# Eiropas Savienības L 347/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.347.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 347 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 24. decembris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.347.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 347

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 24. decembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1287/2009 (2009. gada 27. novembris), ar ko 2010. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Melnajā jūrā | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1288/2009 (2009. gada 27. novembris), ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus no laikposmam 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam | 6 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1287/2009 (2009. gada 27. novembris), ar ko 2010. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Melnajā jūrā

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1288/2009 (2009. gada 27. novembris), ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus no laikposmam 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam

6

| | | V   Akti, kuri no 2009. gada 1. decembra ir pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību, Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Euratom līgumu |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, KURU PUBLICĒŠANA IR OBLIGĀTA |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 1289/2009 (2009. gada 23. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 9 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 1290/2009 (2009. gada 23. decembris), ar ko nosaka no 2010. gada 1. janvāra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 11 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1291/2009 (2009. gada 18. decembris) par to, kā lauku saimniecību ieņēmumu noteikšanai atlasīt saimniecības, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus | 14 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1292/2009 (2009. gada 21. decembris), ar kuru atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 675/2009, (EK) Nr. 676/2009 un (EK) Nr. 677/2009, ar ko izsludina konkursus par ievedmuitas nodokļa samazinājumu, kuru piemēro no trešām valstīm Spānijā importētajam sorgo, Spānijā importētajai kukurūzai un Portugālē importētajai kukurūzai, attiecībā uz konkursu termiņu | 22 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1293/2009 (2009. gada 23. decembris), ar kuru attiecībā uz 32. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (
  1
  ) | 23 |
| | | AKTI, KURU PUBLICĒŠANA NAV OBLIGĀTA |
| | | 2009/1005/ES |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2009. gada 17. decembris), ar ko groza 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu – enerģētikas jomas projektu finansēšana Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna kontekstā | 26 |
| | | 2009/1006/ES |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2009. gada 17. decembris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību | 28 |
| | | 2009/1007/ES |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2009. gada 17. decembris) par elastības instrumenta izmantošanu saskaņā ar 27. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību | 29 |
| | | 2009/1008/ES |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (2009. gada 7. decembris), ar ko Latvijas Republikai atļauj turpināt piemērot pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 30 |
| | | 2009/1009/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2009. gada 22. decembris), ar ko uz laikposmu no 2011. gada 26. jūnija līdz 2015. gada 30. jūnijam eceļ Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāru | 31 |

V   Akti, kuri no 2009. gada 1. decembra ir pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību, Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Euratom līgumu

AKTI, KURU PUBLICĒŠANA IR OBLIGĀTA

Komisijas Regula (ES) Nr. 1289/2009 (2009. gada 23. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

9

Komisijas Regula (ES) Nr. 1290/2009 (2009. gada 23. decembris), ar ko nosaka no 2010. gada 1. janvāra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

11

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1291/2009 (2009. gada 18. decembris) par to, kā lauku saimniecību ieņēmumu noteikšanai atlasīt saimniecības, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus

14

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1292/2009 (2009. gada 21. decembris), ar kuru atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 675/2009, (EK) Nr. 676/2009 un (EK) Nr. 677/2009, ar ko izsludina konkursus par ievedmuitas nodokļa samazinājumu, kuru piemēro no trešām valstīm Spānijā importētajam sorgo, Spānijā importētajai kukurūzai un Portugālē importētajai kukurūzai, attiecībā uz konkursu termiņu

22

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1293/2009 (2009. gada 23. decembris), ar kuru attiecībā uz 32. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (
  1
  )

1

23

AKTI, KURU PUBLICĒŠANA NAV OBLIGĀTA

2009/1005/ES

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2009. gada 17. decembris), ar ko groza 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu – enerģētikas jomas projektu finansēšana Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna kontekstā

26

2009/1006/ES

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2009. gada 17. decembris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

28

2009/1007/ES

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2009. gada 17. decembris) par elastības instrumenta izmantošanu saskaņā ar 27. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

29

2009/1008/ES

*

Padomes Īstenošanas lēmums (2009. gada 7. decembris), ar ko Latvijas Republikai atļauj turpināt piemērot pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

30

2009/1009/ES

*

Padomes Lēmums (2009. gada 22. decembris), ar ko uz laikposmu no 2011. gada 26. jūnija līdz 2015. gada 30. jūnijam eceļ Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāru

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 24.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1287/2009

(2009. gada 27. novembris),

ar ko 2010. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Melnajā jūrā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 20. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (2), un jo īpaši tās 2. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pantu Padome pieņem pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu piekļuvi apgabaliem un resursiem un zvejas darbību ilgtspējīgu norisi, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus, un jo īpaši Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas sagatavoto ziņojumu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pantu Padome pieņem pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu piekļuvi apgabaliem un resursiem un zvejas darbību ilgtspējīgu norisi, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus, un jo īpaši Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas sagatavoto ziņojumu.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padome nosaka zvejas iespējas katrā zvejniecībā vai zvejniecību grupā un sadala šīs iespējas dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padome nosaka zvejas iespējas katrā zvejniecībā vai zvejniecību grupā un sadala šīs iespējas dalībvalstīm.

| (3) | Lai nodrošinātu zvejas iespēju efektīvu pārvaldību, būtu jāparedz īpaši nosacījumi, saskaņā ar kuriem tiek veiktas zvejas darbības. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu zvejas iespēju efektīvu pārvaldību, būtu jāparedz īpaši nosacījumi, saskaņā ar kuriem tiek veiktas zvejas darbības.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā ir noteiktas ar zvejas iespēju sadali saistītās definīcijas. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā ir noteiktas ar zvejas iespēju sadali saistītās definīcijas.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir jānosaka krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir jānosaka krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi.

| (6) | Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, 2010. gadā būtu jāīsteno daži papildu pasākumi, kas saistīti ar zvejas tehniskajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(6)

Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, 2010. gadā būtu jāīsteno daži papildu pasākumi, kas saistīti ar zvejas tehniskajiem nosacījumiem.

| (7) | Zvejas iespējas būtu jāizmanto saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem šajā jomā, jo īpaši saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada 12. oktobris), ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (3), un Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts) par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (4). |
| --- | --- |

(7)

Zvejas iespējas būtu jāizmanto saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem šajā jomā, jo īpaši saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada 12. oktobris), ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (3), un Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts) par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (4).

| (8) | Lai samazinātu izmetumu apjomu, ir lietderīgi attiecībā uz visām sugām, kuru nozveju regulē ar kvotām, aizliegt augstākas izmēra kategorijas zivju atlasīšanu, un praksē tas nozīmētu aizliegumu izmest jūrā tādu sugu zivis, kurām ir noteikta nozvejas kvota un kuras ir likumīgi zvejojamas un izkraujamas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem zivsaimniecības jomā. |
| --- | --- |

(8)

Lai samazinātu izmetumu apjomu, ir lietderīgi attiecībā uz visām sugām, kuru nozveju regulē ar kvotām, aizliegt augstākas izmēra kategorijas zivju atlasīšanu, un praksē tas nozīmētu aizliegumu izmest jūrā tādu sugu zivis, kurām ir noteikta nozvejas kvota un kuras ir likumīgi zvejojamas un izkraujamas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem zivsaimniecības jomā.

| (9) | Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku iztikas līdzekļus, minētajās zvejniecībās ir svarīgi atļaut zveju no 2010. gada 1. janvāra. Ņemot vērā jautājuma steidzamību, ir obligāti jāpiešķir izņēmums no sešu nedēļu laikposma, kas minēts I punkta 3. apakšpunktā Protokolā par dalībvalstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem, |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku iztikas līdzekļus, minētajās zvejniecībās ir svarīgi atļaut zveju no 2010. gada 1. janvāra. Ņemot vērā jautājuma steidzamību, ir obligāti jāpiešķir izņēmums no sešu nedēļu laikposma, kas minēts I punkta 3. apakšpunktā Protokolā par dalībvalstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu 2010. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas Melnajā jūrā un nosacījumus, saskaņā ar kuriem šīs zvejas iespējas var izmantot.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro Kopienas zvejas kuģiem (Kopienas kuģi), kuri zvejo Melnajā jūrā.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, šo regulu nepiemēro zvejas darbībām, kuras veic tikai tādas zinātniskās izpētes mērķiem, ko īsteno ar attiecīgās dalībvalsts atļauju un pilnvarojumu un par ko iepriekš ir informēta Komisija un dalībvalsts, kuras ūdeņos veic šo izpēti.

3. pants

Definīcijas

Papildus Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā paredzētajām definīcijām šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “GFCM” ir Vidusjūras Vispārējā zvejniecības komisija; |
| --- | --- |

a)

“GFCM” ir Vidusjūras Vispārējā zvejniecības komisija;

| b) | “Melnā jūra” ir GFCM teritorijas ģeogrāfiskais apakšapgabals atbilstīgi definīcijai rezolūcijā GFCM/33/2009/2; |
| --- | --- |

b)

“Melnā jūra” ir GFCM teritorijas ģeogrāfiskais apakšapgabals atbilstīgi definīcijai rezolūcijā GFCM/33/2009/2;

| c) | “kopējā pieļaujamā nozveja (KPN)” ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra krājuma; |
| --- | --- |

c)

“kopējā pieļaujamā nozveja (KPN)” ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra krājuma;

| d) | “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Kopienai, dalībvalstij vai trešai valstij. |
| --- | --- |

d)

“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Kopienai, dalībvalstij vai trešai valstij.

II   NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS UN AR TĀM SAISTĪTIE NOSACĪJUMI

4. pants

Nozvejas limiti un to sadalījums

Nozvejas limiti, šādu limitu sadalījums dalībvalstīm un papildu nosacījumi, ko piemēro saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu, ir norādīti šīs regulas I pielikumā.

5. pants

Īpaši noteikumi par sadalījumu

Šīs regulas I pielikumā noteiktais nozvejas limitu sadalījums dalībvalstīm neskar:

| a) | zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

a)

zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;

| b) | pārdales, kas veiktas saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktu, 23. panta 1. punktu un 32. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 2371/2002 23. panta 4. punkta otro daļu; |
| --- | --- |

b)

pārdales, kas veiktas saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktu, 23. panta 1. punktu un 32. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 2371/2002 23. panta 4. punkta otro daļu;

| c) | papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; |
| --- | --- |

c)

papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;

| d) | atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantu un Regulas (EK) Nr. 2371/2002 23. panta 4. punkta pirmo daļu. |
| --- | --- |

d)

atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantu un Regulas (EK) Nr. 2371/2002 23. panta 4. punkta pirmo daļu.

6. pants

Nozvejas un piezvejas nosacījumi

1.   Zivis no krājumiem, kam ir noteikti nozvejas limiti, paturēt uz kuģa un izkraut drīkst tikai tad, ja nozveju ir guvuši tādas dalībvalsts zvejas kuģi, kurai ir kvota, un ja minētā kvota nav pilnībā apgūta.

2.   Visus izkrāvumus atskaita no kvotas vai no Kopienas daļas, ja tā nav sadalīta dalībvalstīm kvotu veidā.

7. pants

Augstākas izmēra kategorijas zivju atlasīšanas aizliegums

Visas nozvejas, kurām piemēro kvotu un kuras gūtas zvejas darbībās, uzceļ uz kuģa un vēlāk izkrauj, ja vien tas nav pretrunā ar pienākumiem, kas paredzēti Kopienas tiesību aktos zivsaimniecības jomā, ar kuriem nosaka tehniskos, kontroles un saglabāšanas pasākumus, un jo īpaši šajā regulā, Regulā (EEK) Nr. 2847/93 un Regulā (EK) Nr. 2371/2002.

8. pants

Pārejas posma tehniskie pasākumi

Pārejas posma tehniskie pasākumi ir noteikti II pielikumā.

III   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

9. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 15. panta 1. punktu nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.

10. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2010. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 27. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. BILDT

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.

2

(3)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

3

(4)  OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.

4

---

I PIELIKUMS

Nozvejas limiti un saistītie nosacījumi to nozvejas limitu ikgadējai pārvaldībai, kas piemērojami Kopienas kuģiem apgabalos, kuros ir noteikti nozvejas limiti

Turpmāk tabulās ir noteiktas KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) atkarībā no krājuma, kā arī kvotu sadalījums dalībvalstīm un saistītie nosacījumi šo kvotu ikgadējai pārvaldībai.

Katra apgabala zivju krājumi nosaukti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Minētajās tabulās sugu apzīmēšanai izmantoti šādi kodi:

| Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Psetta maxima | TUR | Akmeņplekste |
| Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa |

Zinātniskais nosaukums

Trīsburtu kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Psetta maxima

TUR

Akmeņplekste

Sprattus sprattus

SPR

Brētliņa

| Suga | : | Akmeņplekste

  Psetta maxima |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Akmeņplekste

Psetta maxima

| Zona | : | Melnā jūra |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Melnā jūra

Bulgārija

48 (1)

Piesardzības KPN

Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantu.

Rumānija

48 (1)

EK

96 (1)
   (2)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Brētliņa

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Brētliņa

Sprattus sprattus

| Zona | : | Melnā jūra |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Melnā jūra

EK

12 750 (3)

Piesardzības KPN

Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantu.

KPN

Nepiemēro

---

(1)  Attiecīgās kvotas samazināsies līdz 38 tonnām, KPN attiecīgi samazinoties līdz 76 tonnām, ja vien valstu attiecīgās iestādes līdz 2010. gada 15. februārim neiesniedz un Komisija neapstiprina sīki izstrādātus valstu kontroles plānus.

(2)  Akmeņplekstes zveja nav atļauta pirms 2010. gada 15. februāra. Jebkādu akmeņplekstes piezveju citas zvejas laikā pirms 2010. gada 15. februāra izkrauj un atskaita no valstu kvotām.

(3)  Drīkst zvejot tikai kuģi, kas kuģo ar Bulgārijas vai Rumānijas karogu.

---

II PIELIKUMS

Pārejas posma tehniskie pasākumi

| 1. | No 15. aprīļa līdz 15. jūnijam Eiropas Kopienas ūdeņos Melnajā jūrā nav atļauts zvejot akmeņpleksti. |
| --- | --- |

1.

No 15. aprīļa līdz 15. jūnijam Eiropas Kopienas ūdeņos Melnajā jūrā nav atļauts zvejot akmeņpleksti.

| 2. | Minimālais atļautais linuma acs izmērs pie grunts nostiprinātiem zvejas rīkiem, ko izmanto akmeņplekstes zvejai, ir 400 mm. |
| --- | --- |

2.

Minimālais atļautais linuma acs izmērs pie grunts nostiprinātiem zvejas rīkiem, ko izmanto akmeņplekstes zvejai, ir 400 mm.

| 3. | Akmeņplekstes minimālais izkrāvuma izmērs nedrīkst būt mazāks par 45 cm (kopējais garums), mērot atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 850/98 18. pantam. |
| --- | --- |

3.

Akmeņplekstes minimālais izkrāvuma izmērs nedrīkst būt mazāks par 45 cm (kopējais garums), mērot atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 850/98 18. pantam.

---

| 24.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/6

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1288/2009

(2009. gada 27. novembris),

ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus no laikposmam 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts) par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (3), ir noteikti daži tehniskie pasākumi zivju resursu saglabāšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts) par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (3), ir noteikti daži tehniskie pasākumi zivju resursu saglabāšanai.

| (2) | Ar III pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 43/2009 (2009. gada 16 janvāris), ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (4), tehniskie pasākumi ir noteikti līdz 2009. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(2)

Ar III pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 43/2009 (2009. gada 16 janvāris), ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (4), tehniskie pasākumi ir noteikti līdz 2009. gada 31. decembrim.

| (3) | Komisija 2008. gada 4. jūnijā iesniedza priekšlikumu Padomes regulai par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos pasākumus, ar kuru ir iecerēts aizstāt Regulu (EK) Nr. 850/98 un Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikumā paredzēto pārejas posma tehnisko pasākumu vietā paredzēt pastāvīgus pasākumus. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2008. gada 4. jūnijā iesniedza priekšlikumu Padomes regulai par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos pasākumus, ar kuru ir iecerēts aizstāt Regulu (EK) Nr. 850/98 un Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikumā paredzēto pārejas posma tehnisko pasākumu vietā paredzēt pastāvīgus pasākumus.

| (4) | Ņemot vērā to, ka ierosinātā Padomes regula nebūs pieņemta līdz dienai, kurā beidz piemērot Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikumā paredzētos pārejas posma pasākumus, juridiskas noteiktības dēļ, kā arī lai nodrošinātu pienācīgu jūras resursu saglabāšanu un pārvaldību, minētos pasākumus ir jāturpina piemērot pārejas laikposmā, kas ilgst 18 mēnešus. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka ierosinātā Padomes regula nebūs pieņemta līdz dienai, kurā beidz piemērot Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikumā paredzētos pārejas posma pasākumus, juridiskas noteiktības dēļ, kā arī lai nodrošinātu pienācīgu jūras resursu saglabāšanu un pārvaldību, minētos pasākumus ir jāturpina piemērot pārejas laikposmā, kas ilgst 18 mēnešus.

| (5) | Lai turpinātu samazināt nevēlamu nozveju, būtu jāpaplašina Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikuma 5.b punktā paredzētās augstākas izmēra kategorijas atlases aizliegums, attiecinot to uz visām ICES zonām. |
| --- | --- |

(5)

Lai turpinātu samazināt nevēlamu nozveju, būtu jāpaplašina Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikuma 5.b punktā paredzētās augstākas izmēra kategorijas atlases aizliegums, attiecinot to uz visām ICES zonām.

| (6) | Būtu jāgroza pasākumi, ar kuriem Kopienas tiesību aktos transponē Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC) ieteikumus, lai nodrošinātu atbilstību ieteikumiem, ko piemēro 2010. gadā. |
| --- | --- |

(6)

Būtu jāgroza pasākumi, ar kuriem Kopienas tiesību aktos transponē Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC) ieteikumus, lai nodrošinātu atbilstību ieteikumiem, ko piemēro 2010. gadā.

| (7) | Ņemot vērā to, ka 2010. gada 1. janvārī beidz piemērot Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikumā paredzētos pasākumus, šī regula būtu jāpiemēro no minētās dienas, |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā to, ka 2010. gada 1. janvārī beidz piemērot Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikumā paredzētos pasākumus, šī regula būtu jāpiemēro no minētās dienas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pārejas posma tehniskie pasākumi

1.   Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikuma 1., 2., 3. (tostarp 3.1.–3.2.), 4. (tostarp 4.1.–4.2.), 5., 5.b (tostarp 5.b.1.–5.b.2.), 6. (tostarp 6.1.–6.8.), 7. (tostarp 7.1.–7.5.), 8. (tostarp 8.1.–8.3.), 9. (tostarp 9.1.–9.12.), 9.a (tostarp 9.a.1.–9.a.9.), 12. (tostarp 12.1.–12.2.), 15. (tostarp 15.1.–15.9.), 16., 17., 18., 20. un 24. punktu, kā arī III pielikuma papildinājumus piemēro līdz 2011. gada 30. jūnijam.

2.   Šā panta 1. punkta vajadzībām:

| a) | i) | 6. punkta 6.8. apakšpunkta otrajā daļā, kā arī 9.3., 9.6. un 9.8. punktā “2009.” gadu aizstāj ar “2010.” gadu; |
| --- | --- | --- |

a)

i)

6. punkta 6.8. apakšpunkta otrajā daļā, kā arī 9.3., 9.6. un 9.8. punktā “2009.” gadu aizstāj ar “2010.” gadu;

| ii) | 3.2. punktā, 6.7. punkta pirmajā daļā, 6.8. punkta pirmajā daļā un 18. punktā vārdkopu “2009. gadā” aizstāj ar vārdkopu “laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam”; |
| --- | --- |

ii)

3.2. punktā, 6.7. punkta pirmajā daļā, 6.8. punkta pirmajā daļā un 18. punktā vārdkopu “2009. gadā” aizstāj ar vārdkopu “laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam”;

| iii) | 6.2., 7.1. un 8.1. punktā svītro vārdkopu “2009. gada”; |
| --- | --- |

iii)

6.2., 7.1. un 8.1. punktā svītro vārdkopu “2009. gada”;

| iv) | 6.1. punktā vārdkopu “līdz 2009. gada 31. decembrim” aizstāj ar vārdkopu “līdz 2011. gada 30. jūnijam”; |
| --- | --- |

iv)

6.1. punktā vārdkopu “līdz 2009. gada 31. decembrim” aizstāj ar vārdkopu “līdz 2011. gada 30. jūnijam”;

| v) | 6.7. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Attiecīgās dalībvalstis, vēlākais, 2010. gada 30. jūnijā iesniedz Komisijai provizorisku ziņojumu par tādu kuģu kopējo nozvejas un izmetumu daudzumu, uz ko attiecas novērotāju izvietošanas programma 2010. gadam, bet attiecībā uz novērotāju izvietošanas programmu 2011. gadam dalībvalstis iesniedz Komisijai provizorisku ziņojumu, vēlākais, 2011. gada 30. jūnijā. Nobeiguma ziņojumu par 2010. gadu iesniedz, vēlākais, 2011. gada 1. februārī.”; |
| --- | --- |

v)

6.7. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Attiecīgās dalībvalstis, vēlākais, 2010. gada 30. jūnijā iesniedz Komisijai provizorisku ziņojumu par tādu kuģu kopējo nozvejas un izmetumu daudzumu, uz ko attiecas novērotāju izvietošanas programma 2010. gadam, bet attiecībā uz novērotāju izvietošanas programmu 2011. gadam dalībvalstis iesniedz Komisijai provizorisku ziņojumu, vēlākais, 2011. gada 30. jūnijā. Nobeiguma ziņojumu par 2010. gadu iesniedz, vēlākais, 2011. gada 1. februārī.”;

| b) | 5.b punktā vārdkopu “Ziemeļjūrā un Skagerakā” aizstāj ar vārdkopu “visās ICES zonās”; |
| --- | --- |

b)

5.b punktā vārdkopu “Ziemeļjūrā un Skagerakā” aizstāj ar vārdkopu “visās ICES zonās”;

| c) | 6.3. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “6.3. | Atkāpjoties no 6.1. un 6.2. punkta, minētajos apgabalos un laikposmos ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot piekrastes statiskos tīklus, kas nostiprināti ar steltīm, ķemmīšglliemeņu dregas, divvāku gliemju dregas, rokas āķu rindas, mehanizētu džigeri, driftertīklus un brideņus, murdus un zivju grozus, ja:






  i) | uz kuģa nav, nedz arī ir iemesti citi zvejas rīki kā tikai piekrastes statiskie tīkli, kas nostiprināti ar steltīm, ķemmīšglliemeņu dregas, divvāku gliemju dregas, rokas āķu rindas, mehanizētu džigeri, murdi un zivju grozi; un |
| --- | --- | --- | --- |

c)

6.3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“6.3.

Atkāpjoties no 6.1. un 6.2. punkta, minētajos apgabalos un laikposmos ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot piekrastes statiskos tīklus, kas nostiprināti ar steltīm, ķemmīšglliemeņu dregas, divvāku gliemju dregas, rokas āķu rindas, mehanizētu džigeri, driftertīklus un brideņus, murdus un zivju grozus, ja:

i)

uz kuģa nav, nedz arī ir iemesti citi zvejas rīki kā tikai piekrastes statiskie tīkli, kas nostiprināti ar steltīm, ķemmīšglliemeņu dregas, divvāku gliemju dregas, rokas āķu rindas, mehanizētu džigeri, murdi un zivju grozi; un

| ii) | uz kuģa netiek paturētas, izkrautas vai nogādātas krastā citas zivis kā tikai makreles, saidas, laši, gliemenes un vēžveidīgie.”; |
| --- | --- |

ii)

uz kuģa netiek paturētas, izkrautas vai nogādātas krastā citas zivis kā tikai makreles, saidas, laši, gliemenes un vēžveidīgie.”;

| d) | 6. punktam pievieno šādu punktu:






  “6.9. | Dalībvalstis var ieviest stingrākus pasākumus, tostarp zvejas lieguma zonas, lai piemērotu Regulas (EK) Nr. 1342/2008 3. panta 2. punkta c) apakšpunktu attiecībā uz kuģiem, kas kuģo ar to karogu.”; |
| --- | --- | --- |

d)

6. punktam pievieno šādu punktu:

“6.9.

Dalībvalstis var ieviest stingrākus pasākumus, tostarp zvejas lieguma zonas, lai piemērotu Regulas (EK) Nr. 1342/2008 3. panta 2. punkta c) apakšpunktu attiecībā uz kuģiem, kas kuģo ar to karogu.”;

| e) | 7. punktā svītro vārdkopu “VIa zonā” un pievieno šādu punktu:






  “7.6. | Laikposmā no 2010. gada 15. februāra līdz 15. aprīlim, kā arī no 2011. gada 15. februāra līdz 15. aprīlim grunts traļus, āķu jedas un žaunu tīklus ir aizliegts izmantot apgabalā, kuru ierobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas:







  Punkts Nr. | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 60°58′76 N | 27°27′32 W |
| 2 | 60°56′02 N | 27°31′16 W |
| 3 | 60°59′76 N | 27°43′48 W |
| 4 | 61°03′00 N | 27°39′41 W”; |

e)

7. punktā svītro vārdkopu “VIa zonā” un pievieno šādu punktu:

“7.6.

Laikposmā no 2010. gada 15. februāra līdz 15. aprīlim, kā arī no 2011. gada 15. februāra līdz 15. aprīlim grunts traļus, āķu jedas un žaunu tīklus ir aizliegts izmantot apgabalā, kuru ierobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas:

Punkts Nr.

Ģeogrāfiskais platums

Ģeogrāfiskais garums

1

60°58′76 N

27°27′32 W

2

60°56′02 N

27°31′16 W

3

60°59′76 N

27°43′48 W

4

61°03′00 N

27°39′41 W”;

| f) | 15. punktā Hatton sēkļa un Logachev pacēluma koordinātas ir šādas:
  “Hatton sēklis:







  Punkts Nr. | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 59°26′ N | 014°30′ W |
| 2 | 59°12′ N | 015°08′ W |
| 3 | 59°01′ N | 017°00′ W |
| 4 | 58°50′ N | 017°38′ W |
| 5 | 58°30′ N | 017°52′ W |
| 6 | 58°30′ N | 018°22′ W |
| 7 | 58°03′ N | 018°22′ W |
| 8 | 58°03′ N | 017°30′ W |
| 9 | 57°55′ N | 017°30′ W |
| 10 | 57°45′ N | 019°15′ W |
| 11 | 58° 11.15’ N | 018° 57.51’ W |
| 12 | 58° 11.57’ N | 019° 11.97’ W |
| 13 | 58° 27.75’ N | 019° 11.65’ W |
| 14 | 58° 39.09’ N | 019° 14.28’ W |
| 15 | 58° 38.11’ N | 019° 01.29’ W |
| 16 | 58° 53.14’ N | 018° 43.54’ W |
| 17 | 59° 00.29’ N | 018° 01.31’ W |
| 18 | 59° 08.01’ N | 017° 49.31’ W |
| 19 | 59°08.75’ N | 018° 01.47’ W |
| 20 | 59° 15.16’ N | 018° 01.56’ W |
| 21 | 59° 24.17’ N | 017° 31.22’ W |
| 22 | 59° 21.77’ N | 017° 15.36’ W |
| 23 | 59° 26.91’ N | 017° 01.66’ W |
| 24 | 59° 42.69’ N | 016° 45.96’ W |
| 25 | 59°20.97’ N | 015° 44.75’ W |
| 26 | 59°21′ N | 015°40′ W |
| 27 | 59°26′ N | 014°30′ W |

f)

15. punktā Hatton sēkļa un Logachev pacēluma koordinātas ir šādas:

“Hatton sēklis:

Punkts Nr.

Ģeogrāfiskais platums

Ģeogrāfiskais garums

1

59°26′ N

014°30′ W

2

59°12′ N

015°08′ W

3

59°01′ N

017°00′ W

4

58°50′ N

017°38′ W

5

58°30′ N

017°52′ W

6

58°30′ N

018°22′ W

7

58°03′ N

018°22′ W

8

58°03′ N

017°30′ W

9

57°55′ N

017°30′ W

10

57°45′ N

019°15′ W

11

58° 11.15’ N

018° 57.51’ W

12

58° 11.57’ N

019° 11.97’ W

13

58° 27.75’ N

019° 11.65’ W

14

58° 39.09’ N

019° 14.28’ W

15

58° 38.11’ N

019° 01.29’ W

16

58° 53.14’ N

018° 43.54’ W

17

59° 00.29’ N

018° 01.31’ W

18

59° 08.01’ N

017° 49.31’ W

19

59°08.75’ N

018° 01.47’ W

20

59° 15.16’ N

018° 01.56’ W

21

59° 24.17’ N

017° 31.22’ W

22

59° 21.77’ N

017° 15.36’ W

23

59° 26.91’ N

017° 01.66’ W

24

59° 42.69’ N

016° 45.96’ W

25

59°20.97’ N

015° 44.75’ W

26

59°21′ N

015°40′ W

27

59°26′ N

014°30′ W

Logachev pacēlums:

| Punkts Nr. | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 55°17′ N | 016°10′ W |
| 2 | 55°34′ N | 015°07′ W |
| 3 | 55°50′ N | 015°15′ W |
| 4 | 55°33′ N | 016°16′ W |
| 5 | 55°17′ N | 016°10′ W”; |

Punkts Nr.

Ģeogrāfiskais platums

Ģeogrāfiskais garums

1

55°17′ N

016°10′ W

2

55°34′ N

015°07′ W

3

55°50′ N

015°15′ W

4

55°33′ N

016°16′ W

5

55°17′ N

016°10′ W”;

| g) | 15. punktam pievieno šādu punktu:






  “15.10. | Ja NEAFC pārvaldības apgabalā veiktu zvejas darbību laikā jaunajos vai esošajos grunts zvejas apgabalos ar zvejas rīku kopu nozvejoto dzīvu koraļļu vai dzīvu sūkļu daudzums pārsniedz 60 kg koraļļu un/vai 800 kg dzīvu sūkļu, zvejas kuģis informē karoga valsti, pārtrauc zveju un novirza kuģi vismaz divu jūras jūdžu attālumā no vietas, ko, pamatojoties uz pierādījumiem, var noteikt kā vistuvāko vietu nozvejas ieguves vietai.”; |
| --- | --- | --- |

g)

15. punktam pievieno šādu punktu:

“15.10.

Ja NEAFC pārvaldības apgabalā veiktu zvejas darbību laikā jaunajos vai esošajos grunts zvejas apgabalos ar zvejas rīku kopu nozvejoto dzīvu koraļļu vai dzīvu sūkļu daudzums pārsniedz 60 kg koraļļu un/vai 800 kg dzīvu sūkļu, zvejas kuģis informē karoga valsti, pārtrauc zveju un novirza kuģi vismaz divu jūras jūdžu attālumā no vietas, ko, pamatojoties uz pierādījumiem, var noteikt kā vistuvāko vietu nozvejas ieguves vietai.”;

| h) | 24. punkta a) apakšpunktā vārdkopu “2009. gada 15. augusta līdz 15. novembrim” aizstāj ar vārdkopu “2010. gada 15. augusta līdz 30. novembrim”. |
| --- | --- |

h)

24. punkta a) apakšpunktā vārdkopu “2009. gada 15. augusta līdz 15. novembrim” aizstāj ar vārdkopu “2010. gada 15. augusta līdz 30. novembrim”.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 27. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. BILDT

---

(1)  2009. gada 22. aprīļa Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV C 218, 11.9.2009., 43. lpp.

2

(3)  OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.

3

(4)  OV L 22, 26.1.2009., 1. lpp.

4

---

V Akti, kuri no 2009. gada 1. decembra ir pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību, Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Euratom līgumu

AKTI, KURU PUBLICĒŠANA IR OBLIGĀTA

| 24.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/9

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1289/2009

(2009. gada 23. decembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 24. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 23. decembrī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 44,1 |
| MA | 54,7 |
| TN | 100,3 |
| TR | 98,9 |
| ZZ | 74,5 |
| 0707 00 05 | EG | 155,5 |
| JO | 81,7 |
| MA | 76,4 |
| TR | 119,9 |
| ZZ | 108,4 |
| 0709 90 70 | MA | 40,2 |
| TR | 123,3 |
| ZZ | 81,8 |
| 0805 10 20 | EG | 64,0 |
| MA | 52,2 |
| TR | 56,1 |
| ZA | 81,6 |
| ZZ | 63,5 |
| 0805 20 10 | MA | 63,7 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 64,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 37,9 |
| IL | 76,2 |
| TR | 77,0 |
| ZZ | 63,7 |
| 0805 50 10 | EG | 78,0 |
| TR | 72,2 |
| ZZ | 75,1 |
| 0808 10 80 | CA | 71,9 |
| CN | 96,6 |
| MK | 23,6 |
| US | 94,7 |
| ZZ | 71,7 |
| 0808 20 50 | CN | 47,6 |
| US | 148,3 |
| ZZ | 98,0 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

AL

44,1

MA

54,7

TN

100,3

TR

98,9

ZZ

74,5

0707 00 05

EG

155,5

JO

81,7

MA

76,4

TR

119,9

ZZ

108,4

0709 90 70

MA

40,2

TR

123,3

ZZ

81,8

0805 10 20

EG

64,0

MA

52,2

TR

56,1

ZA

81,6

ZZ

63,5

0805 20 10

MA

63,7

TR

65,0

ZZ

64,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

37,9

IL

76,2

TR

77,0

ZZ

63,7

0805 50 10

EG

78,0

TR

72,2

ZZ

75,1

0808 10 80

CA

71,9

CN

96,6

MK

23,6

US

94,7

ZZ

71,7

0808 20 50

CN

47,6

US

148,3

ZZ

98,0

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 24.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/11

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1290/2009

(2009. gada 23. decembris),

ar ko nosaka no 2010. gada 1. janvāra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes.

| (4) | Laikposmam no 2010. gada 1. janvāra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis, |
| --- | --- |

(4)

Laikposmam no 2010. gada 1. janvāra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

No 2010. gada 1. janvāra, piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz šīs regulas II pielikumā norādīto informāciju, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 24. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 23. decembrī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2010. gada 1. janvāra

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 |
| zema kvalitāte | 2,44 |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUDZI | 29,58 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 18,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (2) | 18,00 |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 29,58 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00

vidēji augsta kvalitāte

0,00

zema kvalitāte

2,44

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00

1002 00 00

RUDZI

29,58

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

18,00

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (2)

18,00

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

29,58

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

15.12.2009-22.12.2009

| 1) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 150,20 | 109,83 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 135,93 | 125,93 | 105,93 | 80,74 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 8,71 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 7,46 | — | — | — | — | — |

1)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

150,20

109,83

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

135,93

125,93

105,93

80,74

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

8,71

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

7,46

—

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 22,62 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 48,66 EUR/t |

2)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

22,62 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

48,66 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

---

| 24.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/14

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1291/2009

(2009. gada 18. decembris)

par to, kā lauku saimniecību ieņēmumu noteikšanai atlasīt saimniecības, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1217/2009 (2009. gada 30. novembris), ar ko izveido tīklu grāmatvedības datu savākšanai par ienākumiem un saimniecisko darbību lauku saimniecībās Eiropas Kopienā (1), un jo īpaši tās 5. panta 4. punktu, 6. panta 5. punktu un 7. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas 1982. gada 12. jūlija Regulu (EEK) Nr. 1859/82 par to, kā lauku saimniecību ieņēmumu noteikšanai atlasīt saimniecības, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus (2), Regulas (EK) Nr. 1217/2009 īstenošanas vajadzībām tika noteikts saimniecību ekonomiskā lieluma slieksnis un to saimniecību skaits, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas 1982. gada 12. jūlija Regulu (EEK) Nr. 1859/82 par to, kā lauku saimniecību ieņēmumu noteikšanai atlasīt saimniecības, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus (2), Regulas (EK) Nr. 1217/2009 īstenošanas vajadzībām tika noteikts saimniecību ekonomiskā lieluma slieksnis un to saimniecību skaits, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus.

| (2) | Ar Komisijas 2008. gada 8. decembra Regulu (EK) Nr. 1242/2008 par Kopienas klasifikācijas izveidi lauku saimniecībām (3) tika ieviests jauns jēdziens — “ekonomikas lielums” jeb ekonomiskais lielums, ko tagad izsaka euro valūtā, — un grozīti daži citu klasifikācijas kritēriji. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas 2008. gada 8. decembra Regulu (EK) Nr. 1242/2008 par Kopienas klasifikācijas izveidi lauku saimniecībām (3) tika ieviests jauns jēdziens — “ekonomikas lielums” jeb ekonomiskais lielums, ko tagad izsaka euro valūtā, — un grozīti daži citu klasifikācijas kritēriji.

| (3) | Pēc grozījumiem, kas izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (4), ir jāņem vērā Bulgārijas un Rumānijas apgabali. Precizitātes labad jāizdara dažas papildu izmaiņas Regulā (EEK) Nr. 1859/82. Tāpēc skaidrības labad Regula (EEK) Nr. 1859/82 ir jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu. |
| --- | --- |

(3)

Pēc grozījumiem, kas izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (4), ir jāņem vērā Bulgārijas un Rumānijas apgabali. Precizitātes labad jāizdara dažas papildu izmaiņas Regulā (EEK) Nr. 1859/82. Tāpēc skaidrības labad Regula (EEK) Nr. 1859/82 ir jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu.

| (4) | To saimniecību atlase, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, jāveic vienotā veidā katrā apgabalā, un šajā nolūkā jānosaka sīki izstrādāti noteikumi, lai īstenotu attiecīgos Regulas (EK) Nr. 1217/2009 noteikumus. |
| --- | --- |

(4)

To saimniecību atlase, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, jāveic vienotā veidā katrā apgabalā, un šajā nolūkā jānosaka sīki izstrādāti noteikumi, lai īstenotu attiecīgos Regulas (EK) Nr. 1217/2009 noteikumus.

| (5) | Saimniecības, kuras ir analizējamas saistībā ar lauku saimniecību grāmatvedības datu tīklu, ir lauku saimniecību struktūrapsekojumu un Kopienas vai valsts mēroga skaitīšanu objekts. |
| --- | --- |

(5)

Saimniecības, kuras ir analizējamas saistībā ar lauku saimniecību grāmatvedības datu tīklu, ir lauku saimniecību struktūrapsekojumu un Kopienas vai valsts mēroga skaitīšanu objekts.

| (6) | Dati, kas pieejami, lai izstrādātu saimniecību atlases plānu katram pārskata gadam, un atšķirīgais lauksaimniecības stāvoklis dažādās dalībvalstīs nosaka nepieciešamību pieņemt atšķirīgu ekonomiskā lieluma slieksni dažādās dalībvalstīs un reizēm pat dažādos apgabalos. |
| --- | --- |

(6)

Dati, kas pieejami, lai izstrādātu saimniecību atlases plānu katram pārskata gadam, un atšķirīgais lauksaimniecības stāvoklis dažādās dalībvalstīs nosaka nepieciešamību pieņemt atšķirīgu ekonomiskā lieluma slieksni dažādās dalībvalstīs un reizēm pat dažādos apgabalos.

| (7) | Pieredze liecina, ka datu tīkla darbība tiek atvieglota, ja pieļauj, ka apgabalos atlasītais to saimniecību skaits, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, var atšķiries 20 % robežās, ar nosacījumu, ka netiek samazināts katrai dalībvalstij noteiktais to saimniecību kopskaits, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus. |
| --- | --- |

(7)

Pieredze liecina, ka datu tīkla darbība tiek atvieglota, ja pieļauj, ka apgabalos atlasītais to saimniecību skaits, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, var atšķiries 20 % robežās, ar nosacījumu, ka netiek samazināts katrai dalībvalstij noteiktais to saimniecību kopskaits, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus.

| (8) | Šāda pasākuma finanšu vadība ir sarežģīta, tāpēc ar Komisijas 1983. gada 13. jūlija Regulu (EEK) Nr. 1915/83 par konkrētiem sīki izstrādātiem īstenošanas noteikumiem attiecībā uz uzskaiti ar mērķi noteikt lauku saimniecību ienākumus (5) katrai dalībvalstij ir noteikti ierobežojumi attiecībā uz to saimniecību grāmatvedības pārskatu kopējo skaitu, kuri ir pienācīgi aizpildītu un par kuriem ir tiesības saņemt Kopienas finansējumu. Skaidrības un konsekvences labad tas ir jāatspoguļo šajā regulā. Nosakot to saimniecību kopskaitu, kas katrā apgabalā iesniedz grāmatvedības pārskatus, ir jāpieļauj elastīgums, ja ir ievērots attiecīgajai dalībvalstij noteiktais to saimniecību kopskaits, kas iesniedz pārskatus. |
| --- | --- |

(8)

Šāda pasākuma finanšu vadība ir sarežģīta, tāpēc ar Komisijas 1983. gada 13. jūlija Regulu (EEK) Nr. 1915/83 par konkrētiem sīki izstrādātiem īstenošanas noteikumiem attiecībā uz uzskaiti ar mērķi noteikt lauku saimniecību ienākumus (5) katrai dalībvalstij ir noteikti ierobežojumi attiecībā uz to saimniecību grāmatvedības pārskatu kopējo skaitu, kuri ir pienācīgi aizpildītu un par kuriem ir tiesības saņemt Kopienas finansējumu. Skaidrības un konsekvences labad tas ir jāatspoguļo šajā regulā. Nosakot to saimniecību kopskaitu, kas katrā apgabalā iesniedz grāmatvedības pārskatus, ir jāpieļauj elastīgums, ja ir ievērots attiecīgajai dalībvalstij noteiktais to saimniecību kopskaits, kas iesniedz pārskatus.

| (9) | Atlases plānā ir jāiekļauj obligāts elementu minimums, kas šo plānu darītu derīgu izmantošanai lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla mērķiem. |
| --- | --- |

(9)

Atlases plānā ir jāiekļauj obligāts elementu minimums, kas šo plānu darītu derīgu izmantošanai lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla mērķiem.

| (10) | Atlases plāna vajadzībām apsekojuma objekts ir jāstratificē pa apgabaliem, kas uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 1217/2009 pielikumā, un atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 1242/2008 definētajām saimnieciskās darbības un ekonomiskā lieluma kategorijām. |
| --- | --- |

(10)

Atlases plāna vajadzībām apsekojuma objekts ir jāstratificē pa apgabaliem, kas uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 1217/2009 pielikumā, un atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 1242/2008 definētajām saimnieciskās darbības un ekonomiskā lieluma kategorijām.

| (11) | Atlases plāns jāizstrādā pirms attiecīgā pārskata gada sākuma tā, lai to varētu apstiprināt, pirms to sāk izmantot, lai atlasītu saimniecības, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus. Tomēr attiecībā uz 2010. pārskata gadu dalībvalstīm ir vajadzīgs ilgāks laikposms atlases plāna izstrādei, jo visi vajadzīgie atsauces avoti nav pieejami pietiekami ilgu laiku iepriekš. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt atšķirīgu laikposmu minētajam pārskata gadam izstrādātā atlases plāna paziņošanai. |
| --- | --- |

(11)

Atlases plāns jāizstrādā pirms attiecīgā pārskata gada sākuma tā, lai to varētu apstiprināt, pirms to sāk izmantot, lai atlasītu saimniecības, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus. Tomēr attiecībā uz 2010. pārskata gadu dalībvalstīm ir vajadzīgs ilgāks laikposms atlases plāna izstrādei, jo visi vajadzīgie atsauces avoti nav pieejami pietiekami ilgu laiku iepriekš. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt atšķirīgu laikposmu minētajam pārskata gadam izstrādātā atlases plāna paziņošanai.

| (12) | Regulu (EK) Nr. 1242/2008 piemēro no 2010. pārskata gada, tāpēc arī šī regula jāpiemēro no tā paša gada. |
| --- | --- |

(12)

Regulu (EK) Nr. 1242/2008 piemēro no 2010. pārskata gada, tāpēc arī šī regula jāpiemēro no tā paša gada.

| (13) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kopienas Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kopienas Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Definīcijas

Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:

| a) | “lauku saimniecība” ir lauksaimniecības uzņēmums, kā tas definēts Kopienas lauksaimniecības apsekojumos un skaitīšanās; |
| --- | --- |

a)

“lauku saimniecība” ir lauksaimniecības uzņēmums, kā tas definēts Kopienas lauksaimniecības apsekojumos un skaitīšanās;

| b) | “klasifikācija” nozīmē Kopienas lauku saimniecību klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1242/2008. |
| --- | --- |

b)

“klasifikācija” nozīmē Kopienas lauku saimniecību klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1242/2008.

2. pants

Ekonomiskā lieluma robeža

2010. pārskata gadam (12 secīgie mēneši, kas sākas laikā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 1. jūlijam) un turpmākiem pārskata gadiem Regulas Nr. 1217/2009 5. pantā minētais ekonomiskā lieluma slieksnis ir šāds:

| — | : | Beļģija | : | EUR 25 000 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Bulgārija | : | EUR 2 000 |
| — | : | Čehija | : | EUR 8 000 |
| — | : | Dānija | : | EUR 15 000 |
| — | : | Vācija | : | EUR 25 000 |
| — | : | Igaunija | : | EUR 4 000 |
| — | : | Īrija | : | EUR 4 000 |
| — | : | Grieķija | : | EUR 4 000 |
| — | : | Spānija | : | EUR 4 000 |
| — | : | Francija | : | EUR 25 000 |
| — | : | Itālija | : | EUR 4 000 |
| — | : | Kipra | : | EUR 4 000 |
| — | : | Latvija | : | EUR 4 000 |
| — | : | Lietuva | : | EUR 4 000 |
| — | : | Luksemburga | : | EUR 25 000 |
| — | : | Ungārija | : | EUR 4 000 |
| — | : | Malta | : | EUR 4 000 |
| — | : | Nīderlande | : | EUR 25 000 |
| — | : | Austrija | : | EUR 8 000 |
| — | : | Polija | : | EUR 4 000 |
| — | : | Portugāle | : | EUR 4 000 |
| — | : | Rumānija | : | EUR 2 000 |
| — | : | Slovēnija | : | EUR 4 000 |
| — | : | Slovākija | : | EUR 15 000 |
| — | : | Somija | : | EUR 8 000 |
| — | : | Zviedrija | : | EUR 15 000 |
| — | : | Apvienotā Karaliste (izņemot Ziemeļīriju) | : | EUR 25 000 |
| — | : | Apvienotā Karaliste (tikai Ziemeļīrija) | : | EUR 15 000. |

—

:

Beļģija

:

EUR 25 000

—

:

Bulgārija

:

EUR 2 000

—

:

Čehija

:

EUR 8 000

—

:

Dānija

:

EUR 15 000

—

:

Vācija

:

EUR 25 000

—

:

Igaunija

:

EUR 4 000

—

:

Īrija

:

EUR 4 000

—

:

Grieķija

:

EUR 4 000

—

:

Spānija

:

EUR 4 000

—

:

Francija

:

EUR 25 000

—

:

Itālija

:

EUR 4 000

—

:

Kipra

:

EUR 4 000

—

:

Latvija

:

EUR 4 000

—

:

Lietuva

:

EUR 4 000

—

:

Luksemburga

:

EUR 25 000

—

:

Ungārija

:

EUR 4 000

—

:

Malta

:

EUR 4 000

—

:

Nīderlande

:

EUR 25 000

—

:

Austrija

:

EUR 8 000

—

:

Polija

:

EUR 4 000

—

:

Portugāle

:

EUR 4 000

—

:

Rumānija

:

EUR 2 000

—

:

Slovēnija

:

EUR 4 000

—

:

Slovākija

:

EUR 15 000

—

:

Somija

:

EUR 8 000

—

:

Zviedrija

:

EUR 15 000

—

:

Apvienotā Karaliste (izņemot Ziemeļīriju)

:

EUR 25 000

—

:

Apvienotā Karaliste (tikai Ziemeļīrija)

:

EUR 15 000.

3. pants

To saimniecību skaits, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus

Katrai dalībvalstij, kā arī katram apgabalam noteiktais to saimniecību skaits, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, ir norādīts pielikumā.

To katrā apgabalā atlasīto saimniecību skaits, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, 20 % robežās var atšķirties no pielikumā minētā skaita, ja ir ievērots attiecīgajai dalībvalstij noteiktais to saimniecību kopskaits, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus.

4. pants

Atlases plāns

To saimniecību atlases plānam, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, jānodrošina šādu saimniecību kopuma reprezentativitāte.

Tas ietver:

| a) | plāna sagatavošanas pamatelementus, proti:






  — | ziņas par statistikas izziņas avotiem, |
| --- | --- | --- |

a)

plāna sagatavošanas pamatelementus, proti:

—

ziņas par statistikas izziņas avotiem,

| — | kārtību, kādā apsekojuma objektu stratificē pa apgabaliem, kas uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 1217/2009 pielikumā, un atbilstīgi klasifikācijā definētajām saimnieciskās darbības un ekonomiskā lieluma kategorijām, |
| --- | --- |

—

kārtību, kādā apsekojuma objektu stratificē pa apgabaliem, kas uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 1217/2009 pielikumā, un atbilstīgi klasifikācijā definētajām saimnieciskās darbības un ekonomiskā lieluma kategorijām,

| — | kārtību, kādā nosaka atlases procentu katrā stratā, |
| --- | --- |

—

kārtību, kādā nosaka atlases procentu katrā stratā,

| — | kārtību, kādā atlasa saimniecības, kas iesniedz pārskatus; |
| --- | --- |

—

kārtību, kādā atlasa saimniecības, kas iesniedz pārskatus;

| b) | apsekojamo saimniecību iedalījumu pa klasifikācijā definētajām saimnieciskās darbības un ekonomiskā lieluma kategorijām (ievērojot atbilstību vismaz pamatkategorijām); un |
| --- | --- |

b)

apsekojamo saimniecību iedalījumu pa klasifikācijā definētajām saimnieciskās darbības un ekonomiskā lieluma kategorijām (ievērojot atbilstību vismaz pamatkategorijām); un

| c) | to saimniecību skaitu, kas jāatlasa katrā pieņemtajā stratā. |
| --- | --- |

c)

to saimniecību skaitu, kas jāatlasa katrā pieņemtajā stratā.

5. pants

Paziņošana

Katru gadu dalībvalstis paziņo Komisijai par 4. pantā minēto atlases plānu ne vēlāk kā divus mēnešus pirms attiecīgā pārskata gada sākuma.

Tomēr atlases plānu 2010. pārskata gadam paziņo ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms minētā pārskata gada sākuma.

Paziņojumus izdara elektroniski, izmantojot informācijas sistēmas, ko Komisija vai dalībvalstis darījušas pieejamas kompetentajām iestādēm.

Ziņojamās informācijas formai un saturam jāatbilst paraugiem, kas ar informācijas sistēmu starpniecību sniegti dalībvalstīm. Minētos paraugus un izmantojamās metodes pielāgo un atjaunina pēc tam, kad ir informēta Kopienas Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla komiteja.

Dalībvalsts kompetentās iestādes ir atbildīgas par paziņojumu datu ievadīšanu un atjaunināšanu informācijas sistēmās saskaņā ar attiecīgajām iestādēm piešķirtajām piekļuves tiesībām.

6. pants

Atcelšana

Regulu (EEK) Nr. 1859/82 atceļ no 2010. gada 30. jūnija.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

7. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2010. pārskata gada.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 328, 15.12.2009., 27. lpp.

1

(2)  OV L 205, 13.7.1982., 5. lpp.

2

(3)  OV L 335, 13.12.2008., 3. lpp.

3

(4)  OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.

4

(5)  OV L 190, 14.7.1983., 25. lpp.

5

---

PIELIKUMS

| Atsauces numurs | Apgabals | Saimniecību, kas iesniedz pārskatus, skaits katrā pārskata gadā |
| --- | --- | --- |
| | BEĻĢIJA | |
| 341 | Vlaanderen | 720 |
| 342 | Bruxelles/Brussel | — |
| 343 | Wallonie | 480 |
| Beļģijā kopā: | 1 200 |
| | BULGĀRIJA | |
| 831 | Северозападен, (Severozapaden) | 346 |
| 832 | Северен централен, (Severen tsentralen) | 358 |
| 833 | Североизточен, (Severoiztochen) | 373 |
| 834 | Югозападен, (Yugozapaden) | 335 |
| 835 | Южен централен, (Yuzhen tsentralen) | 394 |
| 836 | Югоизточен, (Yugoiztochen) | 396 |
| Bulgārijā kopā: | 2 202 |
| 745 | ČEHIJA | 1 417 |
| 370 | DĀNIJA | 2 150 |
| | VĀCIJA | |
| 010 | Schleswig-Holstein | 565 |
| 020 | Hamburg | 97 |
| 030 | Niedersachsen | 1 307 |
| 040 | Bremen | — |
| 050 | Nordrhein-Westfalen | 1 010 |
| 060 | Hessen | 558 |
| 070 | Rheinland-Pfalz | 887 |
| 080 | Baden-Württemberg | 1 190 |
| 090 | Bayern | 1 678 |
| 100 | Saarland | 90 |
| 110 | Berlin | — |
| 112 | Brandenburg | 284 |
| 113 | Mecklenburg-Vorpommern | 268 |
| 114 | Sachsen | 313 |
| 115 | Sachsen-Anhalt | 270 |
| 116 | Thüringen | 283 |
| Vācijā kopā: | 8 800 |
| 755 | IGAUNIJA | 658 |
| 380 | ĪRIJA | 1 300 |
| | GRIEĶIJA | |
| 450 | Μακεδονία — Θράκη (Maķedonija — Trāķija) | 2 000 |
| 460 | Ηπειρος — Πελοπόννησος — Νήσοι Ιονίου (Ēpeira — Peloponēsa — Jonijas salas) | 1 350 |
| 470 | Θεσσαλία (Tesālija) | 700 |
| 480 | Ηπειρωτική Ελλάδα, Νησιά Αιγαίου, Κρήτη (Kontinentālā Grieķija, Egejas salas, Krēta) | 1 450 |
| Grieķijā kopā: | 5 500 |
| | SPĀNIJA | |
| 500 | Galicia | 450 |
| 505 | Asturias | 190 |
| 510 | Cantabria | 150 |
| 515 | País Vasco | 352 |
| 520 | Navarra | 316 |
| 525 | La Rioja | 244 |
| 530 | Aragón | 676 |
| 535 | Cataluña | 664 |
| 540 | Illes Balears | 180 |
| 545 | Castilla y León | 950 |
| 550 | Madrid | 190 |
| 555 | Castilla-La Mancha | 900 |
| 560 | Comunidad Valenciana | 638 |
| 565 | Murcia | 348 |
| 570 | Extremadura | 718 |
| 575 | Andalucía | 1 504 |
| 580 | Canarias | 230 |
| Spānijā kopā: | 8 700 |
| | FRANCIJA | |
| 121 | Île-de-France | 210 |
| 131 | Champagne-Ardenne | 380 |
| 132 | Picardie | 270 |
| 133 | Haute-Normandie | 170 |
| 134 | Centre | 410 |
| 135 | Basse-Normandie | 240 |
| 136 | Bourgogne | 360 |
| 141 | Nord-Pas-de-Calais | 290 |
| 151 | Lorraine | 240 |
| 152 | Alsace | 200 |
| 153 | Franche-Comté | 220 |
| 162 | Pays de la Loire | 460 |
| 163 | Bretagne | 480 |
| 164 | Poitou-Charentes | 370 |
| 182 | Aquitaine | 550 |
| 183 | Midi-Pyrénées | 490 |
| 184 | Limousin | 230 |
| 192 | Rhône-Alpes | 480 |
| 193 | Auvergne | 380 |
| 201 | Languedoc-Roussillon | 430 |
| 203 | Provence-Alpes-Côte d'Azur | 440 |
| 204 | Corse | 170 |
| Francijā kopā: | 7 470 |
| | ITĀLIJA | |
| 221 | Valle d'Aosta | 159 |
| 222 | Piemonte | 598 |
| 230 | Lombardia | 657 |
| 241 | Trentino | 279 |
| 242 | Alto Adige | 262 |
| 243 | Veneto | 741 |
| 244 | Friuli-Venezia Giulia | 549 |
| 250 | Liguria | 559 |
| 260 | Emilia-Romagna | 857 |
| 270 | Toscana | 635 |
| 281 | Marche | 493 |
| 282 | Umbria | 512 |
| 291 | Lazio | 550 |
| 292 | Abruzzo | 444 |
| 301 | Molise | 359 |
| 302 | Campania | 597 |
| 303 | Calabria | 479 |
| 311 | Puglia | 748 |
| 312 | Basilicata | 430 |
| 320 | Sicilia | 672 |
| 330 | Sardegna | 557 |
| Itālijā kopā: | 11 137 |
| 740 | KIPRA | 500 |
| 770 | LATVIJA | 1 000 |
| 775 | LIETUVA | 1 000 |
| 350 | LUKSEMBURGA | 450 |
| | UNGĀRIJA | |
| 760 | Közép-Magyarország | 166 |
| 761 | Közép-Dunántúl | 187 |
| 762 | Nyugat-Dunántúl | 228 |
| 763 | Dél-Dunántúl | 260 |
| 764 | Észak- Magyarország | 209 |
| 765 | Észak-Alföld | 380 |
| 766 | Dél-Alföld | 470 |
| Ungārijā kopā: | 1 900 |
| 780 | MALTA | 536 |
| 360 | NĪDERLANDE | 1 500 |
| 660 | AUSTRIJA | 2 000 |
| | POLIJA | |
| 785 | Pomorze and Mazury | 1 860 |
| 790 | Wielkopolska and Śląsk | 4 350 |
| 795 | Mazowsze and Podlasie | 4 490 |
| 800 | Małopolska and Pogórze | 1 400 |
| Polijā kopā: | 12 100 |
| | PORTUGĀLE | |
| 615 | Norte e Centro | 1 233 |
| 630 | Ribatejo e Oeste | 351 |
| 640 | Alentejo e Algarve | 399 |
| 650 | Açores e Madeira | 317 |
| Portugālē kopā: | 2 300 |
| | RUMĀNIJA | |
| 840 | Nord-Est | 852 |
| 841 | Sud-Est | 1 074 |
| 842 | Sud-Muntenia | 1 008 |
| 843 | Sud-Vest-Oltenia | 611 |
| 844 | Vest | 703 |
| 845 | Nord-Vest | 825 |
| 846 | Centru | 834 |
| 847 | București-Ilfov | 93 |
| Rumānijā kopā: | 6 000 |
| 820 | SLOVĒNIJA | 908 |
| 810 | SLOVĀKIJA | 523 |
| | SOMIJA | |
| 670 | Etelä-Suomi | 461 |
| 680 | Sisä-Suomi | 251 |
| 690 | Pohjanmaa | 221 |
| 700 | Pohjois-Suomi | 167 |
| Somijā kopā: | 1 100 |
| | ZVIEDRIJA | |
| 710 | Dienvidu un centrālās Zviedrijas līdzenumi | 637 |
| 720 | Dienvidzviedrijas un Centrālzviedrijas mežu un jauktie mežu un lauksaimniecības apgabali | 258 |
| 730 | Ziemeļzviedrijas apgabali | 130 |
| Zviedrijā kopā: | 1 025 |
| | APVIENOTĀ KARALISTE | |
| 411 | England — North Region | 420 |
| 412 | England — East Region | 650 |
| 413 | England — West Region | 430 |
| 421 | Wales | 300 |
| 431 | Scotland | 380 |
| 441 | Northern Ireland | 320 |
| Apvienotā Karalistē kopā: | 2 500 |

Atsauces numurs

Apgabals

Saimniecību, kas iesniedz pārskatus, skaits katrā pārskata gadā

BEĻĢIJA

341

Vlaanderen

720

342

Bruxelles/Brussel

—

343

Wallonie

480

Beļģijā kopā:

1 200

BULGĀRIJA

831

Северозападен, (Severozapaden)

346

832

Северен централен, (Severen tsentralen)

358

833

Североизточен, (Severoiztochen)

373

834

Югозападен, (Yugozapaden)

335

835

Южен централен, (Yuzhen tsentralen)

394

836

Югоизточен, (Yugoiztochen)

396

Bulgārijā kopā:

2 202

745

ČEHIJA

1 417

370

DĀNIJA

2 150

VĀCIJA

010

Schleswig-Holstein

565

020

Hamburg

97

030

Niedersachsen

1 307

040

Bremen

—

050

Nordrhein-Westfalen

1 010

060

Hessen

558

070

Rheinland-Pfalz

887

080

Baden-Württemberg

1 190

090

Bayern

1 678

100

Saarland

90

110

Berlin

—

112

Brandenburg

284

113

Mecklenburg-Vorpommern

268

114

Sachsen

313

115

Sachsen-Anhalt

270

116

Thüringen

283

Vācijā kopā:

8 800

755

IGAUNIJA

658

380

ĪRIJA

1 300

GRIEĶIJA

450

Μακεδονία — Θράκη (Maķedonija — Trāķija)

2 000

460

Ηπειρος — Πελοπόννησος — Νήσοι Ιονίου (Ēpeira — Peloponēsa — Jonijas salas)

1 350

470

Θεσσαλία (Tesālija)

700

480

Ηπειρωτική Ελλάδα, Νησιά Αιγαίου, Κρήτη (Kontinentālā Grieķija, Egejas salas, Krēta)

1 450

Grieķijā kopā:

5 500

SPĀNIJA

500

Galicia

450

505

Asturias

190

510

Cantabria

150

515

País Vasco

352

520

Navarra

316

525

La Rioja

244

530

Aragón

676

535

Cataluña

664

540

Illes Balears

180

545

Castilla y León

950

550

Madrid

190

555

Castilla-La Mancha

900

560

Comunidad Valenciana

638

565

Murcia

348

570

Extremadura

718

575

Andalucía

1 504

580

Canarias

230

Spānijā kopā:

8 700

FRANCIJA

121

Île-de-France

210

131

Champagne-Ardenne

380

132

Picardie

270

133

Haute-Normandie

170

134

Centre

410

135

Basse-Normandie

240

136

Bourgogne

360

141

Nord-Pas-de-Calais

290

151

Lorraine

240

152

Alsace

200

153

Franche-Comté

220

162

Pays de la Loire

460

163

Bretagne

480

164

Poitou-Charentes

370

182

Aquitaine

550

183

Midi-Pyrénées

490

184

Limousin

230

192

Rhône-Alpes

480

193

Auvergne

380

201

Languedoc-Roussillon

430

203

Provence-Alpes-Côte d'Azur

440

204

Corse

170

Francijā kopā:

7 470

ITĀLIJA

221

Valle d'Aosta

159

222

Piemonte

598

230

Lombardia

657

241

Trentino

279

242

Alto Adige

262

243

Veneto

741

244

Friuli-Venezia Giulia

549

250

Liguria

559

260

Emilia-Romagna

857

270

Toscana

635

281

Marche

493

282

Umbria

512

291

Lazio

550

292

Abruzzo

444

301

Molise

359

302

Campania

597

303

Calabria

479

311

Puglia

748

312

Basilicata

430

320

Sicilia

672

330

Sardegna

557

Itālijā kopā:

11 137

740

KIPRA

500

770

LATVIJA

1 000

775

LIETUVA

1 000

350

LUKSEMBURGA

450

UNGĀRIJA

760

Közép-Magyarország

166

761

Közép-Dunántúl

187

762

Nyugat-Dunántúl

228

763

Dél-Dunántúl

260

764

Észak- Magyarország

209

765

Észak-Alföld

380

766

Dél-Alföld

470

Ungārijā kopā:

1 900

780

MALTA

536

360

NĪDERLANDE

1 500

660

AUSTRIJA

2 000

POLIJA

785

Pomorze and Mazury

1 860

790

Wielkopolska and Śląsk

4 350

795

Mazowsze and Podlasie

4 490

800

Małopolska and Pogórze

1 400

Polijā kopā:

12 100

PORTUGĀLE

615

Norte e Centro

1 233

630

Ribatejo e Oeste

351

640

Alentejo e Algarve

399

650

Açores e Madeira

317

Portugālē kopā:

2 300

RUMĀNIJA

840

Nord-Est

852

841

Sud-Est

1 074

842

Sud-Muntenia

1 008

843

Sud-Vest-Oltenia

611

844

Vest

703

845

Nord-Vest

825

846

Centru

834

847

București-Ilfov

93

Rumānijā kopā:

6 000

820

SLOVĒNIJA

908

810

SLOVĀKIJA

523

SOMIJA

670

Etelä-Suomi

461

680

Sisä-Suomi

251

690

Pohjanmaa

221

700

Pohjois-Suomi

167

Somijā kopā:

1 100

ZVIEDRIJA

710

Dienvidu un centrālās Zviedrijas līdzenumi

637

720

Dienvidzviedrijas un Centrālzviedrijas mežu un jauktie mežu un lauksaimniecības apgabali

258

730

Ziemeļzviedrijas apgabali

130

Zviedrijā kopā:

1 025

APVIENOTĀ KARALISTE

411

England — North Region

420

412

England — East Region

650

413

England — West Region

430

421

Wales

300

431

Scotland

380

441

Northern Ireland

320

Apvienotā Karalistē kopā:

2 500

---

| 24.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/22

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1292/2009

(2009. gada 21. decembris),

ar kuru atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 675/2009, (EK) Nr. 676/2009 un (EK) Nr. 677/2009, ar ko izsludina konkursus par ievedmuitas nodokļa samazinājumu, kuru piemēro no trešām valstīm Spānijā importētajam sorgo, Spānijā importētajai kukurūzai un Portugālē importētajai kukurūzai, attiecībā uz konkursu termiņu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 144. pantu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 675/2009 (2), (EK) Nr. 676/2009 (3) un (EK) Nr. 677/2009 (4) tika izsludināti konkursi par Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. pantā minētās ievedmuitas samazinājumu, ko piemēro attiecīgi Spānijā importētajam sorgo, Spānijā importētajai kukurūzai un Portugālē importētajai kukurūzai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 675/2009 (2), (EK) Nr. 676/2009 (3) un (EK) Nr. 677/2009 (4) tika izsludināti konkursi par Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. pantā minētās ievedmuitas samazinājumu, ko piemēro attiecīgi Spānijā importētajam sorgo, Spānijā importētajai kukurūzai un Portugālē importētajai kukurūzai.

| (2) | Laikposmā no minēto konkursu izsludināšanas datuma līdz 2009. gada 17. novembrim Spānijā importētais kukurūzas daudzums, kuru varētu iegrāmatot kā daļu no kvotas ar samazināto ievedmuitu un no kura atskaitīti labības aizstājējproduktu daudzumi, kas minēti 2. panta 1. punktā Komisijas 2008. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1296/2008, kas apstiprina noteikumus, ar kādiem var iesniegt pieteikumus par tarifa kvotām kukurūzas un sorgo importam Spānijā un kukurūzas importam Portugālē (5), veido tikai 13 % no kvotas. Spānijā importētais sorgo daudzums, ko varētu iegrāmatot kā daļu no kvotas ar samazināto ievedmuitu, ir niecīgs. Portugālē importētais kukurūzas daudzums, ko varētu iegrāmatot kā daļu no kvotas ar samazināto ievedmuitu, veido tikai 13 % no kvotas. Ņemot vērā tirgus apstākļus Spānijā un Portugālē, izskatās, ka līdz 2009. gada 17. decembrim, proti, līdz konkursu termiņa beigām, nebūs iespējams importēt tādus daudzumus, lai pilnībā izmantotu attiecīgās kvotas. |
| --- | --- |

(2)

Laikposmā no minēto konkursu izsludināšanas datuma līdz 2009. gada 17. novembrim Spānijā importētais kukurūzas daudzums, kuru varētu iegrāmatot kā daļu no kvotas ar samazināto ievedmuitu un no kura atskaitīti labības aizstājējproduktu daudzumi, kas minēti 2. panta 1. punktā Komisijas 2008. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1296/2008, kas apstiprina noteikumus, ar kādiem var iesniegt pieteikumus par tarifa kvotām kukurūzas un sorgo importam Spānijā un kukurūzas importam Portugālē (5), veido tikai 13 % no kvotas. Spānijā importētais sorgo daudzums, ko varētu iegrāmatot kā daļu no kvotas ar samazināto ievedmuitu, ir niecīgs. Portugālē importētais kukurūzas daudzums, ko varētu iegrāmatot kā daļu no kvotas ar samazināto ievedmuitu, veido tikai 13 % no kvotas. Ņemot vērā tirgus apstākļus Spānijā un Portugālē, izskatās, ka līdz 2009. gada 17. decembrim, proti, līdz konkursu termiņa beigām, nebūs iespējams importēt tādus daudzumus, lai pilnībā izmantotu attiecīgās kvotas.

| (3) | Tādēļ, lai pilnībā izmantotu minētās importa kvotas, konkursi par ievedmuitas samazinājumu, ko piemēro Spānijā importētajai kukurūzai un sorgo un Portugālē importētajai kukurūzai, būtu jāpagarina līdz 2010. gada maijam. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ, lai pilnībā izmantotu minētās importa kvotas, konkursi par ievedmuitas samazinājumu, ko piemēro Spānijā importētajai kukurūzai un sorgo un Portugālē importētajai kukurūzai, būtu jāpagarina līdz 2010. gada maijam.

| (4) | Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(4)

Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 675/2009 2. panta, Regulas (EK) Nr. 676/2009 2. panta un Regulas (EK) Nr. 677/2009 2. panta, attiecīgie konkursi ir atvērti līdz 2010. gada 27. maijam.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tā zaudē spēku 2010. gada 28. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 21. decembrī

Komisijas vārdā,

priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 196, 28.7.2009., 5. lpp.

2

(3)  OV L 196, 28.7.2009., 6. lpp.

3

(4)  OV L 196, 28.7.2009., 7. lpp.

4

(5)  OV L 340, 19.12.2008., 57. lpp.

5

---

| 24.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/23

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1293/2009

(2009. gada 23. decembris),

ar kuru attiecībā uz 32. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti vairāki starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti vairāki starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī.

| (2) | Starptautisko grāmatvedības standartu padome (IASB) 2009. gada 8. oktobrī publicēja grozījumus 32. starptautiskajam grāmatvedības standartam (SGS) “Finanšu instrumenti: informācijas sniegšana – Tiesību emisiju klasifikācija”, turpmāk “SGS Nr. 32 grozījums”. Šis SGS Nr. 32 grozījums precizē to, kā grāmatojamas konkrētas tiesības, ja emitēto instrumentu valūta nav emitētāja funkcionālā valūta. Ja šādi emitēti instrumenti tiek piedāvāti emitētāja esošajiem akcionāriem par fiksētu naudas summu proporcionāli to daļām, tie klasificējami kā pašu kapitāls pat tad, ja to atsauces cena ir noteikta valūtā, kas nav emitētāja funkcionālā valūta. |
| --- | --- |

(2)

Starptautisko grāmatvedības standartu padome (IASB) 2009. gada 8. oktobrī publicēja grozījumus 32. starptautiskajam grāmatvedības standartam (SGS) “Finanšu instrumenti: informācijas sniegšana – Tiesību emisiju klasifikācija”, turpmāk “SGS Nr. 32 grozījums”. Šis SGS Nr. 32 grozījums precizē to, kā grāmatojamas konkrētas tiesības, ja emitēto instrumentu valūta nav emitētāja funkcionālā valūta. Ja šādi emitēti instrumenti tiek piedāvāti emitētāja esošajiem akcionāriem par fiksētu naudas summu proporcionāli to daļām, tie klasificējami kā pašu kapitāls pat tad, ja to atsauces cena ir noteikta valūtā, kas nav emitētāja funkcionālā valūta.

| (3) | Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka grozījumi SGS Nr. 32 atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā paredzētajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un Komisijai ziņoja, ka tas ir pamatots un objektīvs. |
| --- | --- |

(3)

Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka grozījumi SGS Nr. 32 atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā paredzētajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un Komisijai ziņoja, ka tas ir pamatots un objektīvs.

| (4) | Tādēļ būtu jāizdara attiecīgi grozījumi Regulā (EK) Nr. 1126/2008. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ būtu jāizdara attiecīgi grozījumi Regulā (EK) Nr. 1126/2008.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1126/2008 pielikumā Starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) Nr. 32 Finanšu instrumenti: informācijas sniegšana groza, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Katrs uzņēmums piemēro grozījumus SGS Nr. 32 atbilstoši šīs regulas pielikumam vēlākais no dienas, kurā sākas tā pirmais finanšu gads pēc 2010. gada 31. janvāra.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 23. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 320, 29.11.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 199, 21.7.2006., 33. lpp.

3

---

PIELIKUMS

STARPTAUTISKIE GRĀMATVEDĪBAS STANDARTI

| SGS Nr. 32 | Grozījumi SGS Nr. 32 Finanšu instrumenti: informācijas sniegšana |
| --- | --- |

SGS Nr. 32

Grozījumi SGS Nr. 32 Finanšu instrumenti: informācijas sniegšana

“Pavairošana atļauta Eiropas Ekonomikas zonā. Visas esošās tiesības saglabātas ārpus EEZ, izņemot tiesības pavairot personīgai lietošanai vai cita godīga darījuma nolūkā. Papildu informāciju var saņemt no IASB šādā tīmekļa vietnē: www.iasb.org”

TIESĪBU EMISIJU KLASIFIKĀCIJA

Grozījums 32. SGS

Finanšu instrumenti: informācijas sniegšana

Grozīts 11. un 16. punkts. Pievienots 97.E punkts.

DEFINĪCIJAS (SK. ARĪ AG3. – AG23. PUNKTU)

| 11. | Šajā standartā lietoto terminu nozīme ir šāda:

  ...



  Finanšu saistības ir saistības, kas ir:








  a) | ...; |
| --- | --- | --- |

11.

...

Finanšu saistības ir saistības, kas ir:

a)

...;

| b) | līgums, par kuru norēķināsies vai var norēķināties ar paša uzņēmuma pašu kapitāla instrumentiem un kas ir:








  i) | neatvasināts un par kuru uzņēmumam ir vai var būt pienākums piegādāt mainīgu skaitu paša uzņēmuma pašu kapitāla instrumentu; vai |
| --- | --- | --- |

b)

līgums, par kuru norēķināsies vai var norēķināties ar paša uzņēmuma pašu kapitāla instrumentiem un kas ir:

i)

neatvasināts un par kuru uzņēmumam ir vai var būt pienākums piegādāt mainīgu skaitu paša uzņēmuma pašu kapitāla instrumentu; vai

| ii) | atvasināts un par kuru norēķināsies vai var norēķināties citādi, nekā apmainot fiksētu naudas vai cita finanšu aktīva summu pret fiksētu skaitu paša uzņēmuma pašu kapitāla instrumentu. Šim nolūkam tiesības, opcijas vai garantijas, kas ļauj iegādāties noteiktu skaitu uzņēmuma pašu kapitāla instrumentu par noteiktu summu jebkurā valūtā, ir pašu kapitāla instrumenti, ja uzņēmums piedāvā tiesības, opcijas vai garantijas proporcionāli visiem esošajiem vienas klases neatvasināto pašu kapitāla instrumentu īpašniekiem. Turklāt šim nolūkam uzņēmuma pašu kapitāla instrumenti ... |
| --- | --- |

ii)

atvasināts un par kuru norēķināsies vai var norēķināties citādi, nekā apmainot fiksētu naudas vai cita finanšu aktīva summu pret fiksētu skaitu paša uzņēmuma pašu kapitāla instrumentu. Šim nolūkam tiesības, opcijas vai garantijas, kas ļauj iegādāties noteiktu skaitu uzņēmuma pašu kapitāla instrumentu par noteiktu summu jebkurā valūtā, ir pašu kapitāla instrumenti, ja uzņēmums piedāvā tiesības, opcijas vai garantijas proporcionāli visiem esošajiem vienas klases neatvasināto pašu kapitāla instrumentu īpašniekiem. Turklāt šim nolūkam uzņēmuma pašu kapitāla instrumenti ...

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA

Saistības un pašu kapitāls (skat. arī AG13. – AG14.J un AG25. – AG29.A punktu)

| 16. | Ja emitents piemēro 11. punktā minētās definīcijas, lai noteiktu vai finanšu instruments ir pašu kapitāla instruments, nevis finanšu saistības, instruments ir pašu kapitāla instruments tikai tad, ja tas atbilst abiem tālāk izklāstītiem a) un b) nosacījumiem.






  a) | ...; |
| --- | --- | --- |

16.

Ja emitents piemēro 11. punktā minētās definīcijas, lai noteiktu vai finanšu instruments ir pašu kapitāla instruments, nevis finanšu saistības, instruments ir pašu kapitāla instruments tikai tad, ja tas atbilst abiem tālāk izklāstītiem a) un b) nosacījumiem.

a)

...;

| b) | ja par instrumentu norēķināsies vai var norēķināties ar paša emitenta pašu kapitāla instrumentiem, tas ir:






  i) | neatvasināts, un tas neietver emitentam līgumā noteiktu pienākumu piegādāt mainīgu skaitu paša uzņēmuma pašu kapitāla instrumentu; vai |
| --- | --- | --- |

b)

ja par instrumentu norēķināsies vai var norēķināties ar paša emitenta pašu kapitāla instrumentiem, tas ir:

i)

neatvasināts, un tas neietver emitentam līgumā noteiktu pienākumu piegādāt mainīgu skaitu paša uzņēmuma pašu kapitāla instrumentu; vai

| ii) | atvasināts, un par to norēķināsies tikai emitents, apmainot fiksētu naudas vai cita finanšu aktīva summu pret fiksētu skaitu paša emitenta pašu kapitāla instrumentu. Šim nolūkam tiesības, opcijas vai garantijas, kas ļauj iegādāties noteiktu skaitu uzņēmuma pašu kapitāla instrumentu par noteiktu summu jebkurā valūtā, ir pašu kapitāla instrumenti, ja uzņēmums piedāvā tiesības, opcijas vai garantijas proporcionāli visiem esošajiem vienas klases neatvasināto pašu kapitāla instrumentu īpašniekiem. Turklāt šim nolūkam paša emitenta pašu kapitāla instrumenti neietver instrumentus, kam ir visas 16.A un 16.B punktā vai 16.C un 16.D punktā minētās pazīmes un kas atbilst šo punktu nosacījumiem, vai instrumentus, kas ir līgumi paša emitenta pašu kapitāla instrumentu saņemšanai vai nodošanai nākotnē. |
| --- | --- |

ii)

atvasināts, un par to norēķināsies tikai emitents, apmainot fiksētu naudas vai cita finanšu aktīva summu pret fiksētu skaitu paša emitenta pašu kapitāla instrumentu. Šim nolūkam tiesības, opcijas vai garantijas, kas ļauj iegādāties noteiktu skaitu uzņēmuma pašu kapitāla instrumentu par noteiktu summu jebkurā valūtā, ir pašu kapitāla instrumenti, ja uzņēmums piedāvā tiesības, opcijas vai garantijas proporcionāli visiem esošajiem vienas klases neatvasināto pašu kapitāla instrumentu īpašniekiem. Turklāt šim nolūkam paša emitenta pašu kapitāla instrumenti neietver instrumentus, kam ir visas 16.A un 16.B punktā vai 16.C un 16.D punktā minētās pazīmes un kas atbilst šo punktu nosacījumiem, vai instrumentus, kas ir līgumi paša emitenta pašu kapitāla instrumentu saņemšanai vai nodošanai nākotnē.

Līgumā noteikts pienākums ...

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS UN PĀREJAS PERIODS

| 97.E | Ar 2009. gada oktobrī izdoto Tiesību emisiju klasifikāciju ir grozīts 11. un 16. punkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2010. gada 1. februārī vai pēc šā datuma. Ir atļauta agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro grozījumu agrākam periodam, šis fakts ir jāatklāj. |
| --- | --- |

97.E

Ar 2009. gada oktobrī izdoto Tiesību emisiju klasifikāciju ir grozīts 11. un 16. punkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2010. gada 1. februārī vai pēc šā datuma. Ir atļauta agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro grozījumu agrākam periodam, šis fakts ir jāatklāj.

---

AKTI, KURU PUBLICĒŠANA NAV OBLIGĀTA

| 24.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/26

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 17. decembris),

ar ko groza 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu – enerģētikas jomas projektu finansēšana Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna kontekstā

(2009/1005/ES)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 21. punktu, 22. punkta pirmo un otro daļu un 23. punktu,

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2009. gada 18. novembra budžeta saskaņošanas sanāksmē vienojās par nosacījumiem, lai Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna kontekstā papildus finansētu enerģētikas un platjoslas interneta projektus, kā arī ieguldījumus, lai stiprinātu darbības saistībā ar “jaunajiem uzdevumiem”, kas definēti kopējās lauksaimniecības politikas 2003. gada reformas vidusposma izvērtēšanas (“veselības pārbaudes”) laikā (2). Lai nodrošinātu minēto finansējumu, ir jāpārskata daudzgadu finanšu shēma 2007.–2013. gadam saskaņā ar Iestāžu nolīguma 21., 22. un 23. punktu tā, lai 2010. gada saistību apropriāciju maksimālais apjoms 1.a izdevumu apakškategorijā tiktu palielināts par EUR 1 779 miljoniem pašreizējās cenās. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2009. gada 18. novembra budžeta saskaņošanas sanāksmē vienojās par nosacījumiem, lai Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna kontekstā papildus finansētu enerģētikas un platjoslas interneta projektus, kā arī ieguldījumus, lai stiprinātu darbības saistībā ar “jaunajiem uzdevumiem”, kas definēti kopējās lauksaimniecības politikas 2003. gada reformas vidusposma izvērtēšanas (“veselības pārbaudes”) laikā (2). Lai nodrošinātu minēto finansējumu, ir jāpārskata daudzgadu finanšu shēma 2007.–2013. gadam saskaņā ar Iestāžu nolīguma 21., 22. un 23. punktu tā, lai 2010. gada saistību apropriāciju maksimālais apjoms 1.a izdevumu apakškategorijā tiktu palielināts par EUR 1 779 miljoniem pašreizējās cenās.

| (2) | Šī 2010. gada maksimālā apjoma palielināšana 1.a izdevumu apakškategorijā tiks pilnībā līdzsvarota, samazinot 2009. gada saistību apropriāciju maksimālo apjomu 1.a, 1.b, 2., 3.a un 5. izdevumu kategorijā, kā arī 2010. gada saistību apropriāciju maksimālo apjomu 1.a, 2. un 5. izdevumu kategorijā. |
| --- | --- |

(2)

Šī 2010. gada maksimālā apjoma palielināšana 1.a izdevumu apakškategorijā tiks pilnībā līdzsvarota, samazinot 2009. gada saistību apropriāciju maksimālo apjomu 1.a, 1.b, 2., 3.a un 5. izdevumu kategorijā, kā arī 2010. gada saistību apropriāciju maksimālo apjomu 1.a, 2. un 5. izdevumu kategorijā.

| (3) | Lai saglabātu pareizu attiecību starp saistībām un maksājumiem, tiks pielāgoti maksājumu apropriāciju ikgadējie maksimālie apjomi. Šis pielāgojums būs neitrāls. |
| --- | --- |

(3)

Lai saglabātu pareizu attiecību starp saistībām un maksājumiem, tiks pielāgoti maksājumu apropriāciju ikgadējie maksimālie apjomi. Šis pielāgojums būs neitrāls.

| (4) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza I pielikums Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3), |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza I pielikums Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību I pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

Strasbūrā, 2009. gada 17. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

H. LINDBLAD

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  COM(2008) 800, COM(2008) 859, COM(2009) 171 un OV L 132, 29.5.2009., 8. lpp.

2

(3)  Šim nolūkam skaitļus minētajā nolīgumā pārrēķina 2004. gada cenās.

3

---

PIELIKUMS

FINANŠU SHĒMA 2007.–2013. GADAM

| (miljonos EUR – nemainīgās 2004. gada cenās) |
| --- |
| SAISTĪBU APROPRIĀCIJAS | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. | Kopā
  2007.–2013. g. |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

(miljonos EUR – nemainīgās 2004. gada cenās)

SAISTĪBU APROPRIĀCIJAS

2007. g.

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

Kopā

2007.–2013. g.

1.

50 865

53 262

55 879

56 435

55 400

56 866

58 256

386 963

| 1.a | Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |
| --- | --- |

1.a

Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

8 404

9 595

12 018

12 580

11 306

12 122

12 914

78 939

| 1.b | Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai |
| --- | --- |

1.b

Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai

42 461

43 667

43 861

43 855

44 094

44 744

45 342

308 024

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana |
| --- | --- |

2.

51 962

54 685

51 023

53 238

52 528

51 901

51 284

366 621

no kuriem: ar tirgu saistīti izdevumi un tiešie maksājumi

43 120

42 697

42 279

41 864

41 453

41 047

40 645

293 105

| 3. | Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

1 199

1 258

1 375

1 503

1 645

1 797

1 988

10 765

| 3.a | Brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.a

Brīvība, drošība un tiesiskums

600

690

785

910

1 050

1 200

1 390

6 625

| 3.b | Pilsonība |
| --- | --- |

3.b

Pilsonība

599

568

590

593

595

597

598

4 140

| 4. | ES nozīme pasaules līmenī |
| --- | --- |

4.

6 199

6 469

6 739

7 009

7 339

7 679

8 029

49 463

| 5. | Administrācija
   (1) |
| --- | --- |

5.

6 633

6 818

6 816

6 999

7 255

7 400

7 610

49 531

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

419

191

190

800

SAISTĪBU APROPRIĀCIJAS KOPĀ

117 277

122 683

122 022

125 184

124 167

125 643

127 167

864 143

procentos no NKI

1,08 %

1,09 %

1,06 %

1,06 %

1,03 %

1,02 %

1,01 %

1,048 %

MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS KOPĀ

115 142

119 805

109 091

119 245

116 884

120 575

119 784

820 526

procentos no NKI

1,06 %

1,06 %

0,95 %

1,01 %

0,97 %

0,98 %

0,95 %

1,00 %

Pieejamā rezerve

0,18 %

0,18 %

0,29 %

0,23 %

0,27 %

0,26 %

0,29 %

0,24 %

Pašu resursu maksimālais apjoms procentos no NKI

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

---

(1)  Izdevumus pensijām, kas ietverti šīs izdevumu kategorijas maksimālajā apjomā, aprēķina kā tīrās darbinieku iemaksas attiecīgajā shēmā, no 2007. līdz 2013. gadam nosakot ierobežojumu EUR 500 miljonu apmērā, 2004. gada cenās.

---

| 24.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/28 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/28

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 17. decembris)

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

(2009/1006/ES)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (turpmāk “Fonds”) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu atlaistajiem darbiniekiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālu izmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (turpmāk “Fonds”) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu atlaistajiem darbiniekiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālu izmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

| (2) | Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma ir paplašināta, iekļaujot atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar globālo finanšu un ekonomikas krīzi. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma ir paplašināta, iekļaujot atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar globālo finanšu un ekonomikas krīzi.

| (3) | Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu Fondu var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu Fondu var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā.

| (4) | Zviedrija 2009. gada 5. jūnijā iesniedza pieteikumu Fonda izmantošanai saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu automobiļu rūpniecības nozarē. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu, un tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 9 839 674 apmērā. |
| --- | --- |

(4)

Zviedrija 2009. gada 5. jūnijā iesniedza pieteikumu Fonda izmantošanai saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu automobiļu rūpniecības nozarē. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu, un tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 9 839 674 apmērā.

| (5) | Austrija 2009. gada 9. jūlijā iesniedza pieteikumu Fonda izmantošanai saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu automobiļu rūpniecības nozarē. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu, un tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 5 705 635 apmērā. |
| --- | --- |

(5)

Austrija 2009. gada 9. jūlijā iesniedza pieteikumu Fonda izmantošanai saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu automobiļu rūpniecības nozarē. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu, un tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 5 705 635 apmērā.

| (6) | Nīderlande 2009. gada 4. augustā iesniedza pieteikumu Fonda izmantošanai saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu būvniecības nozarē. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu, un tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 386 114 apmērā. |
| --- | --- |

(6)

Nīderlande 2009. gada 4. augustā iesniedza pieteikumu Fonda izmantošanai saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu būvniecības nozarē. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu, un tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 386 114 apmērā.

| (7) | Tādēļ Fonds būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Zviedrijas, Austrijas un Nīderlandes iesniegtajiem pieteikumiem, |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ Fonds būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Zviedrijas, Austrijas un Nīderlandes iesniegtajiem pieteikumiem,

IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.

1. pants

Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu, lai piešķirtu EUR 15 931 423 saistību un maksājumu apropriācijās.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2009. gada 17. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

H. LINDBLAD

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

2

---

| 24.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/29 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/29

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 17. decembris)

par elastības instrumenta izmantošanu saskaņā ar 27. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

(2009/1007/ES)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 27. punkta 5. daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā abas budžeta lēmējiestādes 2009. gada 18. novembra saskaņošanas sanāksmē, izskatījušas visas iespējas pārdalīt apropriācijas 1.a izdevumu kategorijā, vienojās izmantot elastības instrumentu, lai papildinātu 2010. gada budžeta finansējumu, pārsniedzot 1.a izdevumu kategorijas maksimālo apjomu:

| — | par 120 miljoniem EUR, lai finansētu projektus enerģētikas jomā saistībā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, |
| --- | --- |

—

par 120 miljoniem EUR, lai finansētu projektus enerģētikas jomā saistībā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu,

| — | par 75 miljoniem EUR Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas pārtraukšanai, |
| --- | --- |

—

par 75 miljoniem EUR Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas pārtraukšanai,

IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.

1. pants

Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto elastības instrumentu, lai piešķirtu 195 miljonus EUR saistību apropriācijās 1.a izdevumu kategorijā.

Šos līdzekļus izmanto, papildinot finansējumu:

| — | par 120 miljoniem EUR, lai finansētu projektus enerģētikas jomā sakarā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, |
| --- | --- |

—

par 120 miljoniem EUR, lai finansētu projektus enerģētikas jomā sakarā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu,

| — | par 75 miljoniem EUR Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas pārtraukšanai. |
| --- | --- |

—

par 75 miljoniem EUR Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas pārtraukšanai.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2009. gada 17. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

H. LINDBLAD

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

---

| 24.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/30

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2009. gada 7. decembris),

ar ko Latvijas Republikai atļauj turpināt piemērot pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

(2009/1008/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Direktīvu 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) (1) un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Latvijas Republika (turpmāk “Latvija”) vēstulē, kas 2009. gada 3. martā reģistrēta Komisijas Ģenerālsekretariātā, lūdza atļauju turpināt piemērot pasākumu, atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK noteikumiem, kuros noteikta par PVN nomaksu nodokļu iestādēm atbildīgā persona. |
| --- | --- |

(1)

Latvijas Republika (turpmāk “Latvija”) vēstulē, kas 2009. gada 3. martā reģistrēta Komisijas Ģenerālsekretariātā, lūdza atļauju turpināt piemērot pasākumu, atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK noteikumiem, kuros noteikta par PVN nomaksu nodokļu iestādēm atbildīgā persona.

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punktu Komisija 2009. gada 22. septembra vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Latvijas lūgumu. Komisija 2009. gada 24. septembra vēstulē paziņoja Latvijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu lūgumu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punktu Komisija 2009. gada 22. septembra vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Latvijas lūgumu. Komisija 2009. gada 24. septembra vēstulē paziņoja Latvijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu lūgumu.

| (3) | Latvijas kokmateriālu tirgū dominē mazie vietējie uzņēmumi un individuālie piegādātāji. Tirgus raksturs un iesaistīto uzņēmumu rīcība ir izraisījuši krāpšanos ar nodokļiem, ko nodokļu iestādēm ir bijis grūti kontrolēt. Tādēļ Latvijas likumā par PVN ir iekļauts īpašs noteikums, ka kokmateriālu darījumos par nodokļa nomaksu atbild tas nodokļu maksātājs, kuram veikta ar nodokli apliekamo preču vai pakalpojumu piegāde. |
| --- | --- |

(3)

Latvijas kokmateriālu tirgū dominē mazie vietējie uzņēmumi un individuālie piegādātāji. Tirgus raksturs un iesaistīto uzņēmumu rīcība ir izraisījuši krāpšanos ar nodokļiem, ko nodokļu iestādēm ir bijis grūti kontrolēt. Tādēļ Latvijas likumā par PVN ir iekļauts īpašs noteikums, ka kokmateriālu darījumos par nodokļa nomaksu atbild tas nodokļu maksātājs, kuram veikta ar nodokli apliekamo preču vai pakalpojumu piegāde.

| (4) | Pasākums ir atkāpe no Direktīvas 2006/112/EK 193. panta, kurā paredzēts, ka iekšējā sistēmā parasti par PVN nomaksu atbild nodokļu maksātājs, kurš piegādā preces vai sniedz pakalpojumus. |
| --- | --- |

(4)

Pasākums ir atkāpe no Direktīvas 2006/112/EK 193. panta, kurā paredzēts, ka iekšējā sistēmā parasti par PVN nomaksu atbild nodokļu maksātājs, kurš piegādā preces vai sniedz pakalpojumus.

| (5) | Minēto pasākumu iepriekš atļāva ar 2003. gada Pievienošanās aktu (2), proti, tā 7. nodaļas VIII pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu, un ar Padomes Lēmumu 2006/42/EK (2006. gada 24. janvāris) (3) atbilstoši toreiz piemērojamajai Sestajai direktīvai 77/388/EEK (1977. gada 17. maijs) par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem – Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze (4). |
| --- | --- |

(5)

Minēto pasākumu iepriekš atļāva ar 2003. gada Pievienošanās aktu (2), proti, tā 7. nodaļas VIII pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu, un ar Padomes Lēmumu 2006/42/EK (2006. gada 24. janvāris) (3) atbilstoši toreiz piemērojamajai Sestajai direktīvai 77/388/EEK (1977. gada 17. maijs) par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem – Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze (4).

| (6) | Komisija saprot, ka juridiskā un faktiskā situācija, kādēļ patlaban piemēro atkāpes pasākumu, nav mainījusies un pastāv joprojām. Tādēļ būtu jāatļauj Latvijai arī turpmāk piemērot pasākumu uz ierobežotu laika posmu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija saprot, ka juridiskā un faktiskā situācija, kādēļ patlaban piemēro atkāpes pasākumu, nav mainījusies un pastāv joprojām. Tādēļ būtu jāatļauj Latvijai arī turpmāk piemērot pasākumu uz ierobežotu laika posmu.

| (7) | Atkāpei nebūs negatīvas ietekmes uz Eiropas Savienības pašu resursiem, ko veido PVN, |
| --- | --- |

(7)

Atkāpei nebūs negatīvas ietekmes uz Eiropas Savienības pašu resursiem, ko veido PVN,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 193. panta, Latvijai tiek dota atļauja arī turpmāk noteikt, ka kokmateriālu darījumos par PVN nomaksu atbildīgā persona ir saņēmējs.

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2010. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Latvijas Republikai.

Briselē, 2009. gada 7. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. MALMSTRÖM

---

(1)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.

2

(3)  OV L 25, 28.1.2006., 31. lpp.

3

(4)  OV L 145, 13.6.1977., 1. lpp.

4

---

| 24.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/31

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 22. decembris),

ar ko uz laikposmu no 2011. gada 26. jūnija līdz 2015. gada 30. jūnijam eceļ Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāru

(2009/1009/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 240. panta 2. punkta pirmo daļu,

tā kā uz laikposmu no 2011. gada 26. jūnija līdz 2015. gada 30. jūnijam būtu jāieceļ Padomes ģenerālsekretārs,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Uwe CORSEPIUS kungs tiek iecelts par Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāru uz laikposmu no 2011. gada 26. jūnija līdz 2015. gada 30. jūnijam.

2. pants

Padomes priekšsēdētājs šo lēmumu paziņo Uwe CORSEPIUS kungam.

To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2009. gada 22. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. CARLGREN

---