
| 1.2 | Navodila in zahteve za vzdrževanje | |
| 1.2.1 | Navodila za vzdrževanje | Priročniki in brošure za vzdrževanje, vključno z zahtevami za zagotovitev ustrezne ravni konstrukcijske varnosti vozila.
  Kakršna koli ustrezna strokovna usposobljenost (na primer spretnosti in znanja), potrebna za vzdrževanje opreme. |
| 1.2.2 | Datoteka o utemeljitvi načrta vzdrževanja | |
| 1.3 | Navodila in dokumentacija za delovanje | |
| 1.3.1 | Navodila za delovanje v običajnem in okrnjenem načinu vozila | |
| 1.4 | Preskusi celotnega vozila ob progi | |
| 2.0 | Konstrukcijski in mehanski deli | Mehanska homogenost in vmesnik med vozili (vključno z odbojniki in vlečno napravo, prehodi), trdnostjo konstrukcije vozila in pritrdilnih elementov (na primer sedežev), možnostjo obremenitve in pasivno varnostjo (vključno z notranjo in zunanjo odpornostjo proti trku)). |
| 2.1 | Konstrukcija vozila | |
| 2.1.1 | Trdnost in homogenost | Ta parameter vključuje na primer zahteve glede mehanske trdnosti nadgradnje, podvozja, sistemov vzmetenja, spenjač, stroja za čiščenje tirnic in snežnega pluga. Mehanska trdnost posameznih postavk s tega seznama, na primer podstavnih vozičkov/tekalnih mehanizmov, pestnic, osi, koles in odjemnikov toka, bo opredeljena posebej. |
| 2.1.2 | Možnost obremenitve | |
| 2.1.2.1 | Pogoji obremenitve in tehtana masa | |
| 2.1.2.2 | Osna in kolesna obremenitev | Za posamezna kolesa/osi v skladu s pogoji obremenitve iz postavke 2.1.2.1. |
| 2.1.3 | Tehnologija spajanja | |
| 2.1.4 | Dviganje | |
| 2.1.5 | Pritrditev naprav na konstrukcijo nadgradnje | |
| 2.1.7 | Povezave, uporabljene med različnimi deli vozila | Na primer povezava/vzmetenje med nadgradnjo in podstavnim vozičkom. |
| 2.2 | Mehanski vmesniki za končno ali notranjo spenjačo | |
| 2.2.1 | Samodejna spenjača | |
| 2.2.2 | Značilnosti reševalne spenjače | Za operativne zahteve glede reševanja vlakov glej tudi 13.1 in 13.3. |
| 2.2.3 | Vijačne spenjače | |
| 2.2.4 | Komponente odbojnih in vlečnih naprav ter notranje spenjače | Vključno s konstrukcijo, funkcionalnostjo in značilnostmi, na primer elastičnostjo odbojnih naprav. |
| 2.2.5 | Označevanje odbojnih naprav | |
| 2.2.6 | Vlečni kavelj | |
| 2.2.7 | Sredinski prehodi | |
| 2.3 | Pasivna varnost | Vključno z na primer odbojnikom ovir, omejevanjem pojemka, prostorom za preživetje, konstrukcijsko celovitostjo predelov, v katerih so potniki in vlakovno osebje, zmanjšanjem tveganja iztirjenja in naleta, omejitvijo posledic trčenja ob oviro na tirih, notranjo opremo za pasivno varnost itd. |
| 3 | Medsebojno vplivanje vozilo-tir in profili | Mehanski vmesniki za infrastrukturo (vključno s statičnim in dinamičnim vedenjem vozila, razmiki in prileganjem, profilom, tekalnim mehanizmom itd.). |
| 3.1 | Tirna širina vozila | Skladnost tirne širine vozila z infrastrukturo in drugimi vozili (statični in dinamični profil) na podlagi referenčnega statičnega in dinamičnega profila. |
| 3.1.1 | Poseben primer | Poseben primer (na primer vozila za vkrcanje na trajekt). |
| 3.2 | Dinamika vozila | Dinamično vedenje tirnih vozil, vključno z ekvivalentno koniciteto, merilom nestabilnosti, nagibom, zaščito pred iztirjenjem med vožnjo po zasukanih tirih, obremenitvijo tira itd. |
| 3.2.1 | Vozna varnost in dinamika | Vključno s toleranco vozila na deformacijo tirov, vožnjo na progi z zavoji ali zasukanih tirih ter varno vožnjo na kretnicah in tirnih križiščih itd. |
| 3.2.2 | Ekvivalentna koniciteta, profil kolesa in omejitve | |
| 3.2.3 | Parametri skladnosti za obremenitev tira | Na primer dinamična sila kolesa, sile, s katerimi deluje kolo na tiru (kvazistatična sila kolesa, največja skupna dinamična stranska sila, kvazistatična vodilna sila). |
| 3.2.4 | Vertikalni pospešek | Na primer dinamični vplivi, ki se prenašajo na mostove, vključno z resonanco v mostovih. |
| 3.3 | Podstavni vozički/tekalni mehanizmi | |
| 3.3.1 | Podstavni vozički | |
| 3.3.2 | Kolesna dvojica (os + kolesa) | Vključno s kolesnimi dvojicami s spremenljivo tirno širino, osrednjim delom osi itd. |
| 3.3.3 | Kolo | |
| 3.3.4 | Vmesnik kolo-tirnica (vključno z mazanjem sledilnega venca in posipanjem s peskom) | Vmesnik kolo-tirnica (vključno z mazanjem sledilnega venca, zgornjim zibanjem/obrabo, medsebojnim vplivanjem med tirom in kolesom ter zahtevami glede posipanja s peskom, ki izhajajo iz vleke, zaviranja in zaznavanja vlakov). |
| 3.3.5 | Ležaji na kolesni dvojici | |
| 3.3.6 | Treba se je dogovoriti o najmanjšem polmeru loka zavoja | Vrednosti in pogoji (na primer spet/odpet potniški vagon). |
| 3.3.7 | Progovni čistilnik | „Zaščita koles pred ovirami na tirih.“ |
| 3.4 | Mejna vrednost največjega vzdolžnega pozitivnega in negativnega pospeška | |
| 4 | Zavore | Postavke v zvezi z zavorami (vključno z zaščito proti zdrsavanju koles, nadzorom nad zavorami in zavorno zmogljivostjo med obratovanjem ter zasilnim in parkirnim načinom). |
| 4.1 | Funkcionalne zahteve glede zavor na ravni vlaka | Na primer samodejnost, neprekinjenost, neizčrpnost itd. |
| 4.2 | Varnostne zahteve glede zavor na ravni vlaka | |
| 4.2.1 | Povezava med vleko in zaviranjem | Na primer blokada vleke. |
| 4.3 | Zavorni sistem
  Priznana arhitektura in povezani standardi | Sklic na obstoječe rešitve, na primer UIC. |
| 4.4 | Zavorni ukaz | Zahteve glede zavornega ukaza za posamezne tipe zavore, na primer številka in tip naprave, dovoljen zamik med zavornim ukazom in delovanjem zavore itd. |
| 4.4.1 | Ukaz za zasilno zaviranje | |
| 4.4.2 | Ukaz za delovno zaviranje | |
| 4.4.3 | Ukaz za neposredno zaviranje | |
| 4.4.4 | Ukaz za dinamično zaviranje | |
| 4.4.5 | Ukaz za parkirno zaviranje | |
| 4.5 | Zavorna zmogljivost | |
| 4.5.1 | Zasilno zaviranje | |
| 4.5.2 | Delovno zaviranje | |
| 4.5.3 | Izračuni glede toplotne zmogljivosti | |
| 4.5.4 | Parkirna zavora | |
| 4.6 | Upravljanje adhezije pri zaviranju | |
| 4.6.1 | Mejna vrednost profila pri adheziji kolo-tirnica | |
| 4.6.2 | Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles | |
| 4.7 | Ustvarjanje zavorne sile | Zahteve glede opreme za ustvarjanje zavorne sile za posamezne tipe zavor. |
| 4.7.1 | Torna zavora | Vključno z lastnostmi materiala, na primer za sestavljene zavornjake. |
| 4.7.1.1 | Zavornjaki | |
| 4.7.1.2 | Zavorni koluti | |
| 4.7.1.3 | Zavorne ploščice | |
| 4.7.2 | Dinamična zavora, povezana z vleko | |
| 4.7.3 | Magnetno-tirna zavora | |
| 4.7.4 | Tirna zavora na vrtinčne tokove | |
| 4.7.5 | Parkirna zavora | |
| 4.8 | Indikator stanja in napake na zavorah | |
| 4.9 | Zahteve glede zaviranja pri reševanju | |
| 5.0 | Postavke v zvezi s potniki | Oprema in okolje za potnike, vključno z okni in vrati za potnike ter zahtevami glede oseb z omejeno mobilnostjo itd. |
| 5.1 | Dostop | Funkcionalne in tehnične specifikacije, na primer za osebe z omejeno mobilnostjo. |
| 5.1.1 | Zunanja vrata | |
| 5.1.2 | Notranja vrata | |
| 5.1.3 | Prehodi | |
| 5.1.4 | Stopnice in razsvetljava | |
| 5.1.5 | Spremembe višine tal | |
| 5.1.6 | Oprijemala | |
| 5.1.7 | Pripomočki za vstop | |
| 5.2 | Okna | Na primer mehanske značilnosti oken in stekla ter zahteve za nujne primere.
  Za mehanske značilnosti vetrobranov glej 9.1.3.1. |
| 5.3 | Stranišča | Za emisije stranišč glej 6.2.1.1. |
| 5.4 | Obveščanje potnikov | |
| 5.4.1 | Sistem za obveščanje potnikov | |
| 5.4.2 | Oznake in obveščanje | Vključno z varnostnimi navodili za potnike in oznakami za potnike za nujne primere. |
| 5.5 | Sedeži in posebne ureditve za potnike z omejeno mobilnostjo | Razen dostopa (vključen v 5.1). |
| 5.6 | Posebna oprema za potnike | |
| 5.6.1 | Dvižni sistemi | Skladnost s predpisi ES ali nacionalnimi predpisi, če obstajajo. |
| 5.6.2 | Ogrevalni, prezračevalni in klimatski sistemi | Na primer kakovost zraka v notranjosti vozila, zahteve v primeru požara (izklop). |
| 5.6.3 | Drugo | Na primer avtomati za pijačo. |
| 6.0 | Okoljski pogoji in aerodinamični vplivi | Vpliv okolja na vozilo in vozila na okolje (vključno z aerodinamičnimi pogoji ter vmesnikom med vozilom in delom železniškega sistema ob progi in vmesnikom za zunanje okolje). |
| 6.1 | Vpliv okolja na vozilo | |
| 6.1.1 | Okoljski pogoji, ki vplivajo na vozilo | |
| 6.1.1.1 | Nadmorska višina | |
| 6.1.1.2 | Temperatura | |
| 6.1.1.3 | Vlažnost | Na primer ukrepi za preprečevanje kondenzacije in zmrzovanja. |
| 6.1.1.4 | Dež | |
| 6.1.1.5 | Sneg, led in toča | Na primer naprave za čiščenje snega, snežni plug, grelniki za taljenje ledu itd. |
| 6.1.1.6 | Sevanje sonca | |
| 6.1.1.7 | Težave zaradi kemikalij in delcev | Vpliv kemikalij in majhnih predmetov v zraku (na primer gramoza) na opremo in funkcije vozila. |
| 6.1.2 | Aerodinamični vplivi na vozilo | Aerodinamični vplivi na opremo in funkcije vozila. |
| 6.1.2.1 | Vplivi bočnih vetrov | Vpliv bočnih vetrov na opremo in funkcije vozila. |
| 6.1.2.2 | Največje nihanje tlaka v predorih | Vpliv hitrih sprememb tlaka v okolici na opremo in funkcije vozila. |
| 6.2 | Vpliv vozila na okolje | |
| 6.2.1 | Emisije kemičnih snovi in delcev | Mejne vrednosti za emisije kemičnih snovi in delcev, ki jih oddaja vozilo. |
| 6.2.1.1 | Emisije stranišč | Emisije v zunanje okolje, ki nastanejo pri praznjenju stranišč. |
| 6.2.1.2 | Emisije izpušnih plinov | Emisije izpušnih plinov v zunanje okolje. |
| 6.2.2 | Mejne vrednosti za emisije hrupa | Mejne vrednosti za emisije hrupa iz vozila v zunanje okolje. |
| 6.2.2.1 | Vpliv zunanjega hrupa | Vpliv zunanjega hrupa, ki ga vozilo povzroči za okolje zunaj železniškega sistema. |
| 6.2.2.2 | Vpliv hrupa v mirovanju | Vpliv hrupa v mirovanju, ki ga vozilo povzroči za okolje zunaj železniškega sistema. |
| 6.2.2.3 | Vpliv hrupa ob zagonu | Vpliv hrupa ob zagonu, ki ga vozilo povzroči za okolje zunaj železniškega sistema. |
| 6.2.2.4 | Vpliv hrupa pri prevozu | Vpliv hrupa pri prevozu, ki ga vozilo povzroči za okolje zunaj železniškega sistema. |
| 6.2.3 | Mejne vrednosti vpliva aerodinamičnih obremenitev | Mejne vrednosti vpliva aerodinamičnih obremenitev, ki jih vozilo povzroči na druge dele železniškega sistema in okolje. |
| 6.2.3.1 | Sunki čelnega tlaka | Učinek tlačnih sunkov, ki jih povzroči čelo vlaka ob progi. |
| 6.2.3.2 | Aerodinamični vpliv na potnike/material na peronu | Aerodinamične motnje za potnike/material na peronu, vključno z ocenjevalnimi metodami in pogoji operativne obremenitve. |
| 6.2.3.3 | Aerodinamični vpliv na delavce ob progi | Aerodinamične motnje za delavce ob progi. |
| 6.2.3.4 | Dviganje gramoza in projekcija na okoliške objekte | |
| 7.0 | Zahteve glede zunanjih opozoril, označevalnih funkcij in integritete programske opreme | Zunanja opozorila, označevalne funkcije in integriteta programske opreme, na primer funkcije, povezane z varnostjo, ki vplivajo na vedenje vlaka, vključno z vodom vlaka. |
| 7.1 | Integriteta programske opreme za funkcije, povezane z varnostjo | Na primer integriteta programske opreme voda vlaka. |
| 7.2 | Vizualne in zvočne funkcije za identifikacijo vozila in opozarjanje | |
| 7.2.1 | Označevanje vozil | |
| 7.2.2 | Zunanje luči | |
| 7.2.2.1 | Čelne luči | |
| 7.2.2.2 | Pozicijske luči | |
| 7.2.2.3 | Zadnje luči | |
| 7.2.2.4 | Komande luči | |
| 7.2.3 | Opozorilna hupa | |
| 7.2.3.1 | Zvoki opozorilne hupe | |
| 7.2.3.2 | Ravni zvočnega tlaka opozorilnih hup | Zunaj kabine – za notranje ravni zvoka glej 9.2.1.2. |
| 7.2.3.3 | Opozorilne hupe, zaščita | |
| 7.2.3.4 | Opozorilne hupe, nadzor | |
| 7.2.3.5 | Preverjanje ravni zvočnega tlaka opozorilnih hup | |
| 7.2.4 | Nosilci | Na primer zahteve glede signalnih naprav na zadnjem delu: luči, zastavic itd. |
| 8.0 | Oskrba z energijo in nadzorni sistemi v vozilu | Pogonski, energetski in nadzorni sistemi v vozilu, vmesnik vozila za povezavo z infrastrukturo za oskrbo z energijo ter elektromagnetna združljivost (EMC) (vsi vidiki). |
| 8.1 | Zahteve glede zmogljivosti vlečne sile | |
| 8.1.1 | Remanentni pospešek pri najvišji hitrosti | |
| 8.1.2 | Preostala vlečna zmogljivost v okrnjenem načinu | |
| 8.1.3 | Zahteve glede adhezije kolo-tirnica pri vleki | |
| 8.2 | Funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z vmesnikom med vozilom in energijskim podsistemom | |
| 8.2.1 | Funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo | |
| 8.2.1.1 | Oskrba z električno energijo | |
| 8.2.1.2 | Impedanca med odjemnikom toka in kolesi | |
| 8.2.1.3 | Napetost in frekvenca v električnem napajalnem omrežju voznega voda | |
| 8.2.1.4 | Vračanje električne energije v vozno mrežo | |
| 8.2.1.5 | Največja moč in največji tok, ki se lahko pridobita iz voznega voda | Vključno z najvišjim tokom v mirovanju. |
| 8.2.1.6 | Faktor moči | |
| 8.2.1.7 | Motnje sistema v zvezi z energijo | |
| 8.2.1.7.1 | Značilnosti harmoničnih nihanj in s tem povezane prenapetosti v voznem vodu | |
| 8.2.1.7.2 | Vplivi enosmernega toka na napajanje z izmeničnim tokom | |
| 8.2.1.8 | Električna zaščita | Na primer selektivnost zaščit v vozilu in zaščitni sistem razdelilne postaje. |
| 8.2.2 | Funkcionalni in konstrukcijski parametri odjemnika toka | |
| 8.2.2.1 | Splošna konstrukcija odjemnika toka | |
| 8.2.2.2 | Geometrija glave odjemnika toka | |
| 8.2.2.3 | Statična kontaktna sila odjemnika toka | |
| 8.2.2.4 | Kontaktna sila odjemnika toka (vključno z dinamičnim vedenjem in aerodinamičnimi učinki) | Vključno s kakovostjo odjema toka. |
| 8.2.2.5 | Delovno območje odjemnikov toka | |
| 8.2.2.6 | Kapaciteta toka | |
| 8.2.2.7 | Razporeditev odjemnikov toka | |
| 8.2.2.8 | Izolacija odjemnika toka od vozila | |
| 8.2.2.9 | Spuščanje odjemnika toka | |
| 8.2.2.10 | Vožnja skozi odseke ločevanja faz | |
| 8.2.2.11 | Vožnja skozi odseke ločevanja sistemov | |
| 8.2.3 | Funkcionalni in konstrukcijski parametri kontaktne gibljive vezi | |
| 8.2.3.1 | Geometrija kontaktne gibljive vezi | |
| 8.2.3.2 | Material kontaktne gibljive vezi | |
| 8.2.3.3 | Ocena kontaktne gibljive vezi | |
| 8.2.3.4 | Zaznavanje preloma kontaktne gibljive vezi | |
| 8.2.3.5 | Kapaciteta toka | |
| 8.3 | Oskrba z električno energijo in vlečni sistem | |
| 8.3.1 | Merjenje porabe energije | |
| 8.3.2 | Konfiguracija glavnega električnega tokokroga | |
| 8.3.3 | Visokonapetostne komponente | |
| 8.3.4 | Ozemljitev | |
| 8.4 | Elektromagnetna združljivost | Elektromagnetna združljivost sistema za oskrbo z električno energijo in nadzor v vozilu z:






  — | drugimi deli sistema za oskrbo z električno energijo in nadzor v istem vozilu, |

Sklic

Parametri

Razlage

1.0

Splošna dokumentacija

Splošna dokumentacija (vključno z opisom novega, prenovljenega ali izpopolnjenega vozila in predvidene uporabe takega vozila, informacijami o njegovem načrtovanju, popravilu, obratovanju in vzdrževanju, tehnično dokumentacijo itd.).

1.1

Splošna dokumentacija

Splošna dokumentacija, tehnični opis vozila, njegove konstrukcije in predvidene uporabe za posamezno vrsto prometa (vlak za prevoz na dolge razdalje, primestni promet, dnevna migracija itd.), vključno s predvideno in največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo ter splošnimi načrti, shemami in podatki, potrebnimi za registre, na primer dolžino vozila, razporeditvijo osi, medosno razdaljo, maso na enoto itd.

1.2

Navodila in zahteve za vzdrževanje

1.2.1

Navodila za vzdrževanje

Priročniki in brošure za vzdrževanje, vključno z zahtevami za zagotovitev ustrezne ravni konstrukcijske varnosti vozila.

Kakršna koli ustrezna strokovna usposobljenost (na primer spretnosti in znanja), potrebna za vzdrževanje opreme.

1.2.2

Datoteka o utemeljitvi načrta vzdrževanja

1.3

Navodila in dokumentacija za delovanje

1.3.1

Navodila za delovanje v običajnem in okrnjenem načinu vozila

1.4

Preskusi celotnega vozila ob progi

2.0

Konstrukcijski in mehanski deli

Mehanska homogenost in vmesnik med vozili (vključno z odbojniki in vlečno napravo, prehodi), trdnostjo konstrukcije vozila in pritrdilnih elementov (na primer sedežev), možnostjo obremenitve in pasivno varnostjo (vključno z notranjo in zunanjo odpornostjo proti trku)).

2.1

Konstrukcija vozila

2.1.1

Trdnost in homogenost

Ta parameter vključuje na primer zahteve glede mehanske trdnosti nadgradnje, podvozja, sistemov vzmetenja, spenjač, stroja za čiščenje tirnic in snežnega pluga. Mehanska trdnost posameznih postavk s tega seznama, na primer podstavnih vozičkov/tekalnih mehanizmov, pestnic, osi, koles in odjemnikov toka, bo opredeljena posebej.

2.1.2

Možnost obremenitve

2.1.2.1

Pogoji obremenitve in tehtana masa

2.1.2.2

Osna in kolesna obremenitev

Za posamezna kolesa/osi v skladu s pogoji obremenitve iz postavke 2.1.2.1.

2.1.3

Tehnologija spajanja

2.1.4

Dviganje

2.1.5

Pritrditev naprav na konstrukcijo nadgradnje

2.1.7

Povezave, uporabljene med različnimi deli vozila

Na primer povezava/vzmetenje med nadgradnjo in podstavnim vozičkom.

2.2

Mehanski vmesniki za končno ali notranjo spenjačo

2.2.1

Samodejna spenjača

2.2.2

Značilnosti reševalne spenjače

Za operativne zahteve glede reševanja vlakov glej tudi 13.1 in 13.3.

2.2.3

Vijačne spenjače

2.2.4

Komponente odbojnih in vlečnih naprav ter notranje spenjače

Vključno s konstrukcijo, funkcionalnostjo in značilnostmi, na primer elastičnostjo odbojnih naprav.

2.2.5

Označevanje odbojnih naprav

2.2.6

Vlečni kavelj

2.2.7

Sredinski prehodi

2.3

Pasivna varnost

Vključno z na primer odbojnikom ovir, omejevanjem pojemka, prostorom za preživetje, konstrukcijsko celovitostjo predelov, v katerih so potniki in vlakovno osebje, zmanjšanjem tveganja iztirjenja in naleta, omejitvijo posledic trčenja ob oviro na tirih, notranjo opremo za pasivno varnost itd.

3

Medsebojno vplivanje vozilo-tir in profili

Mehanski vmesniki za infrastrukturo (vključno s statičnim in dinamičnim vedenjem vozila, razmiki in prileganjem, profilom, tekalnim mehanizmom itd.).

3.1

Tirna širina vozila

Skladnost tirne širine vozila z infrastrukturo in drugimi vozili (statični in dinamični profil) na podlagi referenčnega statičnega in dinamičnega profila.

3.1.1

Poseben primer

Poseben primer (na primer vozila za vkrcanje na trajekt).

3.2

Dinamika vozila

Dinamično vedenje tirnih vozil, vključno z ekvivalentno koniciteto, merilom nestabilnosti, nagibom, zaščito pred iztirjenjem med vožnjo po zasukanih tirih, obremenitvijo tira itd.

3.2.1

Vozna varnost in dinamika

Vključno s toleranco vozila na deformacijo tirov, vožnjo na progi z zavoji ali zasukanih tirih ter varno vožnjo na kretnicah in tirnih križiščih itd.

3.2.2

Ekvivalentna koniciteta, profil kolesa in omejitve

3.2.3

Parametri skladnosti za obremenitev tira

Na primer dinamična sila kolesa, sile, s katerimi deluje kolo na tiru (kvazistatična sila kolesa, največja skupna dinamična stranska sila, kvazistatična vodilna sila).

3.2.4

Vertikalni pospešek

Na primer dinamični vplivi, ki se prenašajo na mostove, vključno z resonanco v mostovih.

3.3

Podstavni vozički/tekalni mehanizmi

3.3.1

Podstavni vozički

3.3.2

Kolesna dvojica (os + kolesa)

Vključno s kolesnimi dvojicami s spremenljivo tirno širino, osrednjim delom osi itd.

3.3.3

Kolo

3.3.4

Vmesnik kolo-tirnica (vključno z mazanjem sledilnega venca in posipanjem s peskom)

Vmesnik kolo-tirnica (vključno z mazanjem sledilnega venca, zgornjim zibanjem/obrabo, medsebojnim vplivanjem med tirom in kolesom ter zahtevami glede posipanja s peskom, ki izhajajo iz vleke, zaviranja in zaznavanja vlakov).

3.3.5

Ležaji na kolesni dvojici

3.3.6

Treba se je dogovoriti o najmanjšem polmeru loka zavoja

Vrednosti in pogoji (na primer spet/odpet potniški vagon).

3.3.7

Progovni čistilnik

„Zaščita koles pred ovirami na tirih.“

3.4

Mejna vrednost največjega vzdolžnega pozitivnega in negativnega pospeška

4

Zavore

Postavke v zvezi z zavorami (vključno z zaščito proti zdrsavanju koles, nadzorom nad zavorami in zavorno zmogljivostjo med obratovanjem ter zasilnim in parkirnim načinom).

4.1

Funkcionalne zahteve glede zavor na ravni vlaka

Na primer samodejnost, neprekinjenost, neizčrpnost itd.

4.2

Varnostne zahteve glede zavor na ravni vlaka

4.2.1

Povezava med vleko in zaviranjem

Na primer blokada vleke.

4.3

Zavorni sistem

Priznana arhitektura in povezani standardi

Sklic na obstoječe rešitve, na primer UIC.

4.4

Zavorni ukaz

Zahteve glede zavornega ukaza za posamezne tipe zavore, na primer številka in tip naprave, dovoljen zamik med zavornim ukazom in delovanjem zavore itd.

4.4.1

Ukaz za zasilno zaviranje

4.4.2

Ukaz za delovno zaviranje

4.4.3

Ukaz za neposredno zaviranje

4.4.4

Ukaz za dinamično zaviranje

4.4.5

Ukaz za parkirno zaviranje

4.5

Zavorna zmogljivost

4.5.1

Zasilno zaviranje

4.5.2

Delovno zaviranje

4.5.3

Izračuni glede toplotne zmogljivosti

4.5.4

Parkirna zavora

4.6

Upravljanje adhezije pri zaviranju

4.6.1

Mejna vrednost profila pri adheziji kolo-tirnica

4.6.2

Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles

4.7

Ustvarjanje zavorne sile

Zahteve glede opreme za ustvarjanje zavorne sile za posamezne tipe zavor.

4.7.1

Torna zavora

Vključno z lastnostmi materiala, na primer za sestavljene zavornjake.

4.7.1.1

Zavornjaki

4.7.1.2

Zavorni koluti

4.7.1.3

Zavorne ploščice

4.7.2

Dinamična zavora, povezana z vleko

4.7.3

Magnetno-tirna zavora

4.7.4

Tirna zavora na vrtinčne tokove

4.7.5

Parkirna zavora

4.8

Indikator stanja in napake na zavorah

4.9

Zahteve glede zaviranja pri reševanju

5.0

Postavke v zvezi s potniki

Oprema in okolje za potnike, vključno z okni in vrati za potnike ter zahtevami glede oseb z omejeno mobilnostjo itd.

5.1

Dostop

Funkcionalne in tehnične specifikacije, na primer za osebe z omejeno mobilnostjo.

5.1.1

Zunanja vrata

5.1.2

Notranja vrata

5.1.3

Prehodi

5.1.4

Stopnice in razsvetljava

5.1.5

Spremembe višine tal

5.1.6

Oprijemala

5.1.7

Pripomočki za vstop

5.2

Okna

Na primer mehanske značilnosti oken in stekla ter zahteve za nujne primere.

Za mehanske značilnosti vetrobranov glej 9.1.3.1.

5.3

Stranišča

Za emisije stranišč glej 6.2.1.1.

5.4

Obveščanje potnikov

5.4.1

Sistem za obveščanje potnikov

5.4.2

Oznake in obveščanje

Vključno z varnostnimi navodili za potnike in oznakami za potnike za nujne primere.

5.5

Sedeži in posebne ureditve za potnike z omejeno mobilnostjo

Razen dostopa (vključen v 5.1).

5.6

Posebna oprema za potnike

5.6.1

Dvižni sistemi

Skladnost s predpisi ES ali nacionalnimi predpisi, če obstajajo.

5.6.2

Ogrevalni, prezračevalni in klimatski sistemi

Na primer kakovost zraka v notranjosti vozila, zahteve v primeru požara (izklop).

5.6.3

Drugo

Na primer avtomati za pijačo.

6.0

Okoljski pogoji in aerodinamični vplivi

Vpliv okolja na vozilo in vozila na okolje (vključno z aerodinamičnimi pogoji ter vmesnikom med vozilom in delom železniškega sistema ob progi in vmesnikom za zunanje okolje).

6.1

Vpliv okolja na vozilo

6.1.1

Okoljski pogoji, ki vplivajo na vozilo

6.1.1.1

Nadmorska višina

6.1.1.2

Temperatura

6.1.1.3

Vlažnost

Na primer ukrepi za preprečevanje kondenzacije in zmrzovanja.

6.1.1.4

Dež

6.1.1.5

Sneg, led in toča

Na primer naprave za čiščenje snega, snežni plug, grelniki za taljenje ledu itd.

6.1.1.6

Sevanje sonca

6.1.1.7

Težave zaradi kemikalij in delcev

Vpliv kemikalij in majhnih predmetov v zraku (na primer gramoza) na opremo in funkcije vozila.

6.1.2

Aerodinamični vplivi na vozilo

Aerodinamični vplivi na opremo in funkcije vozila.

6.1.2.1

Vplivi bočnih vetrov

Vpliv bočnih vetrov na opremo in funkcije vozila.

6.1.2.2

Največje nihanje tlaka v predorih

Vpliv hitrih sprememb tlaka v okolici na opremo in funkcije vozila.

6.2

Vpliv vozila na okolje

6.2.1

Emisije kemičnih snovi in delcev

Mejne vrednosti za emisije kemičnih snovi in delcev, ki jih oddaja vozilo.

6.2.1.1

Emisije stranišč

Emisije v zunanje okolje, ki nastanejo pri praznjenju stranišč.

6.2.1.2

Emisije izpušnih plinov

Emisije izpušnih plinov v zunanje okolje.

6.2.2

Mejne vrednosti za emisije hrupa

Mejne vrednosti za emisije hrupa iz vozila v zunanje okolje.

6.2.2.1

Vpliv zunanjega hrupa

Vpliv zunanjega hrupa, ki ga vozilo povzroči za okolje zunaj železniškega sistema.

6.2.2.2

Vpliv hrupa v mirovanju

Vpliv hrupa v mirovanju, ki ga vozilo povzroči za okolje zunaj železniškega sistema.

6.2.2.3

Vpliv hrupa ob zagonu

Vpliv hrupa ob zagonu, ki ga vozilo povzroči za okolje zunaj železniškega sistema.

6.2.2.4

Vpliv hrupa pri prevozu

Vpliv hrupa pri prevozu, ki ga vozilo povzroči za okolje zunaj železniškega sistema.

6.2.3

Mejne vrednosti vpliva aerodinamičnih obremenitev

Mejne vrednosti vpliva aerodinamičnih obremenitev, ki jih vozilo povzroči na druge dele železniškega sistema in okolje.

6.2.3.1

Sunki čelnega tlaka

Učinek tlačnih sunkov, ki jih povzroči čelo vlaka ob progi.

6.2.3.2

Aerodinamični vpliv na potnike/material na peronu

Aerodinamične motnje za potnike/material na peronu, vključno z ocenjevalnimi metodami in pogoji operativne obremenitve.

6.2.3.3

Aerodinamični vpliv na delavce ob progi

Aerodinamične motnje za delavce ob progi.

6.2.3.4

Dviganje gramoza in projekcija na okoliške objekte

7.0

Zahteve glede zunanjih opozoril, označevalnih funkcij in integritete programske opreme

Zunanja opozorila, označevalne funkcije in integriteta programske opreme, na primer funkcije, povezane z varnostjo, ki vplivajo na vedenje vlaka, vključno z vodom vlaka.

7.1

Integriteta programske opreme za funkcije, povezane z varnostjo

Na primer integriteta programske opreme voda vlaka.

7.2

Vizualne in zvočne funkcije za identifikacijo vozila in opozarjanje

7.2.1

Označevanje vozil

7.2.2

Zunanje luči

7.2.2.1

Čelne luči

7.2.2.2

Pozicijske luči

7.2.2.3

Zadnje luči

7.2.2.4

Komande luči

7.2.3

Opozorilna hupa

7.2.3.1

Zvoki opozorilne hupe

7.2.3.2

Ravni zvočnega tlaka opozorilnih hup

Zunaj kabine – za notranje ravni zvoka glej 9.2.1.2.

7.2.3.3

Opozorilne hupe, zaščita

7.2.3.4

Opozorilne hupe, nadzor

7.2.3.5

Preverjanje ravni zvočnega tlaka opozorilnih hup

7.2.4

Nosilci

Na primer zahteve glede signalnih naprav na zadnjem delu: luči, zastavic itd.

8.0

Oskrba z energijo in nadzorni sistemi v vozilu

Pogonski, energetski in nadzorni sistemi v vozilu, vmesnik vozila za povezavo z infrastrukturo za oskrbo z energijo ter elektromagnetna združljivost (EMC) (vsi vidiki).

8.1

Zahteve glede zmogljivosti vlečne sile

8.1.1

Remanentni pospešek pri najvišji hitrosti

8.1.2

Preostala vlečna zmogljivost v okrnjenem načinu

8.1.3

Zahteve glede adhezije kolo-tirnica pri vleki

8.2

Funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z vmesnikom med vozilom in energijskim podsistemom

8.2.1

Funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo

8.2.1.1

Oskrba z električno energijo

8.2.1.2

Impedanca med odjemnikom toka in kolesi

8.2.1.3

Napetost in frekvenca v električnem napajalnem omrežju voznega voda

8.2.1.4

Vračanje električne energije v vozno mrežo

8.2.1.5

Največja moč in največji tok, ki se lahko pridobita iz voznega voda

Vključno z najvišjim tokom v mirovanju.

8.2.1.6

Faktor moči

8.2.1.7

Motnje sistema v zvezi z energijo

8.2.1.7.1

Značilnosti harmoničnih nihanj in s tem povezane prenapetosti v voznem vodu

8.2.1.7.2

Vplivi enosmernega toka na napajanje z izmeničnim tokom

8.2.1.8

Električna zaščita

Na primer selektivnost zaščit v vozilu in zaščitni sistem razdelilne postaje.

8.2.2

Funkcionalni in konstrukcijski parametri odjemnika toka

8.2.2.1

Splošna konstrukcija odjemnika toka

8.2.2.2

Geometrija glave odjemnika toka

8.2.2.3

Statična kontaktna sila odjemnika toka

8.2.2.4

Kontaktna sila odjemnika toka (vključno z dinamičnim vedenjem in aerodinamičnimi učinki)

Vključno s kakovostjo odjema toka.

8.2.2.5

Delovno območje odjemnikov toka

8.2.2.6

Kapaciteta toka

8.2.2.7

Razporeditev odjemnikov toka

8.2.2.8

Izolacija odjemnika toka od vozila

8.2.2.9

Spuščanje odjemnika toka

8.2.2.10

Vožnja skozi odseke ločevanja faz

8.2.2.11

Vožnja skozi odseke ločevanja sistemov

8.2.3

Funkcionalni in konstrukcijski parametri kontaktne gibljive vezi

8.2.3.1

Geometrija kontaktne gibljive vezi

8.2.3.2

Material kontaktne gibljive vezi

8.2.3.3

Ocena kontaktne gibljive vezi

8.2.3.4

Zaznavanje preloma kontaktne gibljive vezi

8.2.3.5

Kapaciteta toka

8.3

Oskrba z električno energijo in vlečni sistem

8.3.1

Merjenje porabe energije

8.3.2

Konfiguracija glavnega električnega tokokroga

8.3.3

Visokonapetostne komponente

8.3.4

Ozemljitev

8.4

Elektromagnetna združljivost

Elektromagnetna združljivost sistema za oskrbo z električno energijo in nadzor v vozilu z:

—

drugimi deli sistema za oskrbo z električno energijo in nadzor v istem vozilu,

| — | drugimi vozili, |
| --- | --- |

—

drugimi vozili,

| — | delom železniškega sistema ob progi, |
| --- | --- |

—

delom železniškega sistema ob progi,

| — | zunanjim okoljem. |
| --- | --- |

—

zunanjim okoljem.

8.4.1

Elektromagnetna združljivost v sistemu za oskrbo z električno energijo in nadzor v vozilu

Elektromagnetna združljivost delov sistema za oskrbo z električno energijo in nadzor v vozilu.

8.4.2

Elektromagnetna združljivost s signalizacijskim in telekomunikacijskim omrežjem

Elektromagnetna združljivost sistema za oskrbo z električno energijo in nadzor v vozilu s signalizacijskim in telekomunikacijskim delom omrežja ob progi.

8.4.3

Elektromagnetna združljivost z drugimi vozili in delom železniškega sistema ob progi

Elektromagnetna združljivost sistema za oskrbo z električno energijo in nadzor v vozilu z drugimi vozili in delom železniškega sistema ob progi (razen signalizacijskega in telekomunikacijskega omrežja).

8.4.4

Elektromagnetna združljivost z okoljem

Elektromagnetna združljivost sistema za oskrbo z električno energijo in nadzor v vozilu z okoljem zunaj železniškega sistema (vključno z ljudmi v soseščini ali na peronu, potniki, strojevodji/osebjem).

8.5

Zaščita pred nezgodami, ki jih povzroča električni tok

8.6

Zahteve glede dizelskih in drugih toplotnih vlečnih sistemov

8.7

Sistemi, za katere so potrebni posebni nadzorni in zaščitni ukrepi

8.7.1

Sistemi posod in cevi za vnetljive tekočine

Posebne zahteve za sisteme posod in cevi za vnetljive tekočine (vključno z gorivom).

8.7.2

Sistemi tlačnih posod/tlačna oprema

8.7.3

Namestitve parnih kotlov

8.7.4

Tehnični sistemi v potencialno eksplozivnih atmosferah

Posebne zahteve v zvezi s tehničnimi sistemi v potencialno eksplozivnih atmosferah (na primer sistemi, ki delujejo na utekočinjeni plin, zemeljski plin in akumulator, vključno z zaščito posode transformatorja).

8.7.5

Ionizacijski detektorji

8.7.6

Sistem hidravličnega/pnevmatskega dovoda in nadzorni sistem

Funkcionalne in tehnične specifikacije, na primer oskrba z energijo za sistem na stisnjeni zrak, zmogljivost, tip, temperaturno območje, sušilniki zraka (stolpi), indikatorji rosišča, izolacija, značilnosti dovoda zraka, indikatorji napake itd.

9.0

Oprema za osebje, vmesniki in okolje

Oprema v vozilu, vmesniki, delovne razmere in okolje za osebje (vključno s strojevodskimi kabinami ter vmesniki med strojevodjo in strojem).

9.1

Konstrukcija strojevodske kabine

9.1.1

Konstrukcija kabine

9.1.1.1

Notranja ureditev

Na primer dostopnost prostora, razporeditev v kabini in ergonomske zahteve.

9.1.1.2

Ergonomija pulta

9.1.1.3

Sedež za strojevodjo

9.1.1.4

Sredstva, s katerimi strojevodja izmenjuje dokumente

9.1.1.5

Druga oprema za nadzor nad delovanjem vlaka

9.1.2

Dostop do strojevodske kabine

9.1.2.1

Vstop, izstop in vrata

9.1.2.2

Zasilni izhodi v strojevodski kabini

9.1.3

Vetrobran v strojevodski kabini

9.1.3.1

Mehanske značilnosti

9.1.3.2

Optične lastnosti

9.1.3.3

Oprema

Na primer naprave za odstranjevanje ledu, odrosevanje in zunanje čiščenje itd.

9.1.3.4

Prednja vidljivost

9.2

Delovne razmere

9.2.1

Okoljske razmere

9.2.1.1

Ogrevalni, prezračevalni in klimatski sistemi v strojevodski kabini

9.2.1.2

Hrup v strojevodski kabini

Vključno z ravnjo hupanja v kabini.

9.2.1.3

Razsvetljava v strojevodski kabini

9.2.2

Drugo

9.3

Vmesnik med strojevodjo in strojem

Oprema v strojevodski kabini za nadzor in upravljanje varnega delovanja vlaka.

9.3.1

Vmesnik med strojevodjo in strojem

9.3.1.1

Indikator hitrosti

Evidentiranje hitrosti je vključeno v 9.6.

9.3.1.2

Prikazovalna enota in zasloni za strojevodjo

9.3.1.3

Upravljalni mehanizmi in indikatorji

9.3.2

Nadzor nad strojevodjo

Funkcija nadzora nad dejavnostmi strojevodje, na primer pazljivostjo.

9.3.3

Zadnji in bočni pogled

9.4

Oznake in napisi v strojevodski kabini

Statični prikaz osnovnih informacij za strojevodjo.

9.5

Oprema in drugi pripomočki v vozilu za osebje

9.5.1

Pripomočki v vozilu za osebje

9.5.1.1

Dostop osebja za spenjanje/odpenjanje

9.5.1.2

Zunanje stopnice in oprijemala za ranžirno osebje

9.5.1.3

Skladiščni prostori, ki jih uporablja osebje

9.5.1.4

Druga oprema

9.5.2

Vrata za dostop osebja in tovora

Vrata, opremljena z varnostno napravo, ki jih lahko odpira le osebje (vključno z gostinskim osebjem).

9.5.3

Orodja in prenosna oprema v vozilu

Na primer oprema, ki jo potrebuje voznik ali osebje v nujnih primerih.

9.5.4

Sistem za zvočno komunikacijo

Na primer za komunikacijo med:

| — | vlakovnim osebjem, |
| --- | --- |

—

vlakovnim osebjem,

| — | vlakovnim osebjem in ljudmi v vlaku/zunaj vlaka. |
| --- | --- |

—

vlakovnim osebjem in ljudmi v vlaku/zunaj vlaka.

9.6

Snemalna naprava

Za spremljanje ravnanja voznika in vedenja vlaka.

9.8

Funkcija daljinskega upravljanja

10

Požarna varnost in evakuacija

10.1

Požarna varnost

10.1.1

Koncept požarne varnosti

10.1.1.1

Razvrstitev vozila/požarne kategorije

10.1.2

Protipožarni ukrepi

10.1.2.1

Splošni ukrepi za zaščito vozil

10.1.2.2

Protipožarni ukrepi za posebne vrste vozil

Na primer zahteve za tovorne ali potniške vlake v zvezi s sposobnostjo obratovanja, zaščito strojevodje itd.

10.1.2.3

Zaščita strojevodske kabine

10.1.2.4

Požarne pregrade

10.1.2.5

Lastnosti materiala

10.1.2.6

Požarni detektorji

10.1.2.7

Gasilna oprema

10.2

Izjemne razmere

10.2.1

Izhodi v sili za potnike

10.2.2

Obveščanje, oprema in dostop za reševalno službo

10.2.3

Potniški alarm

10.2.4

Zasilna razsvetljava

10.3

Dodatni ukrepi

11

Servisiranje

Oprema in vmesniki za servisiranje v vozilu.

11.1

Oprema za čiščenje vlakov

11.1.1

Zunanje čiščenje vlakov

Na primer zunanje čiščenje s prehodom skozi pralnico.

11.1.2

Notranje čiščenje vlakov

11.2

Oskrba vlakov z gorivom

11.2.1

Sistemi za odvajanje odpadnih voda

Vključno z vmesnikom za sistem za praznjenje stranišč.

11.2.2

Sistem za preskrbo z vodo

Skladnost s sanitarnimi predpisi.

11.2.3

Dodatna oskrbovalna oprema

Na primer posebne zahteve za postavljanje vlakov na stranski tir.

11.2.4

Vmesnik za opremo za polnjenje goriva za neelektrična tirna vozila

Na primer šobe za dizelsko gorivo in drugo.

12.0

Vodenje-upravljanje in signalizacija v vozilu

Vsa oprema v vozilu, potrebna za zagotavljanje varnosti, vodenja in nadzora voženj vlakov, ki so dovoljeni v omrežju, ter vplivi tega omrežja na del železniškega sistema ob progi.

12.1

Radijski sistem v vozilu

12.1.1

Radijski sistem, ki ni sistem GMS-R

12.1.2

Radijski sistem, združljiv s sistemom GMS-R

12.1.2.1

Besedilna sporočila

Posebne zahteve za besedilna sporočila (na primer v nujnih primerih).

12.1.2.2

Preusmeritve klicev

Zahteve in pogoji v zvezi s preusmeritvijo klicev.

12.1.2.3

Radijski klici

Zahteve in pogoji v zvezi z radijskimi klici.

12.1.2.4

Zahteve v zvezi z radiem v kabini

Na primer druge obvezne nacionalne zahteve v zvezi z radiem v kabini, ki niso obvezne na podlagi TSI.

12.1.2.5

Izbira omrežja prek zunanjega sprožilnika

12.1.2.6

Splošne funkcije v zvezi z radiem

Na primer druge obvezne splošne nacionalne zahteve glede funkcij v zvezi z radiem, ki niso obvezne na podlagi TSI.

12.1.2.7

Funkcionalnost vmesnika človek-stroj (MMI) glavnega nadzornika

Zahteve, prenesene na prenosno opremo v kabini, ki izhajajo iz funkcionalnosti nadzornikovega MMI.

12.1.2.8

Uporaba prenosnih terminalov kot mobilnih radiev v kabini

Kot glavni ali rezervni radio.

12.1.2.9

Zmogljivost sistema GSMR v vozilu

Na primer zahteve glede možnosti paketne komutacije.

12.1.2.10

Vmesnik GSM-R-ETCS

Na primer sinhronizacija ID vlaka.

12.1.2.11

Medsebojno povezovanje in prehajanje med omrežji GSM-R

Uporablja se do začetka delovanja novega ciljnega sistema Eirene leta 2010.

12.1.2.12

Prehod meje

Uporablja se do začetka delovanja novega ciljnega sistema Eirene leta 2010.

12.1.2.13

GPRS in ASCI

Vključeno v zahtevo za spremembo, ne pričakujejo se nacionalni predpisi.

12.1.2.14

Vmesnik med varnostno napravo strojevodje tirnega vozila, budnikom in sklopom GSM-R v vozilu

Uporablja se do začetka delovanja novega ciljnega sistema Eirene leta 2010.

12.1.2.15

Specifikacija preskusa za mobilno opremo GSM-R

Končana naj bi bila z dodatki k specifikacijam Eirene.

12.1.2.16

Vodena/samodejna izbira omrežja

12.1.2.17

Prijava in odjava

12.1.2.18

Upravljanje izvedenke GSM-R

Ni več odprto vprašanje (vključeno v postopek Agencije), zato je treba to postavko črtati s seznama odprtih vprašanj v TSI. Ne pričakujejo se nacionalni predpisi.

12.2

Signalizacija v vozilu

12.2.1

Nacionalni signalizacijski sistemi v vozilu

Nadzorni in opozorilni sistemi, vključno z na primer „funkcijo področnega zasilnega zaviranja“ in drugimi nacionalnimi zahtevami za zaščito vlakov.

12.2.2

Združljivost signalizacijskega sistema s preostankom vlaka

Združljivost signalizacijske opreme v vozilu z drugimi sistemi v vozilu, na primer zavorami, vleko itd.

12.2.3

Združljivost tirnih vozil s tirno infrastrukturo

Združljivost na primer s sistemi za spremljanje vlakov ob progi ali detektorji pregretosti pestnice; za EMC glej 8.4.2.

12.2.3.1

Razmerje med osno razdaljo in premerom koles

12.2.3.2

Brezkovinski prostor okrog koles

12.2.3.3

Kovinska masa vozila

12.2.4

Signalni sistem ETCS v kabini

12.2.4.1

Prebujenje

Obravnava se v izhodišču 3.

12.2.4.2

Kategorije vlaka

Obravnava se v izhodišču 3.

12.2.4.3

Zahteve glede zmogljivosti za opremo GSM-R v vozilu v zvezi s kakovostjo storitve

Zahtevana kakovost GSM-R za ETCS.

12.2.4.4

Načini uporabe ETCS

Zahteve glede uporabe načinov ETCS, ki vplivajo na odobritev vozila, poleg pravil iz TSI.

12.2.4.5

Zahteve glede ETCS, ko se vozilo upravlja zunaj kabine

Zahteve poleg zahtev iz TSI ali zahteve, ki so v nasprotju z zahtevami iz TSI, kar zadeva vožnjo z upravljanjem zunaj kabine, na primer radijski nadzor vlakovnega osebja med ranžiranjem.

12.2.4.6

Funkcionalnost nivojskega prehoda

Obravnava se v izhodišču 3.

12.2.4.7

Meje varnosti zaviranja

Obravnava se v izhodišču 3.

12.2.4.8

Zanesljivost – Razpoložljivost – Varnostne zahteve

Obravnava se v reviziji TSI.

12.2.4.9

Signali

Zahteve, prenesene na vozilo, da se zagotovi vidljivost signalov (na primer razpršitev snopa žarometa, vidljivost iz kabine), delno obravnavane v 2.3.0d; dokončno se obravnava v točki 3.

12.2.4.10

Ergonomski vidiki DMI

Obravnava se v izhodišču 3.

12.2.4.11

Vrednosti spremenljivk ETCS, ki jih nadzira zunanji UNISIG – ročni

Obravnava se v izhodišču 3.

12.2.4.12

Zahteve o skladnosti KM

Obravnava se v izhodišču 3.

12.2.4.13

Zahteve glede predhodne namestitve opreme ETCS na vozilu

Ni več odprto vprašanje (vključeno v poglavje 7, dogovor z RISC, marec 2009); vprašanje bo črtano iz naslednje različice TSI. Ne pričakujejo se nacionalni predpisi.

12.2.4.14

Upravljanje izvedenke ETCS

Ni več odprto vprašanje (vključeno v postopek Agencije), zato je treba to postavko črtati s seznama odprtih vprašanj v TSI. Ne pričakujejo se nacionalni predpisi.

12.2.4.15

Specifikacija spremenljivk ETCS

Obravnava se v izhodišču 3.

12.2.4.16

RBC – vmesnik RBC

Vključen bo v 2.3.0d, specifikacija preskusa bo priporočena junija 2009 (RISC).

12.2.4.17

Dodatne zahteve za lokomotive in motorne vlake

12.2.4.18

Funkcionalnost in vmesniki sistemov za zaščito osebja s signalnim sistemom

Obravnava se v izhodišču 3.

12.2.4.19

Vmesnik z delovno zavoro

Obravnava se v reviziji TSI CCS.

13

Posebne operativne zahteve

Posebne zahteve glede vozil za operacije (vključno z okrnjenim načinom, reševanjem vozila itd.).

13.1

Posebne postavke v zvezi z namestitvijo v vozilo

13.2

Zdravje in varnost pri delu

13.3

Dvižna shema in navodila za reševanje

Reševanje, dvigovanje in ponovno utirjenje.

14

Postavke v zvezi s tovorom

Posebne zahteve v zvezi s tovorom in okolje (vključno z opremo, ki se posebej zahteva za nevarno blago).

14.1

Konstrukcijske, operativne in vzdrževalne omejitve za prevoz nevarnega blaga

Na primer zahteve, ki izhajajo iz RID, nacionalnih predpisov ali drugih predpisov glede prevoza nevarnega blaga.

14.2

Posebna oprema za prevoz tovora

14.3

Vrata in nakladalniki

---

| 22.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 341/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 341/14

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 30. novembra 2009

o sprejetju uvoznih odločitev Skupnosti za nekatere kemikalije na podlagi Uredbe (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ter o spremembi sklepov Komisije 2000/657/ES, 2001/852/ES, 2003/508/ES, 2004/382/ES in 2005/416/ES

(2009/966/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij (1) in zlasti drugega pododstavka člena 12(1) Uredbe,

po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija se v skladu z Uredbo (ES) št. 689/2008 v imenu Skupnosti odloči, ali bo dovolila uvoz v Skupnost vsake posamezne kemikalije, za katero velja postopek soglasja po predhodnem obveščanju (PIC), ali ne. |
| --- | --- |

(1)

Komisija se v skladu z Uredbo (ES) št. 689/2008 v imenu Skupnosti odloči, ali bo dovolila uvoz v Skupnost vsake posamezne kemikalije, za katero velja postopek soglasja po predhodnem obveščanju (PIC), ali ne.

| (2) | Program Združenih narodov za okolje (UNEP) in Organizacija za prehrano in kmetijstvo (FAO) sta bila zadolžena za opravljanje storitev sekretariata za vodenje postopka PIC, uvedenega z Rotterdamsko konvencijo o postopku soglasja po predhodnem obveščanju (PIC) za nekatere nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini in odobrenega s strani Skupnosti s Sklepom Sveta 2006/730/ES z dne 25. septembra 2006 o sklenitvi Rotterdamske konvencije o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini v imenu Skupnosti (3). |
| --- | --- |

(2)

Program Združenih narodov za okolje (UNEP) in Organizacija za prehrano in kmetijstvo (FAO) sta bila zadolžena za opravljanje storitev sekretariata za vodenje postopka PIC, uvedenega z Rotterdamsko konvencijo o postopku soglasja po predhodnem obveščanju (PIC) za nekatere nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini in odobrenega s strani Skupnosti s Sklepom Sveta 2006/730/ES z dne 25. septembra 2006 o sklenitvi Rotterdamske konvencije o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini v imenu Skupnosti (3).

| (3) | Komisija mora kot skupni pooblaščeni organ v imenu Skupnosti in držav članic sporočati uvozne odločitve o kemikalijah, za katere velja postopek PIC, sekretariatu Rotterdamske konvencije. |
| --- | --- |

(3)

Komisija mora kot skupni pooblaščeni organ v imenu Skupnosti in držav članic sporočati uvozne odločitve o kemikalijah, za katere velja postopek PIC, sekretariatu Rotterdamske konvencije.

| (4) | Zaradi širitve Skupnosti 1. januarja 2007 in upoštevanja razvoja zakonodaje v Skupnosti od sprejetja teh sklepov je treba spremeniti prejšnje uvozne odločitve v zvezi s kemikalijami etilen oksid, fluoroacetamid, HCH (zmes izomerov), lindan, metamidofos, pentaklorofenol ter njegove soli in estri, polibromirani bifenili (PBB), poliklorirani terfenili (PCT), pripravki v prašivu, ki vsebujejo kombinacijo benomila, karbofurana in tirama ter živosrebrove spojine. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi širitve Skupnosti 1. januarja 2007 in upoštevanja razvoja zakonodaje v Skupnosti od sprejetja teh sklepov je treba spremeniti prejšnje uvozne odločitve v zvezi s kemikalijami etilen oksid, fluoroacetamid, HCH (zmes izomerov), lindan, metamidofos, pentaklorofenol ter njegove soli in estri, polibromirani bifenili (PBB), poliklorirani terfenili (PCT), pripravki v prašivu, ki vsebujejo kombinacijo benomila, karbofurana in tirama ter živosrebrove spojine.

| (5) | Dajanje etilen oksida v promet ter njegova uporaba v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (4) je omejeno na nekatera posebna področja v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1451/2007 (5) o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES. Zato je uvoz dovoljen samo za te posebne uporabe. Države članice lahko odločijo, katere od uporab, ki so dovoljene v skladu z Direktivo 98/8/ES, dovolijo na svojem ozemlju. |
| --- | --- |

(5)

Dajanje etilen oksida v promet ter njegova uporaba v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (4) je omejeno na nekatera posebna področja v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1451/2007 (5) o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES. Zato je uvoz dovoljen samo za te posebne uporabe. Države članice lahko odločijo, katere od uporab, ki so dovoljene v skladu z Direktivo 98/8/ES, dovolijo na svojem ozemlju.

| (6) | Fluoroacetamid in pentaklorofenol ter njegove soli in estri niso vključeni kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (6) ali v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/EGS, s čimer je uporaba navedenih aktivnih snovi kot pesticidov prepovedana. Zato je prepovedan tudi uvoz fluoroacetamida in pentaklorofenola ter njegovih soli in estrov za uporabo kot pesticidov. |
| --- | --- |

(6)

Fluoroacetamid in pentaklorofenol ter njegove soli in estri niso vključeni kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (6) ali v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/EGS, s čimer je uporaba navedenih aktivnih snovi kot pesticidov prepovedana. Zato je prepovedan tudi uvoz fluoroacetamida in pentaklorofenola ter njegovih soli in estrov za uporabo kot pesticidov.

| (7) | Od 1. julija 2008 dalje metamidofos ni več vključen v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, zato so morale države članice preklicati vsa dovoljenja za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo metamidofos, in je vsako dajanje v promet fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo metamidofos, prepovedano. Poleg tega metamidofos ni bil niti opredeljen niti notificiran v skladu s skupnostnim programom preverjanja za oceno obstoječih snovi na podlagi Direktive 98/8/ES in ga zato ni dovoljeno dajati v promet za uporabo kot biocidni proizvod. |
| --- | --- |

(7)

Od 1. julija 2008 dalje metamidofos ni več vključen v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, zato so morale države članice preklicati vsa dovoljenja za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo metamidofos, in je vsako dajanje v promet fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo metamidofos, prepovedano. Poleg tega metamidofos ni bil niti opredeljen niti notificiran v skladu s skupnostnim programom preverjanja za oceno obstoječih snovi na podlagi Direktive 98/8/ES in ga zato ni dovoljeno dajati v promet za uporabo kot biocidni proizvod.

| (8) | Proizvodnja, dajanje v promet ter uporaba lindana in HCH (zmes izomerov) so bili prepovedani z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 850/2004 z dne 29. aprila 2004 o obstojnih organskih onesnaževalih in spremembi Direktive 79/117/EGS (7), odstopanje, ki je bilo dovoljeno na podlagi navedene uredbe, pa je prenehalo veljati 31. decembra 2007. Zato je od tega dne dalje prepovedan tudi vsak uvoz navedenih kemikalij. |
| --- | --- |

(8)

Proizvodnja, dajanje v promet ter uporaba lindana in HCH (zmes izomerov) so bili prepovedani z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 850/2004 z dne 29. aprila 2004 o obstojnih organskih onesnaževalih in spremembi Direktive 79/117/EGS (7), odstopanje, ki je bilo dovoljeno na podlagi navedene uredbe, pa je prenehalo veljati 31. decembra 2007. Zato je od tega dne dalje prepovedan tudi vsak uvoz navedenih kemikalij.

| (9) | Prepovedana je vsakršna proizvodnja, dajanje v promet in uporaba heksabromobifenil-1,1'-bifenila. Poleg tega navedena kemikalija spada v skupino PBB, ki je vključena v Prilogo III k Rotterdamski konvenciji in zanjo velja postopek PIC. |
| --- | --- |

(9)

Prepovedana je vsakršna proizvodnja, dajanje v promet in uporaba heksabromobifenil-1,1'-bifenila. Poleg tega navedena kemikalija spada v skupino PBB, ki je vključena v Prilogo III k Rotterdamski konvenciji in zanjo velja postopek PIC.

| (10) | Bolgarija in Romunija sta 1. januarja 2007 postali članici Evropske unije. Ker Direktiva Sveta 76/769/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov UL L 262, 27.9.1976, str. 201.državam članicam omogoča, da na svojem ozemlju dovolijo posebne uporabe PCT, je treba spremeniti uvozne odločitve, da bi upoštevale nacionalno zakonodajo v dveh navedenih novih državah članicah. |
| --- | --- |

(10)

Bolgarija in Romunija sta 1. januarja 2007 postali članici Evropske unije. Ker Direktiva Sveta 76/769/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov UL L 262, 27.9.1976, str. 201.državam članicam omogoča, da na svojem ozemlju dovolijo posebne uporabe PCT, je treba spremeniti uvozne odločitve, da bi upoštevale nacionalno zakonodajo v dveh navedenih novih državah članicah.

| (11) | Zato je primerno nadomestiti uvozne odločitve za etilen oksid, fluoroacetamid, HCH (zmes izomerov), lindan, metamidofos, pentaklorofenol ter njegove soli in estre, PBB in PCT, določene v Sklepu Komisije 2000/657/ES z dne 16. oktobra 2000 o sprejetju uvoznih odločitev Skupnosti za nekatere kemikalije na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 2455/92 o izvozu in uvozu nekaterih nevarnih kemikalij (8), Sklepu Komisije 2001/852/ES z dne 19. novembra 2001 o sprejetju uvoznih odločitev Skupnosti na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 2455/92 o izvozu in uvozu nekaterih nevarnih kemikalij in o spremembi Sklepa 2000/657/ES (9), Sklepu Komisije 2003/508/ES z dne 7. julija 2003 o sprejetju odločb Skupnosti o uvozu nekaterih kemikalij v skladu z Uredbo (ES) št. 304/2003 Evropskega parlamenta in Sveta ter o spremembah sklepov 2000/657/ES in 2001/852/ES (10) in Sklepu Komisije 2005/416/ES z dne 19. maja 2005 o sprejetju odločitev Skupnosti za uvoz nekaterih kemikalij na podlagi Uredbe (ES) št. 304/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in o spremembi sklepov 2000/657/ES, 2001/852/ES in 2003/508/ES (11). |
| --- | --- |

(11)

Zato je primerno nadomestiti uvozne odločitve za etilen oksid, fluoroacetamid, HCH (zmes izomerov), lindan, metamidofos, pentaklorofenol ter njegove soli in estre, PBB in PCT, določene v Sklepu Komisije 2000/657/ES z dne 16. oktobra 2000 o sprejetju uvoznih odločitev Skupnosti za nekatere kemikalije na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 2455/92 o izvozu in uvozu nekaterih nevarnih kemikalij (8), Sklepu Komisije 2001/852/ES z dne 19. novembra 2001 o sprejetju uvoznih odločitev Skupnosti na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 2455/92 o izvozu in uvozu nekaterih nevarnih kemikalij in o spremembi Sklepa 2000/657/ES (9), Sklepu Komisije 2003/508/ES z dne 7. julija 2003 o sprejetju odločb Skupnosti o uvozu nekaterih kemikalij v skladu z Uredbo (ES) št. 304/2003 Evropskega parlamenta in Sveta ter o spremembah sklepov 2000/657/ES in 2001/852/ES (10) in Sklepu Komisije 2005/416/ES z dne 19. maja 2005 o sprejetju odločitev Skupnosti za uvoz nekaterih kemikalij na podlagi Uredbe (ES) št. 304/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in o spremembi sklepov 2000/657/ES, 2001/852/ES in 2003/508/ES (11).

| (12) | Benomil ni vključen v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS kot aktivna snov ali v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/EGS, s čimer je uporaba navedene aktivne snovi kot pesticida prepovedana. Zato je prepovedano tudi dajanje v promet pesticidnih pripravkov v prašivu, ki vsebujejo kombinacijo benomila, karbofurana in tirama, ter njihova uporaba kot pesticidov. Zato je treba nadomestiti uvozno odločitev za pesticidne pripravke v prašivu, ki vsebujejo kombinacijo benomila, karbofurana in tirama, določeno v Sklepu Komisije 2004/382/ES z dne 26. aprila 2004 o sprejemanju odločitev Skupnosti o uvozu nekaterih kemikalij v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 304/2003 (12). |
| --- | --- |

(12)

Benomil ni vključen v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS kot aktivna snov ali v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/EGS, s čimer je uporaba navedene aktivne snovi kot pesticida prepovedana. Zato je prepovedano tudi dajanje v promet pesticidnih pripravkov v prašivu, ki vsebujejo kombinacijo benomila, karbofurana in tirama, ter njihova uporaba kot pesticidov. Zato je treba nadomestiti uvozno odločitev za pesticidne pripravke v prašivu, ki vsebujejo kombinacijo benomila, karbofurana in tirama, določeno v Sklepu Komisije 2004/382/ES z dne 26. aprila 2004 o sprejemanju odločitev Skupnosti o uvozu nekaterih kemikalij v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 304/2003 (12).

| (13) | Dajanje v promet in uporaba fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo živosrebrove spojine kot aktivno snov, sta prepovedana na podlagi Direktive Sveta 79/117/EGS z dne 21. decembra 1978 o prepovedi prometa in uporabe fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo nekatere aktivne snovi (13). Poleg tega na podlagi Direktive 98/8/ES nista dovoljena tudi dajanje v promet in uporaba biocidnih proizvodov, ki vsebujejo živosrebrove spojine. Zato je treba nadomestiti uvozne odločitve za živosrebrove spojine, objavljene v okrožnici PIC X. |
| --- | --- |

(13)

Dajanje v promet in uporaba fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo živosrebrove spojine kot aktivno snov, sta prepovedana na podlagi Direktive Sveta 79/117/EGS z dne 21. decembra 1978 o prepovedi prometa in uporabe fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo nekatere aktivne snovi (13). Poleg tega na podlagi Direktive 98/8/ES nista dovoljena tudi dajanje v promet in uporaba biocidnih proizvodov, ki vsebujejo živosrebrove spojine. Zato je treba nadomestiti uvozne odločitve za živosrebrove spojine, objavljene v okrožnici PIC X.

| (14) | Sklepe 2000/657/ES, 2001/852/ES, 2003/508/ES, 2004/382/ES in 2005/416/ES je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(14)

Sklepe 2000/657/ES, 2001/852/ES, 2003/508/ES, 2004/382/ES in 2005/416/ES je zato treba ustrezno spremeniti –

SKLENILA:

Člen 1

Uvozne odločitve za lindan, metamidofos in pentaklorofenol ter njegove soli in estre, kot so določene v Prilogi k Sklepu 2000/657/ES, se nadomestijo z uvoznimi odločitvami, določenimi v obrazcih za odgovor na uvoz iz Priloge I k temu sklepu.

Člen 2

Uvozna odločitev za etilen oksid, kot je določena v Prilogi I k Sklepu 2001/852/ES, se nadomesti z uvozno odločitvijo, določeno v obrazcu za odgovor na uvoz iz Priloge II k temu sklepu.

Člen 3

Uvozna odločitev za polibromirane bifenile (PBB), kot je določena v Prilogi III k Sklepu 2003/508/ES, se nadomesti z uvozno odločitvijo, določeno v obrazcu za odgovor na uvoz iz Priloge III k temu sklepu.

Člen 4

Uvozne odločitve za fluoroacetamid, HCH (zmes izomerov) in poliklorirane terfenile (PCT), kot so določene v Prilogi I k Sklepu 2005/416/ES, se nadomestijo z uvoznimi odločitvami, določenimi v obrazcih za odgovor na uvoz iz Priloge IV k temu sklepu.

Člen 5

Začasna uvozna odločitev za pripravke v prašivu, ki vsebujejo kombinacijo benomila, karbofurana in tirama, kot je določena v Prilogi III k Sklepu 2004/382/ES, se nadomesti z uvozno odločitvijo, določeno v obrazcu za odgovor na uvoz iz Priloge V k temu sklepu.

Člen 6

Uvozna odločitev za živosrebrove spojine, objavljena v okrožnici PIC X, se nadomesti z uvozno odločitvijo, ki je določena v obrazcu za odgovor na uvoz iz Priloge VI k temu sklepu.

V Bruslju, 30. novembra 2009

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 204, 31.7.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

2

(3)  UL L 299, 28.10.2006, str. 23.

3

(4)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

4

(5)  UL L 325, 11.12.2007, str. 3.

5

(6)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

6

(7)  UL L 158, 30.4.2004, str. 7.

7

(8)  UL L 275, 27.10.2000, str. 44.

8

(9)  UL L 318, 4.12.2001, str. 28.

9

(10)  UL L 174, 12.7.2003, str. 10.

10

(11)  UL L 147, 10.6.2005, str. 1.

11

(12)  UL L 144, 30.4.2004, str. 11.

12

(13)  UL L 33, 8.2.1979, str. 36.

13

---

PRILOGA I

Spremenjene uvozne odločitve za lindan, metamidofos, pentaklorofenol ter njegove soli in estre, ki nadomeščajo uvozne odločitve, določene v Sklepu 2000/657/ES

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

PRILOGA II

Spremenjena uvozna odločitev za etilen oksid, ki nadomešča uvozno odločitev, določeno v Sklepu 2001/852/ES

Image

Image

Image

---

PRILOGA III

Spremenjena uvozna odločitev za polibromirane bifenile (PBB), ki nadomešča uvozno odločitev, določeno v Sklepu 2003/508/ES

Image

Image

Image

---

PRILOGA IV

Spremenjene uvozne odločitve za fluoroacetamid, HCH (zmes izomerov) in poliklorirane terfenile (PCT), ki nadomeščajo uvozne odločitve, določene v Sklepu 2005/416/ES

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

PRILOGA V

Spremenjena uvozna odločitev za pripravke v prašivu, ki vsebujejo kombinacijo benomila, karbofurana in tirama, ki nadomešča uvozno odločitev, določeno v Sklepu 2004/382/ES

Image

Image

Image

---

PRILOGA VI

Spremenjena uvozna odločitev za živosrebrove spojine, ki nadomešča uvozno odločitev, objavljeno v okrožnici PIC X

Image

Image

Image

---