# Eiropas Savienības C 276/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2009.276.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 276 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 17. novembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2009.276.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 276

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 17. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
| 2009/C 276/01 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban | 1 |
| 2009/C 276/02 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa pilsoņu interesēs | 8 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

2009/C 276/01

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban

Al-Qaida

Taliban

1

2009/C 276/02

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa pilsoņu interesēs

8

| | II   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2009/C 276/03 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu | 21 |

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2009/C 276/03

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

21

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2009/C 276/04 | Euro maiņas kurss | 23 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2009/C 276/05 | Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (
  1
  ) | 24 |
| 2009/C 276/06 | Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (
  1
  ) | 30 |
| 2009/C 276/07 | Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (
  1
  ) | 35 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2009/C 276/04

Euro maiņas kurss

23

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2009/C 276/05

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (
  1
  )

1

24

2009/C 276/06

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (
  1
  )

1

30

2009/C 276/07

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (
  1
  )

1

35

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 276/08 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 40 |
| 2009/C 276/09 | Lēmums Nr. 777 (2009. gada 5. oktobris), ar ko uzsāk procedūru, lai piešķirtu atļauju apakšzemes dabas resursu – naftas un dabasgāzes – meklēšanai un izpētei saskaņā ar Likuma par apakšzemes dabas resursiem 2. panta 1. punkta 3. apakšpunktu blokā 1-18 Trakiya, kas atrodas Haskovas provincē, un paziņo par to, ka atļaujas piešķirs konkursa kārtībā | 41 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 276/08

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen

1

40

2009/C 276/09

Lēmums Nr. 777 (2009. gada 5. oktobris), ar ko uzsāk procedūru, lai piešķirtu atļauju apakšzemes dabas resursu – naftas un dabasgāzes – meklēšanai un izpētei saskaņā ar Likuma par apakšzemes dabas resursiem 2. panta 1. punkta 3. apakšpunktu blokā 1-18 Trakiya, kas atrodas Haskovas provincē, un paziņo par to, ka atļaujas piešķirs konkursa kārtībā

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 17.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 276/1

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban

2009/C 276/01

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un it īpaši tā 286. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un it īpaši tās 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un tādu datu brīvu apriti,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par tādu datu brīvu apriti, un it īpaši tās 41. pantu,

ņemot vērā 2009. gada 22. aprīlī nosūtīto lūgumu EDAU sniegt atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu,

IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU.

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2009. gada 22. aprīlī pieņēma priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban (turpmāk – priekšlikums). Tajā pašā dienā Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu priekšlikumu nosūtīja EDAU, lai saņemtu atzinumu. EDAU atgādina, ka 2009. gada 9. martā par priekšlikuma projektu viņš ir sniedzis neoficiālus komentārus un ka šie komentāri priekšlikumā ir ņemti vērā. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 22. aprīlī pieņēma priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban (turpmāk – priekšlikums). Tajā pašā dienā Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu priekšlikumu nosūtīja EDAU, lai saņemtu atzinumu. EDAU atgādina, ka 2009. gada 9. martā par priekšlikuma projektu viņš ir sniedzis neoficiālus komentārus un ka šie komentāri priekšlikumā ir ņemti vērā.

| 2. | EDAU pauž gandarījumu par to, ka viņam lūdz atzinumu un ka par šo atzinumu ir atsauce priekšlikuma apsvērumos, kā tas līdzīgi darīts vairākos citos tiesību aktos, par kuriem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 ir lūgts EDAU atzinums. |
| --- | --- |

2.

EDAU pauž gandarījumu par to, ka viņam lūdz atzinumu un ka par šo atzinumu ir atsauce priekšlikuma apsvērumos, kā tas līdzīgi darīts vairākos citos tiesību aktos, par kuriem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 ir lūgts EDAU atzinums.

| 3. | Ar priekšlikumu groza Regulu (EK) Nr. 881/2002, kas ir viens no Kopienas instrumentiem, kurš ir pieņemts, lai ar ierobežojošiem pasākumiem apkarotu terorismu, proti, iesaldējot to fizisko un juridisko personu finanšu aktīvus, kurus tur aizdomās par saistību ar teroristu organizācijām. Jo īpaši priekšlikuma mērķis ir pievērsties jaunākajām Tiesas judikatūras attīstības tendencēm, un jo īpaši Kadi lietai (1), izstrādājot “procedūru, ar ko ievērotu to personu un organizāciju pamattiesības, kuras nesen iekļautas ANO sarakstā” (paskaidrojuma raksta 4. punkts). |
| --- | --- |

3.

Ar priekšlikumu groza Regulu (EK) Nr. 881/2002, kas ir viens no Kopienas instrumentiem, kurš ir pieņemts, lai ar ierobežojošiem pasākumiem apkarotu terorismu, proti, iesaldējot to fizisko un juridisko personu finanšu aktīvus, kurus tur aizdomās par saistību ar teroristu organizācijām. Jo īpaši priekšlikuma mērķis ir pievērsties jaunākajām Tiesas judikatūras attīstības tendencēm, un jo īpaši Kadi lietai (1), izstrādājot “procedūru, ar ko ievērotu to personu un organizāciju pamattiesības, kuras nesen iekļautas ANO sarakstā” (paskaidrojuma raksta 4. punkts).

II.   TIESISKAIS REGULĒJUMS

| 4. | Kaut gan Tiesu aicināja savos spriedumos galveno uzmanību pievērst aizstāvības pamattiesību ievērošanai un īpaši tiesībām būt uzklausītam, tomēr šās jomas judikatūrai ir plašākas sekas un to var apkopot šādi: ES pamattiesību aizsardzības standartus būtu jāievēro neatkarīgi no tā, vai attiecīgos ierobežojošos pasākumus pieņem ES līmenī vai arī to pamatā ir starptautiskās organizācijas, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācija (2). |
| --- | --- |

4.

Kaut gan Tiesu aicināja savos spriedumos galveno uzmanību pievērst aizstāvības pamattiesību ievērošanai un īpaši tiesībām būt uzklausītam, tomēr šās jomas judikatūrai ir plašākas sekas un to var apkopot šādi: ES pamattiesību aizsardzības standartus būtu jāievēro neatkarīgi no tā, vai attiecīgos ierobežojošos pasākumus pieņem ES līmenī vai arī to pamatā ir starptautiskās organizācijas, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācija (2).

| 5. | ES pamattiesības nozīmē arī tiesības uz personas datu aizsardzību, ko Tiesa ir atzinusi par vienu no principiem, kas izriet no LES 6. panta 2. punkta un kuru pastiprina ES Pamattiesību hartas 8. pants. |
| --- | --- |

5.

ES pamattiesības nozīmē arī tiesības uz personas datu aizsardzību, ko Tiesa ir atzinusi par vienu no principiem, kas izriet no LES 6. panta 2. punkta un kuru pastiprina ES Pamattiesību hartas 8. pants.

| 6. | Tāpēc EDAU pauž gandarījumu ne tikai par neseno Tiesas judikatūru, bet arī par Komisijas ieceri pievērsties šim jautājumam, papildinot sarakstā iekļaušanas procedūru un skaidri ņemot vērā tiesības uz personas datu aizsardzību. Proti, kaut gan EDAU pilnībā atbalsta terorisma apkarošanu, izmantojot personas datu apstrādi un apmaiņu, tomēr viņš ir cieši pārliecināts, ka personas datu aizsardzība ir izšķirīgs faktors, lai nodrošinātu Komisijas paredzēto ierobežojošo pasākumu leģitimitāti un efektivitāti. Šie pasākumi balstās uz personas datu apstrādi un tam pašam par sevi, neņemot vērā finanšu līdzekļu iesaldēšanu, ir jābūt pietiekamam pamatam, lai piemērotu datu aizsardzības noteikumus un garantijas. Tādēļ ir ļoti svarīgi nodrošināt skaidrību un juridisku noteiktību par to, kādus noteikumus piemēro, lai apstrādātu sarakstā iekļauto personu personas datus, kā minēts paskaidrojuma raksta 8. punktā. |
| --- | --- |

6.

Tāpēc EDAU pauž gandarījumu ne tikai par neseno Tiesas judikatūru, bet arī par Komisijas ieceri pievērsties šim jautājumam, papildinot sarakstā iekļaušanas procedūru un skaidri ņemot vērā tiesības uz personas datu aizsardzību. Proti, kaut gan EDAU pilnībā atbalsta terorisma apkarošanu, izmantojot personas datu apstrādi un apmaiņu, tomēr viņš ir cieši pārliecināts, ka personas datu aizsardzība ir izšķirīgs faktors, lai nodrošinātu Komisijas paredzēto ierobežojošo pasākumu leģitimitāti un efektivitāti. Šie pasākumi balstās uz personas datu apstrādi un tam pašam par sevi, neņemot vērā finanšu līdzekļu iesaldēšanu, ir jābūt pietiekamam pamatam, lai piemērotu datu aizsardzības noteikumus un garantijas. Tādēļ ir ļoti svarīgi nodrošināt skaidrību un juridisku noteiktību par to, kādus noteikumus piemēro, lai apstrādātu sarakstā iekļauto personu personas datus, kā minēts paskaidrojuma raksta 8. punktā.

| 7. | Tas jo vairāk ir svarīgi, ņemot vērā Lisabonas Līguma stāšanos spēkā, jo šajā Līgumā par saistošu ir atzīta ES Pamattiesību harta, turklāt tajā, proti, Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. pantā un ES Līguma 39. pantā, paredzēts, ka datu aizsardzības noteikumi un garantijas ir jāintegrē visās Eiropas Savienības darbības jomās. Bez tam paredzēts (Līguma par Eiropas Savienības darbību 275. pantā), ka Tiesa būs pilnībā kompetenta pat kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā, lai izvērtētu to, vai lēmumi par ierobežojošu pasākumu piemērošanu fiziskām un juridiskām personām ir likumīgi, un jo īpaši, vai tajos ir ievērotas pamattiesības. |
| --- | --- |

7.

Tas jo vairāk ir svarīgi, ņemot vērā Lisabonas Līguma stāšanos spēkā, jo šajā Līgumā par saistošu ir atzīta ES Pamattiesību harta, turklāt tajā, proti, Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. pantā un ES Līguma 39. pantā, paredzēts, ka datu aizsardzības noteikumi un garantijas ir jāintegrē visās Eiropas Savienības darbības jomās. Bez tam paredzēts (Līguma par Eiropas Savienības darbību 275. pantā), ka Tiesa būs pilnībā kompetenta pat kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā, lai izvērtētu to, vai lēmumi par ierobežojošu pasākumu piemērošanu fiziskām un juridiskām personām ir likumīgi, un jo īpaši, vai tajos ir ievērotas pamattiesības.

III.   PRIEKŠLIKUMA ANALĪZE

III.1.   Spēkā esošie datu aizsardzības tiesību akti un principi

| 8. | EDAU pauž gandarījumu par preambulās minēto, ka šā Regula jāpiemēro saskaņā ar personas datu aizsardzības pamattiesībām (10. apsvērums), kā arī ka ir jāparedz pienācīgi īpaši drošības pasākumi, ja Komisija apstrādā kriminālpārkāpumu un sodāmības vai drošības pasākumu datus, kas saistīti ar sarakstā iekļautām fiziskām personām. |
| --- | --- |

8.

EDAU pauž gandarījumu par preambulās minēto, ka šā Regula jāpiemēro saskaņā ar personas datu aizsardzības pamattiesībām (10. apsvērums), kā arī ka ir jāparedz pienācīgi īpaši drošības pasākumi, ja Komisija apstrādā kriminālpārkāpumu un sodāmības vai drošības pasākumu datus, kas saistīti ar sarakstā iekļautām fiziskām personām.

| 9. | EDAU arī pauž gandarījumu par priekšlikuma 12. apsvērumā skaidri atzīto – ka šās jomas personas datu apstrādei piemērojami datu aizsardzības noteikumu, īpaši Regula (EK) Nr. 45/2001. Regulas (EK) Nr. 45/2001 3. pantā ir teikts, ka “šo regulu piemēro attiecībā uz personas datu apstrādi visās Kopienas iestādēs un struktūrās, ciktāl minētā apstrāde notiek, pildot darbības, kas pilnībā vai daļēji ietilpst Kopienas tiesību aktu darbības jomā”. Šajā sakarā – pat ja Regula (EK) Nr. 881/2002 ir saistīta ar Kopējo nostāju 2002/402/KĀDP un Apvienoto Nāciju Organizācijas šajā jomā veiktajām darbībām, tās pamatā ir Eiropas Kopienas dibināšanas līgums. |
| --- | --- |

9.

EDAU arī pauž gandarījumu par priekšlikuma 12. apsvērumā skaidri atzīto – ka šās jomas personas datu apstrādei piemērojami datu aizsardzības noteikumu, īpaši Regula (EK) Nr. 45/2001. Regulas (EK) Nr. 45/2001 3. pantā ir teikts, ka “šo regulu piemēro attiecībā uz personas datu apstrādi visās Kopienas iestādēs un struktūrās, ciktāl minētā apstrāde notiek, pildot darbības, kas pilnībā vai daļēji ietilpst Kopienas tiesību aktu darbības jomā”. Šajā sakarā – pat ja Regula (EK) Nr. 881/2002 ir saistīta ar Kopējo nostāju 2002/402/KĀDP un Apvienoto Nāciju Organizācijas šajā jomā veiktajām darbībām, tās pamatā ir Eiropas Kopienas dibināšanas līgums.

| 10. | Kopumā EDAU vēlas uzsvērt, ka Regulā (EK) Nr. 45/2001 par datu apstrādi atbildīgām personām ir paredzēti vairāki pienākumi –, inter alia, datu kvalitāte, datu apstrādes likumība, paziņošana, datu apstrādes drošums, kā arī datu subjektu tiesības, inter alia, piekļuve datiem, datu labošana, bloķēšana, dzēšana, paziņošana trešām pusēm, tiesiskās aizsardzības līdzekļi (ko piemēro, ņemot vērā saskaņā ar 20. pantu paredzētos izņēmumus un ierobežojumus). Katrā gadījumā šiem datu aizsardzības pamattiesību ierobežojumiem būtu jābūt saskaņā ar stingriem samērīguma standartiem, proti, to būtībai un piemērošanas termiņam ir jāatbilst attiecīgajām sabiedrības interesēm, kā tas arī ierobežojošu pasākumu sakarā apstiprināts Tiesas judikatūrā. Tas jo vairāk ir svarīgi tāpēc, ka šīs tiesības un pienākumi, skatot tās saistībā ar vajadzību nodrošināt neatkarīgu personas datu apstrādes uzraudzību, ir datu aizsardzības pamattiesību stūrakmens, kā tas skaidri apstiprināts ES Pamattiesību hartas 8. pantā. |
| --- | --- |

10.

Kopumā EDAU vēlas uzsvērt, ka Regulā (EK) Nr. 45/2001 par datu apstrādi atbildīgām personām ir paredzēti vairāki pienākumi –, inter alia, datu kvalitāte, datu apstrādes likumība, paziņošana, datu apstrādes drošums, kā arī datu subjektu tiesības, inter alia, piekļuve datiem, datu labošana, bloķēšana, dzēšana, paziņošana trešām pusēm, tiesiskās aizsardzības līdzekļi (ko piemēro, ņemot vērā saskaņā ar 20. pantu paredzētos izņēmumus un ierobežojumus). Katrā gadījumā šiem datu aizsardzības pamattiesību ierobežojumiem būtu jābūt saskaņā ar stingriem samērīguma standartiem, proti, to būtībai un piemērošanas termiņam ir jāatbilst attiecīgajām sabiedrības interesēm, kā tas arī ierobežojošu pasākumu sakarā apstiprināts Tiesas judikatūrā. Tas jo vairāk ir svarīgi tāpēc, ka šīs tiesības un pienākumi, skatot tās saistībā ar vajadzību nodrošināt neatkarīgu personas datu apstrādes uzraudzību, ir datu aizsardzības pamattiesību stūrakmens, kā tas skaidri apstiprināts ES Pamattiesību hartas 8. pantā.

| 11. | Turklāt, paužot gandarījumu, ka priekšlikumā uzmanība tieši vai netieši pievērsta dažiem no šiem pienākumiem un tiesībām, EDAU vēlētos uzsvērt, ka priekšlikumu nevar uzskatīt par tādu, ar ko piemēro izņēmumu vai ierobežo spēkā esamību tādiem pienākumiem un datu subjektu tiesībām, kas šajā priekšlikumā nav minētas. |
| --- | --- |

11.

Turklāt, paužot gandarījumu, ka priekšlikumā uzmanība tieši vai netieši pievērsta dažiem no šiem pienākumiem un tiesībām, EDAU vēlētos uzsvērt, ka priekšlikumu nevar uzskatīt par tādu, ar ko piemēro izņēmumu vai ierobežo spēkā esamību tādiem pienākumiem un datu subjektu tiesībām, kas šajā priekšlikumā nav minētas.

| 12. | Ņemot vērā iepriekš minēto, turpmākos punktos EDAU analizēs priekšlikuma noteikumus, pievēršot uzmanību būtiskākajiem datu aizsardzības principiem un sniedzot ieteikumus par uzlabojumiem, kā arī piedāvājot pamatnostādnes par iespējām risināt dažus citus jautājumus, kuriem pašreizējā redakcijā nav pievērsta uzmanība, bet kuri izriet no datu aizsardzības principu piemērošanas. Dažviet būtu vēlams sniegt papildu informāciju par datu aizsardzības pienākumu un tiesību piemērošanu ierobežojošu pasākumu jomā. |
| --- | --- |

12.

Ņemot vērā iepriekš minēto, turpmākos punktos EDAU analizēs priekšlikuma noteikumus, pievēršot uzmanību būtiskākajiem datu aizsardzības principiem un sniedzot ieteikumus par uzlabojumiem, kā arī piedāvājot pamatnostādnes par iespējām risināt dažus citus jautājumus, kuriem pašreizējā redakcijā nav pievērsta uzmanība, bet kuri izriet no datu aizsardzības principu piemērošanas. Dažviet būtu vēlams sniegt papildu informāciju par datu aizsardzības pienākumu un tiesību piemērošanu ierobežojošu pasākumu jomā.

| 13. | Šajos komentāros uzmanība pievērsta tikai personas datu aizsardzībai, kas ir izšķirīgs faktors, lai Komisijas paredzētiem ierobežojošiem pasākumiem nodrošinātu leģitimitāti un efektivitāti, un tajos nepievēršas un nevērtē citus būtiskus jautājumus, kas var būt saistīti ar iekļaušanu sarakstos saskaņā ar citiem spēkā esošiem noteikumiem. |
| --- | --- |

13.

Šajos komentāros uzmanība pievērsta tikai personas datu aizsardzībai, kas ir izšķirīgs faktors, lai Komisijas paredzētiem ierobežojošiem pasākumiem nodrošinātu leģitimitāti un efektivitāti, un tajos nepievēršas un nevērtē citus būtiskus jautājumus, kas var būt saistīti ar iekļaušanu sarakstos saskaņā ar citiem spēkā esošiem noteikumiem.

III.2.   Priekšlikuma 7.a un 7.c pants – informācija attiecīgām personām un izņemšana no saraksta

| 14. | Regulas 7.a pantā izklāstītas procedūras, lai fiziskas vai juridiskas personas iekļautu sarakstā vai izņemtu no tā, savukārt 7.c pantā paredzēta īpaša procedūra, ko piemēro tām personām, kas sarakstā iekļautas pirms 2008. gada 3. septembra. |
| --- | --- |

14.

Regulas 7.a pantā izklāstītas procedūras, lai fiziskas vai juridiskas personas iekļautu sarakstā vai izņemtu no tā, savukārt 7.c pantā paredzēta īpaša procedūra, ko piemēro tām personām, kas sarakstā iekļautas pirms 2008. gada 3. septembra.

| 15. | EDAU pauž gandarījumu par šiem noteikumiem tiktāl, cik tajos paredzēts nostiprināt pamattiesību ievērošanu, attiecīgām personām nodrošinot iespējas būt informētām par iemesliem, kāpēc tās iekļautas sarakstā, kā arī nodrošinot izdevību paust par to viedokli. Turklāt 4. punktā paredzēts – ja ANO pieņem lēmumu izņemt no saraksta, tas automātiski ir par iemeslu izņemšanai no saraksta ES līmenī; tas ir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzēto datu aizsardzības principu, kas paredz, ka personas datus ir jāatjaunina. |
| --- | --- |

15.

EDAU pauž gandarījumu par šiem noteikumiem tiktāl, cik tajos paredzēts nostiprināt pamattiesību ievērošanu, attiecīgām personām nodrošinot iespējas būt informētām par iemesliem, kāpēc tās iekļautas sarakstā, kā arī nodrošinot izdevību paust par to viedokli. Turklāt 4. punktā paredzēts – ja ANO pieņem lēmumu izņemt no saraksta, tas automātiski ir par iemeslu izņemšanai no saraksta ES līmenī; tas ir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzēto datu aizsardzības principu, kas paredz, ka personas datus ir jāatjaunina.

| 16. | Tomēr, EDAU uzsver – šie noteikumi nenozīmē, ka netiek ņemti vērā līdzīgi no Regulas (EK) Nr. 45/2001 izrietoši noteikumi: piemēram, pienākums sniegt informāciju datu subjektam saskaņā ar 11. pantu, un īpaši, saskaņā ar 12 pantu, kurā reglamentēts, kāda informācija ir sniedzama, ja dati nav iegūti no datu subjekta; 14. pantā paredzētais pienākums nekavējoties izlabot neprecīzus vai nepilnīgus personas datus un 17. pantā noteiktais pienākums (kas attiecīgi ir piemērojams gadījumos, ja personu izņem no saraksta) paziņot par datu labojumiem vai to dzēšanu trešām pusēm, kam dati ir izpausti, ja vien tas neizrādās neiespējami vai nav saistīts ar nesamērīgām pūlēm. |
| --- | --- |

16.

Tomēr, EDAU uzsver – šie noteikumi nenozīmē, ka netiek ņemti vērā līdzīgi no Regulas (EK) Nr. 45/2001 izrietoši noteikumi: piemēram, pienākums sniegt informāciju datu subjektam saskaņā ar 11. pantu, un īpaši, saskaņā ar 12 pantu, kurā reglamentēts, kāda informācija ir sniedzama, ja dati nav iegūti no datu subjekta; 14. pantā paredzētais pienākums nekavējoties izlabot neprecīzus vai nepilnīgus personas datus un 17. pantā noteiktais pienākums (kas attiecīgi ir piemērojams gadījumos, ja personu izņem no saraksta) paziņot par datu labojumiem vai to dzēšanu trešām pusēm, kam dati ir izpausti, ja vien tas neizrādās neiespējami vai nav saistīts ar nesamērīgām pūlēm.

| 17. | Protams, kā tas jau minēts 10. punktā, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. pantu šiem noteikumiem var vajadzības gadījumā piemērot izņēmumus vai ierobežojumus. Piemēram, informāciju attiecīgajai personai vajadzēs iesniegt ar novēlošanos, jo ir jāizmanto šāda lēmuma radītais “pārsteiguma iespaids”, lai varētu šo personu iekļaut sarakstā un iesaldēt tās finanšu aktīvus. Šajā sakarā EDAU iesaka likumdevējam apsvērt iespēju, vai priekšlikumā nevajadzētu skaidri paskaidrot datu aizsardzības principu izņēmumus, kas var būt vajadzīgi, piemēram, vajadzība līdz pagaidu lēmuma pieņemšanai atlikt informācijas nodošanu saskaņā ar 12. pantu. |
| --- | --- |

17.

Protams, kā tas jau minēts 10. punktā, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. pantu šiem noteikumiem var vajadzības gadījumā piemērot izņēmumus vai ierobežojumus. Piemēram, informāciju attiecīgajai personai vajadzēs iesniegt ar novēlošanos, jo ir jāizmanto šāda lēmuma radītais “pārsteiguma iespaids”, lai varētu šo personu iekļaut sarakstā un iesaldēt tās finanšu aktīvus. Šajā sakarā EDAU iesaka likumdevējam apsvērt iespēju, vai priekšlikumā nevajadzētu skaidri paskaidrot datu aizsardzības principu izņēmumus, kas var būt vajadzīgi, piemēram, vajadzība līdz pagaidu lēmuma pieņemšanai atlikt informācijas nodošanu saskaņā ar 12. pantu.

III.3.   7.d pants – datu subjekta tiesības piekļūt datiem, uzraudzības uzdevumi un tiesiskā aizsardzība

| 18. | Ierosinātā 7.d panta pirmajā daļā ir norādīts – ja ANO vai valsts iesniedz klasificētu informāciju, Komisija šādu informāciju apstrādā saskaņā ar iekšējiem Komisijas drošības noteikumiem (Lēmums 2001/844/EK, EOTK, Euratom (3)) un attiecīgos gadījumos atbilstīgi ES un iesniedzējas valsts noslēgtiem nolīgumiem par klasificētas informācijas drošību. Attiecīgā panta otrajā daļā ir precizēts, ka dokumentus, kas klasificēti atbilstīgi ES dokumentu slepenības pakāpēm – “EU Top Secret”, “EU Secret” vai “EU Confidential” – neatklās bez dokumenta autora piekrišanas. |
| --- | --- |

18.

Ierosinātā 7.d panta pirmajā daļā ir norādīts – ja ANO vai valsts iesniedz klasificētu informāciju, Komisija šādu informāciju apstrādā saskaņā ar iekšējiem Komisijas drošības noteikumiem (Lēmums 2001/844/EK, EOTK, Euratom (3)) un attiecīgos gadījumos atbilstīgi ES un iesniedzējas valsts noslēgtiem nolīgumiem par klasificētas informācijas drošību. Attiecīgā panta otrajā daļā ir precizēts, ka dokumentus, kas klasificēti atbilstīgi ES dokumentu slepenības pakāpēm – “EU Top Secret”, “EU Secret” vai “EU Confidential” – neatklās bez dokumenta autora piekrišanas.

| 19. | Šajā pantā izvirzīti divi jautājumi: pirmais no tiem ir par ietekmi, kādu atstās Regulas (EK) Nr. 45/2001 13. pantā iekļautie noteikumi par datu subjekta tiesībām iepazīties ar saviem personas datiem, un otrais – EDAU un Tiesas iespējas piekļūt klasificētos dokumentos iekļautiem personas datiem, lai efektīvi varētu veikt savus uzdevumus. |
| --- | --- |

19.

Šajā pantā izvirzīti divi jautājumi: pirmais no tiem ir par ietekmi, kādu atstās Regulas (EK) Nr. 45/2001 13. pantā iekļautie noteikumi par datu subjekta tiesībām iepazīties ar saviem personas datiem, un otrais – EDAU un Tiesas iespējas piekļūt klasificētos dokumentos iekļautiem personas datiem, lai efektīvi varētu veikt savus uzdevumus.

Datu subjekta tiesības iepazīties ar klasificētos dokumentos iekļautiem personas datiem

| 20. | Minētajos drošības noteikumos, kā arī nolīgumos starp ES un iesniedzēju valsti ir reglamentēts, kā var piekļūt klasificētai informācijai. Šādai informācijai var iegūt piekļuvi tikai persona, kurai ir “nepieciešamība zināt”, kas nozīmē, ka šai personai jāpiekļūst šai informācijai, lai varētu pildīt pienākumus vai uzdevumus (4). Attiecībā uz informāciju, kurai piešķirtas ierosinātā 7.d panta 2. punktā minētās klasifikācijas pakāpes, attiecīgajām personām ir vajadzīga drošības pielaide. |
| --- | --- |

20.

Minētajos drošības noteikumos, kā arī nolīgumos starp ES un iesniedzēju valsti ir reglamentēts, kā var piekļūt klasificētai informācijai. Šādai informācijai var iegūt piekļuvi tikai persona, kurai ir “nepieciešamība zināt”, kas nozīmē, ka šai personai jāpiekļūst šai informācijai, lai varētu pildīt pienākumus vai uzdevumus (4). Attiecībā uz informāciju, kurai piešķirtas ierosinātā 7.d panta 2. punktā minētās klasifikācijas pakāpes, attiecīgajām personām ir vajadzīga drošības pielaide.

| 21. | Komisijas iekšējie drošības noteikumi ir jāskata saistībā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem, kurā ir paredzētas katra pilsoņa tiesības piekļūt trīs lielāko ES iestāžu informācijai. Minētās Regulas 9. pantā reglamentēta rīcība ar slepeniem dokumentiem un tajā dota atsauce uz trim minētajām klasifikācijas kategorijām. Minētā panta 3. punktā teikts, ka slepenus dokumentus izsniedz tikai ar attiecīgā dokumenta autora piekrišanu. Šāds noteikums iekļauts arī ierosinātā 7.d panta 2. punktā. |
| --- | --- |

21.

Komisijas iekšējie drošības noteikumi ir jāskata saistībā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem, kurā ir paredzētas katra pilsoņa tiesības piekļūt trīs lielāko ES iestāžu informācijai. Minētās Regulas 9. pantā reglamentēta rīcība ar slepeniem dokumentiem un tajā dota atsauce uz trim minētajām klasifikācijas kategorijām. Minētā panta 3. punktā teikts, ka slepenus dokumentus izsniedz tikai ar attiecīgā dokumenta autora piekrišanu. Šāds noteikums iekļauts arī ierosinātā 7.d panta 2. punktā.

| 22. | Komisijas iekšējie drošības noteikumi ir saskaņoti ar tiesībām uz publisku piekļuvi dokumentiem. Tomēr tas neattiecas uz īpašām piekļuves tiesībām, piemēram, datu subjekta tiesībām piekļūt saviem personas datiem, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 45/2001 13. pantu. Iekšējos drošības noteikumos nav atsauces uz datu aizsardzības noteikumiem vai datu subjektu tiesībām kā tādām. Komisijas iekšējos drošības noteikumos nav reglamentētas situācijas, kurās datu subjekts lūdz piekļuvi klasificēta dokumenta datiem. To pašu var teikt par klasificētas informācijas drošības nolīgumiem, kas slēgti ar atsevišķām valstīm. |
| --- | --- |

22.

Komisijas iekšējie drošības noteikumi ir saskaņoti ar tiesībām uz publisku piekļuvi dokumentiem. Tomēr tas neattiecas uz īpašām piekļuves tiesībām, piemēram, datu subjekta tiesībām piekļūt saviem personas datiem, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 45/2001 13. pantu. Iekšējos drošības noteikumos nav atsauces uz datu aizsardzības noteikumiem vai datu subjektu tiesībām kā tādām. Komisijas iekšējos drošības noteikumos nav reglamentētas situācijas, kurās datu subjekts lūdz piekļuvi klasificēta dokumenta datiem. To pašu var teikt par klasificētas informācijas drošības nolīgumiem, kas slēgti ar atsevišķām valstīm.

| 23. | Regulas (EK) Nr. 45/2001 13. pantā datu subjektam dotas tiesības bez ierobežojumiem jebkurā laikā un bez maksas no personas, kas atbild par datu apstrādi, trīs mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas, iegūt apstrādājamos datus saprotamā formā (skatīt panta c) apakšpunktu). |
| --- | --- |

23.

Regulas (EK) Nr. 45/2001 13. pantā datu subjektam dotas tiesības bez ierobežojumiem jebkurā laikā un bez maksas no personas, kas atbild par datu apstrādi, trīs mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas, iegūt apstrādājamos datus saprotamā formā (skatīt panta c) apakšpunktu).

| 24. | EDAU pilnībā izprot to, ka tādu ierobežojošu pasākumu kontekstā, kurus vērš pret konkrētām personām un struktūrām, lai novērstu terorismu, ir attaisnojoši iemesli tam, lai datu subjektam neļautu iepazīties ar klasificētu (personas) informāciju. Šāda ierobežojuma pamatu var atrast Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. pantā, kas jau minēts 10. punktā. EDAU tomēr vēlas norādīt uz šajā pantā iekļauto prasību pēc “vajadzīgiem [aizsardzības pasākumiem]”, kā arī uz procedūru, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. panta 3. un 4. punktā. |
| --- | --- |

24.

EDAU pilnībā izprot to, ka tādu ierobežojošu pasākumu kontekstā, kurus vērš pret konkrētām personām un struktūrām, lai novērstu terorismu, ir attaisnojoši iemesli tam, lai datu subjektam neļautu iepazīties ar klasificētu (personas) informāciju. Šāda ierobežojuma pamatu var atrast Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. pantā, kas jau minēts 10. punktā. EDAU tomēr vēlas norādīt uz šajā pantā iekļauto prasību pēc “vajadzīgiem [aizsardzības pasākumiem]”, kā arī uz procedūru, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. panta 3. un 4. punktā.

| 25. | Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. pantā noteikts, ka tajā minēto [datu aizsardzības] noteikumu ierobežojumi ir saistāmi ar “vajadzīgiem” aizsardzības pasākumiem, lai nodrošinātu vienu no minētajiem nolūkiem. Tā kā Komisijas iekšējos drošības noteikumos, kā arī nolīgumos ar atsevišķām valstīm nav risināts datu subjekta piekļuves jautājums un ierosinātā 7.d panta 2. punktā ir iekļauts beznosacījumu pienākums pirms klasificētu dokumentu atklāšanas iegūt attiecīgā dokumenta autora piekrišanu, nav nodrošināts tas, ka piekļuves tiesību ierobežojumus piemēros tikai tad, ja tas ir vajadzīgs. Noteikumos nav paredzēti nekādi būtiski kritēriji, un tie dod pilnīgu rīcības brīvību informācijas autoriem, kuru starpā ir personas, kurām nepiemēros ES tiesību aktus un ES pamattiesību aizsardzības standartus. |
| --- | --- |

25.

Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. pantā noteikts, ka tajā minēto [datu aizsardzības] noteikumu ierobežojumi ir saistāmi ar “vajadzīgiem” aizsardzības pasākumiem, lai nodrošinātu vienu no minētajiem nolūkiem. Tā kā Komisijas iekšējos drošības noteikumos, kā arī nolīgumos ar atsevišķām valstīm nav risināts datu subjekta piekļuves jautājums un ierosinātā 7.d panta 2. punktā ir iekļauts beznosacījumu pienākums pirms klasificētu dokumentu atklāšanas iegūt attiecīgā dokumenta autora piekrišanu, nav nodrošināts tas, ka piekļuves tiesību ierobežojumus piemēros tikai tad, ja tas ir vajadzīgs. Noteikumos nav paredzēti nekādi būtiski kritēriji, un tie dod pilnīgu rīcības brīvību informācijas autoriem, kuru starpā ir personas, kurām nepiemēros ES tiesību aktus un ES pamattiesību aizsardzības standartus.

| 26. | Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. panta 3. un 4. punktā ir noteikumi par ierobežojumu piemērošanu. Saskaņā ar 3. punktu iesaistītajai iestādei datu subjekts ir jāinformē par galvenajiem ierobežojuma piemērošanas iemesliem un par tiesībām vērsties pie EDAU. Minētā panta 4. punktā turklāt ir noteikums tieši par piekļuves tiesību ierobežojumiem. Tajā minēts, ka EDAU saskaņā ar iepriekšējo punktu, izmeklējot sūdzību, informē datu subjektu tikai par to, vai dati ir apstrādāti pareizi un, ja nav – vai ir izdarīti vajadzīgie labojumi (5). Pašreizējā priekšlikumā, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2002, būtu jānodrošina, ka šie noteikumi ir ievēroti. Šis jautājums ir cieši saistīts ar otru problēmu, kas ir izvirzīta ierosinātajā 7.d pantā. |
| --- | --- |

26.

Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. panta 3. un 4. punktā ir noteikumi par ierobežojumu piemērošanu. Saskaņā ar 3. punktu iesaistītajai iestādei datu subjekts ir jāinformē par galvenajiem ierobežojuma piemērošanas iemesliem un par tiesībām vērsties pie EDAU. Minētā panta 4. punktā turklāt ir noteikums tieši par piekļuves tiesību ierobežojumiem. Tajā minēts, ka EDAU saskaņā ar iepriekšējo punktu, izmeklējot sūdzību, informē datu subjektu tikai par to, vai dati ir apstrādāti pareizi un, ja nav – vai ir izdarīti vajadzīgie labojumi (5). Pašreizējā priekšlikumā, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2002, būtu jānodrošina, ka šie noteikumi ir ievēroti. Šis jautājums ir cieši saistīts ar otru problēmu, kas ir izvirzīta ierosinātajā 7.d pantā.

EDAU piekļuve klasificētai informācijai

| 27. | Priekšlikuma 7.d panta 2. punktā iekļauto nosacījumu, ka klasificētu informāciju atklāj tikai ar tās autora piekrišanu, var interpretēt kā tādu, kas var negatīvi ietekmēt EDAU veiktu neatkarīgu uzraudzību. Regulas (EK) Nr. 45/2001 piemērošana nozīmē, ka personas datu apstrādes procesā var izmantot tiesiskās aizsardzības līdzekļus (kas paredzēti 32. pantā), kā arī EDAU pilnvaras (kas izklāstītas 47. pantā). Jo īpaši ar 47. pantu EDAU dotas pilnvaras no personas, kas atbildīga par datu apstrādi, vai Kopienas iestādes vai struktūras iegūt atļauju pieejai visiem personas datiem un visai informācijai, kas vajadzīga viņa veiktajai izmeklēšanai (skatīt Regulas (EK) Nr. 45/2001 47. panta 2. punkta b) apakšpunktu). Ir iespējams, ka saistībā ar pašreizējo priekšlikumu EDAU var izmantot minētās pilnvaras, lai pildītu Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. panta 4 punktā paredzētos pienākumus. Tomēr pašreizējais 7.d panta formulējums darītu šādu pilnvaru efektīvu izpildi pilnībā atkarīgu no attiecīgās informācijas autora. |
| --- | --- |

27.

Priekšlikuma 7.d panta 2. punktā iekļauto nosacījumu, ka klasificētu informāciju atklāj tikai ar tās autora piekrišanu, var interpretēt kā tādu, kas var negatīvi ietekmēt EDAU veiktu neatkarīgu uzraudzību. Regulas (EK) Nr. 45/2001 piemērošana nozīmē, ka personas datu apstrādes procesā var izmantot tiesiskās aizsardzības līdzekļus (kas paredzēti 32. pantā), kā arī EDAU pilnvaras (kas izklāstītas 47. pantā). Jo īpaši ar 47. pantu EDAU dotas pilnvaras no personas, kas atbildīga par datu apstrādi, vai Kopienas iestādes vai struktūras iegūt atļauju pieejai visiem personas datiem un visai informācijai, kas vajadzīga viņa veiktajai izmeklēšanai (skatīt Regulas (EK) Nr. 45/2001 47. panta 2. punkta b) apakšpunktu). Ir iespējams, ka saistībā ar pašreizējo priekšlikumu EDAU var izmantot minētās pilnvaras, lai pildītu Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. panta 4 punktā paredzētos pienākumus. Tomēr pašreizējais 7.d panta formulējums darītu šādu pilnvaru efektīvu izpildi pilnībā atkarīgu no attiecīgās informācijas autora.

| 28. | Priekšlikuma 7.d panta pašreizējā redakcija tāpēc ir pretrunā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 noteikumiem. Šajā sakarā EDAU vēlas uzsvērt, ka Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. pantā nav paredzēti ierobežojumi 46. un 47. pantā iekļautajiem EDAU pienākumiem un pilnvarām. |
| --- | --- |

28.

Priekšlikuma 7.d panta pašreizējā redakcija tāpēc ir pretrunā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 noteikumiem. Šajā sakarā EDAU vēlas uzsvērt, ka Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. pantā nav paredzēti ierobežojumi 46. un 47. pantā iekļautajiem EDAU pienākumiem un pilnvarām.

| 29. | Bez tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas paredz vēršanos neatkarīgās datu aizsardzības iestādēs, datu aizsardzības tiesību aktos noteiktas arī tiesības uz papildu tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, proti, vēršanos Tiesā (skatīt Direktīvas 95/46/EK 22. pantu un Regulas (EK) Nr. 45/2001 32. pantu). Ņemot vērā iepriekš minēto, EDAU vēlas uzsvērt, ka pašreizējā 7.d panta 2. punkta redakcija var arī ietekmēt pārsūdzēšanas procesa efektivitāti, jo ir traucētas Eiropas Kopienu tiesas iespējas pārbaudīt, vai ir ievērots taisnīgs līdzsvars starp vajadzību apkarot starptautisko terorismu un aizsargāt pamattiesības. Kā 2008. gada 4. decembra spriedumā nolēmusi Pirmās instances tiesa, klasificētas informācijas pieejamība var būt vajadzīga, lai Tiesai dotu šādas iespējas (6). |
| --- | --- |

29.

Bez tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas paredz vēršanos neatkarīgās datu aizsardzības iestādēs, datu aizsardzības tiesību aktos noteiktas arī tiesības uz papildu tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, proti, vēršanos Tiesā (skatīt Direktīvas 95/46/EK 22. pantu un Regulas (EK) Nr. 45/2001 32. pantu). Ņemot vērā iepriekš minēto, EDAU vēlas uzsvērt, ka pašreizējā 7.d panta 2. punkta redakcija var arī ietekmēt pārsūdzēšanas procesa efektivitāti, jo ir traucētas Eiropas Kopienu tiesas iespējas pārbaudīt, vai ir ievērots taisnīgs līdzsvars starp vajadzību apkarot starptautisko terorismu un aizsargāt pamattiesības. Kā 2008. gada 4. decembra spriedumā nolēmusi Pirmās instances tiesa, klasificētas informācijas pieejamība var būt vajadzīga, lai Tiesai dotu šādas iespējas (6).

Ierosinātie grozījumi

| 30. | Ņemot vērā iepriekš minēto, EDAU mudina likumdevēju grozīt 7.d pantu tā, lai būtu nodrošināts – 1) ka izpilda Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. pantā paredzēto prasību pēc “vajadzīgiem [aizsardzības pasākumiem]”, ja Komisija nedod datu subjektam pieeju viņa personas datiem, kas iekļauti klasificētos dokumentos; 2) ka izpilda 20. panta 3. un 4. punktā izklāstītos noteikumus un 3) ka pilnībā ir ievērotas 47. pantā izklāstītās EDAU pilnvaras. |
| --- | --- |

30.

Ņemot vērā iepriekš minēto, EDAU mudina likumdevēju grozīt 7.d pantu tā, lai būtu nodrošināts – 1) ka izpilda Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. pantā paredzēto prasību pēc “vajadzīgiem [aizsardzības pasākumiem]”, ja Komisija nedod datu subjektam pieeju viņa personas datiem, kas iekļauti klasificētos dokumentos; 2) ka izpilda 20. panta 3. un 4. punktā izklāstītos noteikumus un 3) ka pilnībā ir ievērotas 47. pantā izklāstītās EDAU pilnvaras.

| 31. | Lai to panāktu, pirmais solis būtu ierobežot 7.d panta 2. punkta darbības jomu, aizstājot vārdu “atklāt” (“released”) ar formulējumu “publiskot” (“publicly disclosed”). Šādi grozījumi būtu juridiski konsekventi, jo, kā jau skaidrots iepriekš, noteikums ir pārņemts no Regulas (EK) Nr. 1049/2001 9. panta 3. punkta, kurā risināti tikai jautājumi par publisku piekļuvi dokumentiem. Ieteiktie grozījumi lielā mērā atrisinātu iepriekš apskatītās problēmas: datu subjektu tiesības piekļūt datiem vairs nebūs atkarīgas tikai no datu iesniedzēja, turklāt būs radīta iespēja EDAU un Eiropas Kopienu Tiesai piekļūt šādai informācijai, lai tie varētu bez ierobežojumiem pildīt attiecīgos uzdevumus. |
| --- | --- |

31.

Lai to panāktu, pirmais solis būtu ierobežot 7.d panta 2. punkta darbības jomu, aizstājot vārdu “atklāt” (“released”) ar formulējumu “publiskot” (“publicly disclosed”). Šādi grozījumi būtu juridiski konsekventi, jo, kā jau skaidrots iepriekš, noteikums ir pārņemts no Regulas (EK) Nr. 1049/2001 9. panta 3. punkta, kurā risināti tikai jautājumi par publisku piekļuvi dokumentiem. Ieteiktie grozījumi lielā mērā atrisinātu iepriekš apskatītās problēmas: datu subjektu tiesības piekļūt datiem vairs nebūs atkarīgas tikai no datu iesniedzēja, turklāt būs radīta iespēja EDAU un Eiropas Kopienu Tiesai piekļūt šādai informācijai, lai tie varētu bez ierobežojumiem pildīt attiecīgos uzdevumus.

| 32. | Tomēr problēma būs aktuāla tikmēr, kamēr Komisijas iekšējos drošības noteikumos un nolīgumos par informācijas drošību skaidri nebūs risinātas datu subjekta piekļuves tiesības un nebūs nodrošināts tas, ka ir izpildīta Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. pantā paredzētā prasība pēc “vajadzīgiem [aizsardzības pasākumiem]”. Kaut gan EDAU (un EKT) var saņemt piekļuvi datiem, pamatojoties uz informācijas vajadzības (need-to-know) principu un pēc tam, kad attiecīgie cilvēki, kas faktiski izskatīs šo informāciju, būs saņēmuši drošības pielaidi, tomēr ir maz ticams, vai tas ir iespējams arī attiecībā uz datu subjektiem. EDAU tāpēc mudina Komisiju nodrošināt, ka piekļuves tiesības slepenos dokumentos iekļautiem personas datiem ir ierobežotas tikai tad, ja tas ir vajadzīgs. |
| --- | --- |

32.

Tomēr problēma būs aktuāla tikmēr, kamēr Komisijas iekšējos drošības noteikumos un nolīgumos par informācijas drošību skaidri nebūs risinātas datu subjekta piekļuves tiesības un nebūs nodrošināts tas, ka ir izpildīta Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. pantā paredzētā prasība pēc “vajadzīgiem [aizsardzības pasākumiem]”. Kaut gan EDAU (un EKT) var saņemt piekļuvi datiem, pamatojoties uz informācijas vajadzības (need-to-know) principu un pēc tam, kad attiecīgie cilvēki, kas faktiski izskatīs šo informāciju, būs saņēmuši drošības pielaidi, tomēr ir maz ticams, vai tas ir iespējams arī attiecībā uz datu subjektiem. EDAU tāpēc mudina Komisiju nodrošināt, ka piekļuves tiesības slepenos dokumentos iekļautiem personas datiem ir ierobežotas tikai tad, ja tas ir vajadzīgs.

III.4.   Priekšlikuma 7.e pants – datu apstrādes juridiskais pamats, apstrādāto datu kategorijas, par datu apstrādi atbildīgās personas iecelšana

| 33. | Priekšlikuma 7.e pantā diezgan sīki aprakstīts gan Komisijas uzdevums apstrādāt personas datus (1. punktā), gan personas dati, ko paredzēts apstrādāt (2.–4. punktā). Ar panta 5. punktu ir izraudzīta Komisijas nodaļa, kas būs atbildīga par datu apstrādi Regulas (EK) Nr. 45/2001 2. panta d) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

33.

Priekšlikuma 7.e pantā diezgan sīki aprakstīts gan Komisijas uzdevums apstrādāt personas datus (1. punktā), gan personas dati, ko paredzēts apstrādāt (2.–4. punktā). Ar panta 5. punktu ir izraudzīta Komisijas nodaļa, kas būs atbildīga par datu apstrādi Regulas (EK) Nr. 45/2001 2. panta d) apakšpunkta nozīmē.

| 34. | EDAU pauž gandarījumu par 7.e panta pirmo punktu tiktāl, cik tā mērķis ir dot juridisku pamatu personas datu apstrādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 5. pantu. Kā zināms, jebkurai personas datu apstrādes darbībai būtu jābalstās uz viena no minētājā pantā uzskaitītajiem juridiskajiem pamatiem. Šādā rakursā EDAU atzīst, ka minētā 5. panta a) apakšpunkts (“apstrāde ir vajadzīga, lai izpildītu uzdevumu, ko veic sabiedrības interesēs (..)”) un b) apakšpunkts (“apstrāde ir vajadzīga, lai ievērotu juridiskus pienākumus, kas jāpilda par apstrādi atbildīgajai personai”) var būt īpaši nozīmīgi saistībā ar ierobežojošiem pasākumiem. |
| --- | --- |

34.

EDAU pauž gandarījumu par 7.e panta pirmo punktu tiktāl, cik tā mērķis ir dot juridisku pamatu personas datu apstrādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 5. pantu. Kā zināms, jebkurai personas datu apstrādes darbībai būtu jābalstās uz viena no minētājā pantā uzskaitītajiem juridiskajiem pamatiem. Šādā rakursā EDAU atzīst, ka minētā 5. panta a) apakšpunkts (“apstrāde ir vajadzīga, lai izpildītu uzdevumu, ko veic sabiedrības interesēs (..)”) un b) apakšpunkts (“apstrāde ir vajadzīga, lai ievērotu juridiskus pienākumus, kas jāpilda par apstrādi atbildīgajai personai”) var būt īpaši nozīmīgi saistībā ar ierobežojošiem pasākumiem.

| 35. | Tomēr EDAU atgādina, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 4. pantu personas datiem būtu jābūt “adekvātiem, atbilstīgiem un ne pārlieku apjomīgiem, ņemot vērā nolūkus, kādos tos vāc” un ka tāpēc Komisijai vajag nodrošināt, ka ievāktie personas dati ir “vajadzīgi”, lai piemērotu Regulas priekšlikumā paredzētos ierobežojošos pasākumus. |
| --- | --- |

35.

Tomēr EDAU atgādina, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 4. pantu personas datiem būtu jābūt “adekvātiem, atbilstīgiem un ne pārlieku apjomīgiem, ņemot vērā nolūkus, kādos tos vāc” un ka tāpēc Komisijai vajag nodrošināt, ka ievāktie personas dati ir “vajadzīgi”, lai piemērotu Regulas priekšlikumā paredzētos ierobežojošos pasākumus.

| 36. | Šajā sakarā EDAU ierosina 7.e panta 1. punktu grozīt šādi: “Komisija apstrādā personu datus, kas vajadzīgi, lai tā veiktu saskaņā ar šo regulu paredzētos uzdevumus.” |
| --- | --- |

36.

Šajā sakarā EDAU ierosina 7.e panta 1. punktu grozīt šādi: “Komisija apstrādā personu datus, kas vajadzīgi, lai tā veiktu saskaņā ar šo regulu paredzētos uzdevumus.”

| 37. | Turklāt būtu rūpīgi jāpārbauda tādu datu kategoriju atbilstīgums, kurus izmanto saistībā ar ierobežojošiem pasākumiem, tostarp tādus elementus, kā vispārīgi identifikatori (piem., nodokļu reģistra un sociālā nodrošinājuma numuri) un “darbības joma vai profesija”, turklāt tas būtu jādara gan kopumā, gan katrā konkrētā gadījumā, jo īpaši, ja šādā informācijā var būt iekļautas īpašas datu kategorijas un ja var būt vajadzīgi īpaši drošības pasākumi. |
| --- | --- |

37.

Turklāt būtu rūpīgi jāpārbauda tādu datu kategoriju atbilstīgums, kurus izmanto saistībā ar ierobežojošiem pasākumiem, tostarp tādus elementus, kā vispārīgi identifikatori (piem., nodokļu reģistra un sociālā nodrošinājuma numuri) un “darbības joma vai profesija”, turklāt tas būtu jādara gan kopumā, gan katrā konkrētā gadījumā, jo īpaši, ja šādā informācijā var būt iekļautas īpašas datu kategorijas un ja var būt vajadzīgi īpaši drošības pasākumi.

| 38. | Ņemot vērā iepriekš minēto, EDAU pauž gandarījumu par 3. punktā izklāstītajiem principiem, kuros paredzēts, ka pielikumā var iekļaut attiecīgās fiziskās personas vecāku vārdu un uzvārdu, ja tie konkrētā gadījumā ir vajadzīgi, tomēr tas jādara tikai, lai pārbaudītu sarakstā iekļautās attiecīgās fiziskās personas identitāti. Šis noteikums labi ilustrē datu aizsardzības mērķa ierobežojuma principu, ko būtu pienācīgi jāprecizē un jāpiemēro visam pantam. Tāpēc EDAU iesaka skaidri piemērot šo principu visām datu kategorijām, grozot 7.e panta 2. punktu šādi: “I pielikumā iekļauj tikai informāciju, kas vajadzīga, lai pārbaudītu sarakstā iekļauto fizisko personu identitāti, un šai informācijai nekādā gadījumā nevajadzētu būt plašākai kā šāda informācija”. |
| --- | --- |

38.

Ņemot vērā iepriekš minēto, EDAU pauž gandarījumu par 3. punktā izklāstītajiem principiem, kuros paredzēts, ka pielikumā var iekļaut attiecīgās fiziskās personas vecāku vārdu un uzvārdu, ja tie konkrētā gadījumā ir vajadzīgi, tomēr tas jādara tikai, lai pārbaudītu sarakstā iekļautās attiecīgās fiziskās personas identitāti. Šis noteikums labi ilustrē datu aizsardzības mērķa ierobežojuma principu, ko būtu pienācīgi jāprecizē un jāpiemēro visam pantam. Tāpēc EDAU iesaka skaidri piemērot šo principu visām datu kategorijām, grozot 7.e panta 2. punktu šādi: “I pielikumā iekļauj tikai informāciju, kas vajadzīga, lai pārbaudītu sarakstā iekļauto fizisko personu identitāti, un šai informācijai nekādā gadījumā nevajadzētu būt plašākai kā šāda informācija”.

| 39. | EDAU arī pauž gandarījumu par 4. punktu, ar kuru noteiktas īpašas personas datu kategorijas, piemēram, – noziedzīgu nodarījumu, kriminālsodu vai drošības pasākumu dati, ko var apstrādāt tikai īpašos gadījumos, ja ir piemēroti īpaši atbilstīgi aizsardzības pasākumi; šādus datus nevar publiskot vai nodot tālāk. |
| --- | --- |

39.

EDAU arī pauž gandarījumu par 4. punktu, ar kuru noteiktas īpašas personas datu kategorijas, piemēram, – noziedzīgu nodarījumu, kriminālsodu vai drošības pasākumu dati, ko var apstrādāt tikai īpašos gadījumos, ja ir piemēroti īpaši atbilstīgi aizsardzības pasākumi; šādus datus nevar publiskot vai nodot tālāk.

| 40. | Attiecībā uz 5. punktu EDAU atzīst, ka Regulas (EK) Nr. 881/2002 II pielikumā minētā “datu administratora” iecelšana padarīs pieejamāku šo par datu apstrādi atbildīgo personu un nostiprinās tā kontaktpersonas statusu, tādējādi veicinot datu subjektu tiesību ievērošanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001. Tomēr EDAU atgādina – vienlaikus ir jānodrošina, ka par datu apstrādi atbildīgā persona var efektīvi panākt ne tikai datu subjektu tiesību ievērošanu, bet arī visu pārējo no Regulas (EK) Nr. 45/2001 izrietošo pienākumu izpildi. Tādēļ Komisija var apsvērt to, vai nevajadzētu precizēt šo priekšlikuma punktu, piemēram, papildinot 5. punktu ar skaidru norādi, ka par datu apstrādi atbildīgajai personai ir jānodrošina no Regulas (EK) Nr. 45/2001 izrietošo pienākumu izpilde. |
| --- | --- |

40.

Attiecībā uz 5. punktu EDAU atzīst, ka Regulas (EK) Nr. 881/2002 II pielikumā minētā “datu administratora” iecelšana padarīs pieejamāku šo par datu apstrādi atbildīgo personu un nostiprinās tā kontaktpersonas statusu, tādējādi veicinot datu subjektu tiesību ievērošanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001. Tomēr EDAU atgādina – vienlaikus ir jānodrošina, ka par datu apstrādi atbildīgā persona var efektīvi panākt ne tikai datu subjektu tiesību ievērošanu, bet arī visu pārējo no Regulas (EK) Nr. 45/2001 izrietošo pienākumu izpildi. Tādēļ Komisija var apsvērt to, vai nevajadzētu precizēt šo priekšlikuma punktu, piemēram, papildinot 5. punktu ar skaidru norādi, ka par datu apstrādi atbildīgajai personai ir jānodrošina no Regulas (EK) Nr. 45/2001 izrietošo pienākumu izpilde.

III.5.   Personas datu nosūtīšana trešām valstīm un starptautiskām organizācijām

| 41. | Cits jautājums, kas priekšlikumā nav skaidri risināts, tomēr ir netieši saistīts ar iekļaušanas procedūru, ir tas, cik lielā mērā Kopienas iestāžu apstrādātos personas datus var nosūtīt Apvienoto Nāciju Organizācijai un/vai trešām valstīm, un ja var, tad ar kādiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

41.

Cits jautājums, kas priekšlikumā nav skaidri risināts, tomēr ir netieši saistīts ar iekļaušanas procedūru, ir tas, cik lielā mērā Kopienas iestāžu apstrādātos personas datus var nosūtīt Apvienoto Nāciju Organizācijai un/vai trešām valstīm, un ja var, tad ar kādiem nosacījumiem.

| 42. | Šajā sakarā EDAU vēlas pievērst uzmanību Regulas (EK) Nr. 45/2001 9. pantam, kurā izklāstīti nosacījumi, lai personas datus varētu pārsūtīt datu saņēmējiem, kas nav Kopienas struktūras un kuriem nepiemēro Direktīvu 95/46/EK. Ir iespējama virkne risinājumu – sākot no datu subjekta piekrišanas (6. panta a) apakšpunkts) un likumīgu prasību īstenošanas (6. panta d) apakšpunkts), kas var būt noderīgi gadījumos, ja informāciju ir iesniegusi sarakstā iekļauta persona, lai panāktu pārskatīšanas procedūru, līdz ANO mehānismiem, ar ko nodrošina pienācīgu no ES pārsūtīto personas datu aizsardzību. |
| --- | --- |

42.

Šajā sakarā EDAU vēlas pievērst uzmanību Regulas (EK) Nr. 45/2001 9. pantam, kurā izklāstīti nosacījumi, lai personas datus varētu pārsūtīt datu saņēmējiem, kas nav Kopienas struktūras un kuriem nepiemēro Direktīvu 95/46/EK. Ir iespējama virkne risinājumu – sākot no datu subjekta piekrišanas (6. panta a) apakšpunkts) un likumīgu prasību īstenošanas (6. panta d) apakšpunkts), kas var būt noderīgi gadījumos, ja informāciju ir iesniegusi sarakstā iekļauta persona, lai panāktu pārskatīšanas procedūru, līdz ANO mehānismiem, ar ko nodrošina pienācīgu no ES pārsūtīto personas datu aizsardzību.

| 43. | EDAU atgādina – lai nodrošinātu pienācīgu trešām valstīm un starptautiskām organizācijām pārsūtīto personas datu aizsardzību, paredzētām dažādām datu apstrādes darbībām vajadzētu būt saskaņā ar šo sistēmu un attiecīgi vajadzētu paredzēt, ka priekšlikumā iekļauj precizējumus, kā arī attiecībā uz ANO paredz attiecīgus pasākumus. |
| --- | --- |

43.

EDAU atgādina – lai nodrošinātu pienācīgu trešām valstīm un starptautiskām organizācijām pārsūtīto personas datu aizsardzību, paredzētām dažādām datu apstrādes darbībām vajadzētu būt saskaņā ar šo sistēmu un attiecīgi vajadzētu paredzēt, ka priekšlikumā iekļauj precizējumus, kā arī attiecībā uz ANO paredz attiecīgus pasākumus.

III.6.   Citi jautājumi: atbildība, iepriekšējas pārbaudes, apspriešanās ar EDAU

| 44. | Ar priekšlikuma 6. pantu no atbildības atbrīvo tās fiziskās un juridiskās personas, kuras īsteno ierobežojošos pasākumus, izņemot tad, ja pieļauta nolaidība. Šajā sakarā EDAU vēlas precizēt, ka šo pantu nevajadzētu uzskatīt par tādu, ar ko atbrīvo no ārpuslīgumiskas atbildības (saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 32. panta 4. punktu, kā arī Direktīvas 95/46/EK 23. pantu), ja, apstrādājot personas datus, ir pārkāpti spēkā esošie datu aizsardzības tiesību akti. Ierobežojošu pasākumu pamatā ir personas datu apstrāde un publicēšana, kas nelikumību gadījumā pats par sevi neatkarīgi no ierobežojošo pasākumu būtības rada morālu kaitējumu, kā to jau atzinusi Tiesa (7). |
| --- | --- |

44.

Ar priekšlikuma 6. pantu no atbildības atbrīvo tās fiziskās un juridiskās personas, kuras īsteno ierobežojošos pasākumus, izņemot tad, ja pieļauta nolaidība. Šajā sakarā EDAU vēlas precizēt, ka šo pantu nevajadzētu uzskatīt par tādu, ar ko atbrīvo no ārpuslīgumiskas atbildības (saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 32. panta 4. punktu, kā arī Direktīvas 95/46/EK 23. pantu), ja, apstrādājot personas datus, ir pārkāpti spēkā esošie datu aizsardzības tiesību akti. Ierobežojošu pasākumu pamatā ir personas datu apstrāde un publicēšana, kas nelikumību gadījumā pats par sevi neatkarīgi no ierobežojošo pasākumu būtības rada morālu kaitējumu, kā to jau atzinusi Tiesa (7).

| 45. | Būtu jāatgādina, ka attiecībā uz priekšlikumā paredzēto īpašo datu kategoriju apstrādi (aizdomas par izdarītiem nodarījumiem, sodāmība vai drošības pasākumi) un lai personām liegtu iespēju pilnībā izmantot īpašuma tiesības, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 27. pantu var būt vajadzīga iepriekšēja EDAU veikta pārbaude. |
| --- | --- |

45.

Būtu jāatgādina, ka attiecībā uz priekšlikumā paredzēto īpašo datu kategoriju apstrādi (aizdomas par izdarītiem nodarījumiem, sodāmība vai drošības pasākumi) un lai personām liegtu iespēju pilnībā izmantot īpašuma tiesības, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 27. pantu var būt vajadzīga iepriekšēja EDAU veikta pārbaude.

| 46. | EDAU uzskata, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. pantu ar viņu ir jāapspriežas, ja iecerēts nākt klajā ar personas datu apstrādes tiesību aktu priekšlikumiem un administratīviem pasākumiem, ar ko aizdomās par terorismu turamām personām piemēro ierobežojošus pasākumus. |
| --- | --- |

46.

EDAU uzskata, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. pantu ar viņu ir jāapspriežas, ja iecerēts nākt klajā ar personas datu apstrādes tiesību aktu priekšlikumiem un administratīviem pasākumiem, ar ko aizdomās par terorismu turamām personām piemēro ierobežojošus pasākumus.

IV.   SECINĀJUMI

| 47. | EDAU pauž atzinību par Komisijas priekšlikuma pamatā esošo ieceri pievērsties nesenai Tiesas judikatūrai, papildinot sarakstā iekļaušanas procedūru un skaidri ņemot vērā tiesības uz personas datu aizsardzību, kas ir izšķirīgs faktors, lai Komisijas paredzētiem ierobežojošiem pasākumiem nodrošinātu leģitimitāti un efektivitāti. |
| --- | --- |

47.

EDAU pauž atzinību par Komisijas priekšlikuma pamatā esošo ieceri pievērsties nesenai Tiesas judikatūrai, papildinot sarakstā iekļaušanas procedūru un skaidri ņemot vērā tiesības uz personas datu aizsardzību, kas ir izšķirīgs faktors, lai Komisijas paredzētiem ierobežojošiem pasākumiem nodrošinātu leģitimitāti un efektivitāti.

| 48. | EDAU pauž gandarījumu par preambulās minēto, ka šā regula jāpiemēro saskaņā ar personas datu aizsardzības pamattiesībām, un par priekšlikuma 12. apsvērumā skaidri atzīto – ka šās jomas personas datu apstrādei piemērojami datu aizsardzības noteikumu, īpaši Regula (EK) Nr. 45/2001. |
| --- | --- |

48.

EDAU pauž gandarījumu par preambulās minēto, ka šā regula jāpiemēro saskaņā ar personas datu aizsardzības pamattiesībām, un par priekšlikuma 12. apsvērumā skaidri atzīto – ka šās jomas personas datu apstrādei piemērojami datu aizsardzības noteikumu, īpaši Regula (EK) Nr. 45/2001.

| 49. | Kopumā EDAU vēlas uzsvērt, ka Regulā (EK) Nr. 45/2001 par datu apstrādi atbildīgām personām ir paredzēti vairāki pienākumi, kā arī datu subjektiem – tiesības, un tās piemēro arī tad, ja priekšlikumā tās nav skaidri minētas. Tomēr dažviet būtu vēlams sniegt papildu informāciju par datu aizsardzības pienākumu un tiesību piemērošanu ierobežojošu pasākumu jomā, kā arī par iespējamiem izņēmumiem un ierobežojumiem. |
| --- | --- |

49.

Kopumā EDAU vēlas uzsvērt, ka Regulā (EK) Nr. 45/2001 par datu apstrādi atbildīgām personām ir paredzēti vairāki pienākumi, kā arī datu subjektiem – tiesības, un tās piemēro arī tad, ja priekšlikumā tās nav skaidri minētas. Tomēr dažviet būtu vēlams sniegt papildu informāciju par datu aizsardzības pienākumu un tiesību piemērošanu ierobežojošu pasākumu jomā, kā arī par iespējamiem izņēmumiem un ierobežojumiem.

| 50. | EDAU pauž gandarījumu par 7.a un 7.c pantu, jo paredzēts nostiprināt pamattiesību ievērošanu, attiecīgām personām nodrošinot iespējas iegūt informāciju par iemesliem, kāpēc tās iekļautas sarakstā. Tomēr EDAU uzsver – šie noteikumi nenozīmē, ka netiek ņemti vērā līdzīgi no Regulas (EK) Nr. 45/2001 izrietoši noteikumi. Tāpēc EDAU iesaka likumdevējam apsvērt iespēju priekšlikumā skaidri paskaidrot datu aizsardzības principu izņēmumus, kas var būt vajadzīgi, piemēram, vajadzība līdz lēmuma pieņemšanai atlikt informācijas nodošanu saskaņā ar 12. pantu. |
| --- | --- |

50.

EDAU pauž gandarījumu par 7.a un 7.c pantu, jo paredzēts nostiprināt pamattiesību ievērošanu, attiecīgām personām nodrošinot iespējas iegūt informāciju par iemesliem, kāpēc tās iekļautas sarakstā. Tomēr EDAU uzsver – šie noteikumi nenozīmē, ka netiek ņemti vērā līdzīgi no Regulas (EK) Nr. 45/2001 izrietoši noteikumi. Tāpēc EDAU iesaka likumdevējam apsvērt iespēju priekšlikumā skaidri paskaidrot datu aizsardzības principu izņēmumus, kas var būt vajadzīgi, piemēram, vajadzība līdz lēmuma pieņemšanai atlikt informācijas nodošanu saskaņā ar 12. pantu.

| 51. | EDAU uzskata – ar 7.d pantu, kurā paredzēts, ka konfidenciālus dokumentus atklāj tikai tad, ja tam piekrīt dokumenta autors, var negatīvi ietekmēt Regulas (EK) Nr. 45/2001 13. pantā paredzētās datu subjekta tiesības iepazīties ar saviem personas datiem, kā arī EDAU un Tiesas iespējas piekļūt klasificētos dokumentos iekļautiem personas datiem, lai efektīvi varētu veikt savus uzdevumus. Tādēļ EDAU mudina likumdevēju izdarīt grozījumus šajā noteikumā, jo īpaši aizvietojot vārdu “atklāt” (“released”) ar formulējumu “publiskot” (“publicly disclosed”). |
| --- | --- |

51.

EDAU uzskata – ar 7.d pantu, kurā paredzēts, ka konfidenciālus dokumentus atklāj tikai tad, ja tam piekrīt dokumenta autors, var negatīvi ietekmēt Regulas (EK) Nr. 45/2001 13. pantā paredzētās datu subjekta tiesības iepazīties ar saviem personas datiem, kā arī EDAU un Tiesas iespējas piekļūt klasificētos dokumentos iekļautiem personas datiem, lai efektīvi varētu veikt savus uzdevumus. Tādēļ EDAU mudina likumdevēju izdarīt grozījumus šajā noteikumā, jo īpaši aizvietojot vārdu “atklāt” (“released”) ar formulējumu “publiskot” (“publicly disclosed”).

| 52. | EDAU pauž gandarījumu par 7.e pantu, jo tā mērķis saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 ir personas datu apstrādei dod juridisku pamatu. Tomēr viņš iesaka dažus grozījumus, lai nodrošinātu, ka apstrādātos datus izmanto konkrētiem mērķiem un ka tie ir atbilstīgi, un par datu apstrādi atbildīgas personas uzdevumi ir saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001. |
| --- | --- |

52.

EDAU pauž gandarījumu par 7.e pantu, jo tā mērķis saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 ir personas datu apstrādei dod juridisku pamatu. Tomēr viņš iesaka dažus grozījumus, lai nodrošinātu, ka apstrādātos datus izmanto konkrētiem mērķiem un ka tie ir atbilstīgi, un par datu apstrādi atbildīgas personas uzdevumi ir saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.

| 53. | EDAU atgādina, ka, ja datus nodod trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, tos vajadzētu nodot atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 45/2001 9. pantam, lai nodrošinātu šo datu pienācīgu aizsardzību. Šajā sakarā priekšlikumā, iespējams, vajadzētu iekļaut precizējumus, kā arī paredzēt attiecīgus pasākumus ar ANO. |
| --- | --- |

53.

EDAU atgādina, ka, ja datus nodod trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, tos vajadzētu nodot atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 45/2001 9. pantam, lai nodrošinātu šo datu pienācīgu aizsardzību. Šajā sakarā priekšlikumā, iespējams, vajadzētu iekļaut precizējumus, kā arī paredzēt attiecīgus pasākumus ar ANO.

| 54. | EDAU tāpat norāda, ka priekšlikumā nav apskatīta atbildība, kas var rasties par personas datu nelikumīgu apstrādi un publicēšanu; ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 27. pantu var būt nepieciešamas iepriekšējas pārbaudes un ka viņš cer uz apspriešanos ar EDAU par iespējamiem šajā jomā paredzētiem turpmākiem tiesību aktu priekšlikumiem un administratīviem pasākumiem. |
| --- | --- |

54.

EDAU tāpat norāda, ka priekšlikumā nav apskatīta atbildība, kas var rasties par personas datu nelikumīgu apstrādi un publicēšanu; ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 27. pantu var būt nepieciešamas iepriekšējas pārbaudes un ka viņš cer uz apspriešanos ar EDAU par iespējamiem šajā jomā paredzētiem turpmākiem tiesību aktu priekšlikumiem un administratīviem pasākumiem.

Briselē, 2009. gada 28. jūlijā

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

Peter HUSTINX

---

(1)  EKT, 2008. gada 3. septembrī, Kadi un Al Barakaat International Foundation pret Padomi, C-402/05 P un C-415/05 P, lieta vēl nav publiskota.

1

Kadi

Al Barakaat International Foundation

(2)  Kadi, citēts iepriekš, 1. piezīmē, skatīt jo īpaši 285. punktu.

2

Kadi

(3)  Komisijas Lēmums 2001/844/EK, EOTK, Euratom (2001. gada 29. novembris), ar ko groza tās iekšējo reglamentu (OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.).

3

(4)  Skatīt Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom 19. daļu un, piemēram, Nolīguma starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienoto Valstu valdību par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai 4. panta 7. punktu (OV L 115, 3.5.2007., 30. lpp.).

4

(5)  Regulas 20. panta 3. un 4. punktā minētās informācijas sniegšanu var atlikt tik ilgi, kamēr šāda informācija vairs nekavē saskaņā ar 1. punktu piemērotos ierobežojumus (skatīt 20. panta 5. punktu).

5

(6)  PIT, 2008. gada 4. decembris, PMOI pret Padomi, T-284/08, lieta vēl nav publiskota, skatīt jo īpaši 74.–76. punktu.

6

PMOI

(7)  PIT, 2007. gada 12. septembris, Kalliopi Nikolau pret Komisiju, T-259/03, (2007) Tiesas judikatūras krājums II-99; PIT, 2008. gada 8. jūlijs, Franchet un Byk pret Komisiju, T-48/05, lieta vēl nav publiskota.

7

Kalliopi Nikolau

Franchet

Byk

---

| 17.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 276/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 276/8

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa pilsoņu interesēs”

2009/C 276/02

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un it īpaši tā 286. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un it īpaši tās 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti, it īpaši tās 41. pantu,

IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU.

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2009. gada 10. jūnijā pieņēma paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa pilsoņu interesēs” (1). EDAU sniedz atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 41. pantu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 10. jūnijā pieņēma paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa pilsoņu interesēs” (1). EDAU sniedz atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 41. pantu.

| 2. | Pirms Paziņojuma pieņemšanas Komisija ar 2009. gada 19. maija vēstuli neoficiāli apspriedās ar EDAU. EDAU uz to atbildēja 2009. gada 20. maijā, nosūtot neoficiālus komentārus, kuru nolūks bija papildus uzlabot Paziņojuma tekstu. Bez tam EDAU aktīvi piedalījās Policijas un tiesiskuma jautājumu darba grupas 2009. gada 14. janvāris vēstules gatavošanā par daudzgadu programmu brīvības, drošības un tiesiskuma jomā (2). |
| --- | --- |

2.

Pirms Paziņojuma pieņemšanas Komisija ar 2009. gada 19. maija vēstuli neoficiāli apspriedās ar EDAU. EDAU uz to atbildēja 2009. gada 20. maijā, nosūtot neoficiālus komentārus, kuru nolūks bija papildus uzlabot Paziņojuma tekstu. Bez tam EDAU aktīvi piedalījās Policijas un tiesiskuma jautājumu darba grupas 2009. gada 14. janvāris vēstules gatavošanā par daudzgadu programmu brīvības, drošības un tiesiskuma jomā (2).

| 3. | Paziņojumā (1. punktā) uzsvērts, ka Eiropas Savienībai “ir vajadzīga jauna daudzgadu programma, kas, ņemot vērā sasniegto progresu un gūstot pieredzi no pašreizējiem vājajiem punktiem, virzās uz nākotni ar tālejošiem mērķiem. Jaunajā programmā būtu jānosaka prioritātes nākamajiem pieciem gadiem”. Šī daudzgadu programma (kas jau zināma ar nosaukumu “Stokholmas programma”) būs turpinājums Tamperes un Hāgas programmām, kuras deva spēcīgu politisku stimulu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas attīstībai. |
| --- | --- |

3.

Paziņojumā (1. punktā) uzsvērts, ka Eiropas Savienībai “ir vajadzīga jauna daudzgadu programma, kas, ņemot vērā sasniegto progresu un gūstot pieredzi no pašreizējiem vājajiem punktiem, virzās uz nākotni ar tālejošiem mērķiem. Jaunajā programmā būtu jānosaka prioritātes nākamajiem pieciem gadiem”. Šī daudzgadu programma (kas jau zināma ar nosaukumu “Stokholmas programma”) būs turpinājums Tamperes un Hāgas programmām, kuras deva spēcīgu politisku stimulu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas attīstībai.

| 4. | Paziņojums ir iecerēts kā pamats jaunajai daudzgadu programmai. Šajā sakarā EDAU norāda – kaut arī daudzgadu programmas nav saistoši dokumenti, tās būtiski ietekmē politiku, ko iestādes izstrādās attiecīgajā jomā, jo šāda programma ir pamats daudzām ar tiesību aktu izstrādi saistītām, kā arī ar to nesaistītām darbībām. |
| --- | --- |

4.

Paziņojums ir iecerēts kā pamats jaunajai daudzgadu programmai. Šajā sakarā EDAU norāda – kaut arī daudzgadu programmas nav saistoši dokumenti, tās būtiski ietekmē politiku, ko iestādes izstrādās attiecīgajā jomā, jo šāda programma ir pamats daudzām ar tiesību aktu izstrādi saistītām, kā arī ar to nesaistītām darbībām.

| 5. | Tādēļ Paziņojums ir jāskata šādā gaismā. Tas ir nākamais solis debatēs, kuras pēc būtības aizsākās ar šādiem diviem 2008. gada jūnijā iesniegtiem ziņojumiem, kurus sagatavoja tā dēvētās “nākotnes grupas”, kuras Padomes prezidentvalsts izveidoja, lai radītu idejas, – “Brīvība, drošība, privātās dzīves aizsardzība – Eiropas iekšlietas atvērtā pasaulē” (3) un “Ierosinātie risinājumi ES tieslietu programmai nākotnē” (4). |
| --- | --- |

5.

Tādēļ Paziņojums ir jāskata šādā gaismā. Tas ir nākamais solis debatēs, kuras pēc būtības aizsākās ar šādiem diviem 2008. gada jūnijā iesniegtiem ziņojumiem, kurus sagatavoja tā dēvētās “nākotnes grupas”, kuras Padomes prezidentvalsts izveidoja, lai radītu idejas, – “Brīvība, drošība, privātās dzīves aizsardzība – Eiropas iekšlietas atvērtā pasaulē” (3) un “Ierosinātie risinājumi ES tieslietu programmai nākotnē” (4).

II.   GALVENAIS ATZINUMA SATURS

| 6. | Šajā atzinumā ir izklāstīta ne tikai nostāja par Paziņojumu, bet arī sniegts EDAU ieguldījums vispārīgākās debatēs par brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nākotni, kas būs pamats jaunai stratēģiskai darba programmai (Stokholmas programmai), par ko paziņojusi ES prezidentvalsts Zviedrija (5). Šajā atzinumā arī apskatīti daži blakus apstākļi iespējamai Lisabonas līguma stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

6.

Šajā atzinumā ir izklāstīta ne tikai nostāja par Paziņojumu, bet arī sniegts EDAU ieguldījums vispārīgākās debatēs par brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nākotni, kas būs pamats jaunai stratēģiskai darba programmai (Stokholmas programmai), par ko paziņojusi ES prezidentvalsts Zviedrija (5). Šajā atzinumā arī apskatīti daži blakus apstākļi iespējamai Lisabonas līguma stāšanās spēkā.

| 7. | III daļā izklāstīti atzinuma galvenie aspekti, savukārt IV daļā sniegts vispārīgs Paziņojuma izvērtējums. |
| --- | --- |

7.

III daļā izklāstīti atzinuma galvenie aspekti, savukārt IV daļā sniegts vispārīgs Paziņojuma izvērtējums.

| 8. | V daļā apskatīts jautājums par to, kā risināt vajadzību nodrošināt nepārtrauktu privātās dzīves un personas datu aizsardzību, ņemot vērā, ka arvien pieaug apmaiņa ar personas datiem. Galvenā uzmanība tiks pievērsta Paziņojuma 2.3. punktam par personas datu un privātās dzīves aizsardzību, kā arī vispārīgāk – vajadzībai pēc turpmākas rīcības tiesību aktu izstrādes jomā un ar to nesaistītās jomās, ar mērķi uzlabot datu aizsardzības sistēmu. |
| --- | --- |

8.

V daļā apskatīts jautājums par to, kā risināt vajadzību nodrošināt nepārtrauktu privātās dzīves un personas datu aizsardzību, ņemot vērā, ka arvien pieaug apmaiņa ar personas datiem. Galvenā uzmanība tiks pievērsta Paziņojuma 2.3. punktam par personas datu un privātās dzīves aizsardzību, kā arī vispārīgāk – vajadzībai pēc turpmākas rīcības tiesību aktu izstrādes jomā un ar to nesaistītās jomās, ar mērķi uzlabot datu aizsardzības sistēmu.

| 9. | VI daļā apspriestas vajadzības un iespējas saistībā ar informācijas uzglabāšanu, piekļuvi tai un apmaiņu kā darba līdzekļiem tiesībaizsardzības jomā jeb kā teikts Paziņojumā – “Eiropai, kas aizsargā”. Paziņojuma 4. punktā, proti 4.1.2. punktā (Informācijas kontrole), 4.1.3. punktā (Nepieciešamo tehnoloģijas līdzekļu mobilizēšana) un 4.2.3.2. punktā (Informācijas sistēmas) minēti vairāki mērķi saistībā ar informācijas plūsmu un tehnoloģijas līdzekļiem. Šajā sakarā Eiropas informācijas modeļa izstrāde (4.1.2. punkts) uzskatāma par visgrūtāko priekšlikumu. EDAU atzinumā šis priekšlikums ir analizēts padziļināti. |
| --- | --- |

9.

VI daļā apspriestas vajadzības un iespējas saistībā ar informācijas uzglabāšanu, piekļuvi tai un apmaiņu kā darba līdzekļiem tiesībaizsardzības jomā jeb kā teikts Paziņojumā – “Eiropai, kas aizsargā”. Paziņojuma 4. punktā, proti 4.1.2. punktā (Informācijas kontrole), 4.1.3. punktā (Nepieciešamo tehnoloģijas līdzekļu mobilizēšana) un 4.2.3.2. punktā (Informācijas sistēmas) minēti vairāki mērķi saistībā ar informācijas plūsmu un tehnoloģijas līdzekļiem. Šajā sakarā Eiropas informācijas modeļa izstrāde (4.1.2. punkts) uzskatāma par visgrūtāko priekšlikumu. EDAU atzinumā šis priekšlikums ir analizēts padziļināti.

| 10. | VII daļā īsumā apskatīts īpašs temats saistībā ar datu aizsardzību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, proti, piekļuve tiesai un e-tiesiskumam. |
| --- | --- |

10.

VII daļā īsumā apskatīts īpašs temats saistībā ar datu aizsardzību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, proti, piekļuve tiesai un e-tiesiskumam.

III.   ATZINUMA ASPEKTI

| 11. | Šajā atzinumā Paziņojuma izpēte un vispārīgāk – brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nākotnes analīze, kāda tā iecerēta jaunajā daudzgadu programmā, – ir veikta, galveno uzsvaru liekot uz vajadzību aizsargāt pamattiesības. Izpētes pamatā būs arī EDAU ieguldījums ES politikas izstrādē šajā jomā, kurš galvenokārt veic padomdevēja funkcijas. Līdz šim EDAU ir pieņēmis vairāk nekā trīsdesmit atzinumus un komentārus par ierosmēm saistībā ar Hāgas programmu un tie visi ir pieejami EDAU tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

11.

Šajā atzinumā Paziņojuma izpēte un vispārīgāk – brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nākotnes analīze, kāda tā iecerēta jaunajā daudzgadu programmā, – ir veikta, galveno uzsvaru liekot uz vajadzību aizsargāt pamattiesības. Izpētes pamatā būs arī EDAU ieguldījums ES politikas izstrādē šajā jomā, kurš galvenokārt veic padomdevēja funkcijas. Līdz šim EDAU ir pieņēmis vairāk nekā trīsdesmit atzinumus un komentārus par ierosmēm saistībā ar Hāgas programmu un tie visi ir pieejami EDAU tīmekļa vietnē.

| 12. | Izvērtējot minēto Paziņojumu, EDAU jo īpaši ir ņēmis vērā četrus turpinājumā izklāstītus aspektus, kas ir būtiski brīvības, drošības un tiesiskuma nākotnei. Arī Paziņojumā tiem visiem ir piešķirta būtiska nozīme. |
| --- | --- |

12.

Izvērtējot minēto Paziņojumu, EDAU jo īpaši ir ņēmis vērā četrus turpinājumā izklāstītus aspektus, kas ir būtiski brīvības, drošības un tiesiskuma nākotnei. Arī Paziņojumā tiem visiem ir piešķirta būtiska nozīme.

| 13. | Pirmais aspekts ir digitālas informācijas plūsmas arvien lielākā intensitāte iedzīvotāju ikdienā, attīstoties informācijas un komunikāciju tehnoloģijām (6). Sabiedrība attīstās tā nereti dēvētās “izsekojamas sabiedrības” virzienā, kurā katrs iedzīvotāju veikts elektronisks darījums un gandrīz katra darbība atstāj digitālas pēdas. Jau pašlaik strauji attīstās tā dēvētais “lietiskais internets”un “datorizēta vide”, izmantojot radiofrekvenču identifikācijas birkas (RFID tags). Arvien vairāk tiek izmantoti elektroniski cilvēka ķermeņa dati (biometriski dati). Šāda attīstība virzās uz arvien saistītāku pasauli, kurā valsts drošības organizācijas var piekļūt milzīgam daudzumam iespējami noderīgas informācijas, kas tiešā veidā var ietekmēt attiecīgo personu dzīvi. |
| --- | --- |

13.

Pirmais aspekts ir digitālas informācijas plūsmas arvien lielākā intensitāte iedzīvotāju ikdienā, attīstoties informācijas un komunikāciju tehnoloģijām (6). Sabiedrība attīstās tā nereti dēvētās “izsekojamas sabiedrības” virzienā, kurā katrs iedzīvotāju veikts elektronisks darījums un gandrīz katra darbība atstāj digitālas pēdas. Jau pašlaik strauji attīstās tā dēvētais “lietiskais internets”un “datorizēta vide”, izmantojot radiofrekvenču identifikācijas birkas (RFID tags). Arvien vairāk tiek izmantoti elektroniski cilvēka ķermeņa dati (biometriski dati). Šāda attīstība virzās uz arvien saistītāku pasauli, kurā valsts drošības organizācijas var piekļūt milzīgam daudzumam iespējami noderīgas informācijas, kas tiešā veidā var ietekmēt attiecīgo personu dzīvi.

| 14. | Otrais aspekts ir darbību starptautiskā rakstura pieaugums. No vienas puses, digitālā laikmeta datu apmaiņu neierobežo Eiropas Savienības ārējās robežas, bet no otras puses, aizvien pieaug starptautiskas sadarbības nepieciešamība visās ES darbību jomās saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, proti – cīņa pret terorismu, policijas un tiesu sadarbība, civiltiesības un robežkontrole ir tikai daži piemēri. |
| --- | --- |

14.

Otrais aspekts ir darbību starptautiskā rakstura pieaugums. No vienas puses, digitālā laikmeta datu apmaiņu neierobežo Eiropas Savienības ārējās robežas, bet no otras puses, aizvien pieaug starptautiskas sadarbības nepieciešamība visās ES darbību jomās saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, proti – cīņa pret terorismu, policijas un tiesu sadarbība, civiltiesības un robežkontrole ir tikai daži piemēri.

| 15. | Trešais aspekts ir datu izmantošana tiesībaizsardzības nolūkiem – sekas nesenajiem draudiem sabiedrībai neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav saistīti ar terorismu, ir tādas, ka tiesībaizsardzības iestādēm ir (prasības nodrošināt) vairāk iespēju ievākt, uzglabāt personas datus un veikt to apmaiņu. Daudzos gadījumos aktīvi tiek iesaistīti privāti dalībnieki, kā inter alia apliecināts datu saglabāšanas direktīvā (7) un dažādos ar pasažieru datu reģistru (PDR) saistītos dokumentos (8). |
| --- | --- |

15.

Trešais aspekts ir datu izmantošana tiesībaizsardzības nolūkiem – sekas nesenajiem draudiem sabiedrībai neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav saistīti ar terorismu, ir tādas, ka tiesībaizsardzības iestādēm ir (prasības nodrošināt) vairāk iespēju ievākt, uzglabāt personas datus un veikt to apmaiņu. Daudzos gadījumos aktīvi tiek iesaistīti privāti dalībnieki, kā inter alia apliecināts datu saglabāšanas direktīvā (7) un dažādos ar pasažieru datu reģistru (PDR) saistītos dokumentos (8).

| 16. | Ceturtais aspekts ir brīva pārvietošanās. Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas pakāpeniskai attīstībai vajadzīga turpmāka iekšējo robežu un iespējamu brīvas pārvietošanās šķēršļu likvidēšana. Jaunos dokumentos saistībā ar šo telpu nekādā gadījumā nevajadzētu paredzēt šādu šķēršļu atjaunošanu. Brīva pārvietošanās šajā noteiktajā gadījumā, no vienas puses, ietver personu brīvu pārvietošanos, un, no otras puses, (personas) datu brīvu apriti. |
| --- | --- |

16.

Ceturtais aspekts ir brīva pārvietošanās. Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas pakāpeniskai attīstībai vajadzīga turpmāka iekšējo robežu un iespējamu brīvas pārvietošanās šķēršļu likvidēšana. Jaunos dokumentos saistībā ar šo telpu nekādā gadījumā nevajadzētu paredzēt šādu šķēršļu atjaunošanu. Brīva pārvietošanās šajā noteiktajā gadījumā, no vienas puses, ietver personu brīvu pārvietošanos, un, no otras puses, (personas) datu brīvu apriti.

| 17. | Minētie četri aspekti parāda, ka apstākļi, kādos informācija tiek izmantota, strauji mainās. Šādā sakarā nevar būt šaubu, ka ir svarīgi izveidot spēcīgu mehānismu pilsoņu pamattiesību aizsardzībai un jo īpaši privātās dzīves un datu aizsardzībai. Tieši šo iemeslu dēļ EDAU ir izvēlējies datu aizsardzības nepieciešamību par pētījuma galveno aspektu, kā minēts 11. punktā. |
| --- | --- |

17.

Minētie četri aspekti parāda, ka apstākļi, kādos informācija tiek izmantota, strauji mainās. Šādā sakarā nevar būt šaubu, ka ir svarīgi izveidot spēcīgu mehānismu pilsoņu pamattiesību aizsardzībai un jo īpaši privātās dzīves un datu aizsardzībai. Tieši šo iemeslu dēļ EDAU ir izvēlējies datu aizsardzības nepieciešamību par pētījuma galveno aspektu, kā minēts 11. punktā.

IV.   VISPĀRĪGS IZVĒRTĒJUMS

| 18. | Paziņojums un Stokholmas programma ir izstrādāta, lai precizētu ES plānus nākamajiem pieciem gadiem, un to ietekme, iespējams, izpaudīsies vēl ilgākā laikposmā. EDAU norāda, ka Paziņojums no Lisabonas līguma viedokļa ir sagatavots neitrāli. EDAU pilnībā saprot, kāpēc Komisija ir izvēlējusies šādu pieeju, bet vienlaikus pauž nožēlu, ka Paziņojumā nevarēja pilnīgi izmantot Lisabonas līgumā sniegtās papildu iespējas. Šajā atzinumā Lisabonas līguma perspektīvai tiks pievērsta lielāka uzmanība. |
| --- | --- |

18.

Paziņojums un Stokholmas programma ir izstrādāta, lai precizētu ES plānus nākamajiem pieciem gadiem, un to ietekme, iespējams, izpaudīsies vēl ilgākā laikposmā. EDAU norāda, ka Paziņojums no Lisabonas līguma viedokļa ir sagatavots neitrāli. EDAU pilnībā saprot, kāpēc Komisija ir izvēlējusies šādu pieeju, bet vienlaikus pauž nožēlu, ka Paziņojumā nevarēja pilnīgi izmantot Lisabonas līgumā sniegtās papildu iespējas. Šajā atzinumā Lisabonas līguma perspektīvai tiks pievērsta lielāka uzmanība.

| 19. | Paziņojums sagatavots, ņemot vērā ES iepriekšējo gadu rīcības rezultātus brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Šos rezultātus varētu raksturot kā tādus, kas bijuši atkarīgi no konkrētiem notikumiem, pastiprinot pasākumus, ar kuriem paplašina tiesībaizsardzības iestāžu pilnvaras, un kuri neizbēgami skar pilsoņus. Tā tas ir jomās, kurās intensīvi izmanto personas datus un apmainās ar tiem un kurās datu aizsardzība tādēļ ir būtiska. Rezultāti kļuva atkarīgi no notikumiem no brīža, kad tādi ārēji notikumi kā uzbrukums 11. septembrī un bumbu sprādzieni Madridē un Londonā deva spēcīgu pamudinājumu tiesību aktu izstrādes darbībām. Piemēram, pasažieru datu pārsūtīšana Amerikas Savienotajām Valstīm vērtējama kā sekas 11. septembra notikumiem (9), savukārt bumbu sprādzieni Londonā noveda pie datu saglabāšanas Direktīvas 2006/24/EK (10) pieņemšanas. Uzsvars tika likts uz piespiedu pasākumiem, jo ES likumdevēja vara pievērsās pasākumiem, kuri sekmē datu izmantošanu un apmaiņu, bet pasākumi, kuru mērķis ir garantēt personas datu aizsardzību, tika apspriesti mazāk steidzamā kārtā. Galvenais pieņemtais datu aizsardzības pasākums bija Padomes Pamatlēmums 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (11), ko Padomē apsprieda trīs gadus. Iznākumā tika pieņemts Padomes pamatlēmums, kurš nav pilnībā apmierinošs (skatīt 29.–30. punktu). |
| --- | --- |

19.

Paziņojums sagatavots, ņemot vērā ES iepriekšējo gadu rīcības rezultātus brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Šos rezultātus varētu raksturot kā tādus, kas bijuši atkarīgi no konkrētiem notikumiem, pastiprinot pasākumus, ar kuriem paplašina tiesībaizsardzības iestāžu pilnvaras, un kuri neizbēgami skar pilsoņus. Tā tas ir jomās, kurās intensīvi izmanto personas datus un apmainās ar tiem un kurās datu aizsardzība tādēļ ir būtiska. Rezultāti kļuva atkarīgi no notikumiem no brīža, kad tādi ārēji notikumi kā uzbrukums 11. septembrī un bumbu sprādzieni Madridē un Londonā deva spēcīgu pamudinājumu tiesību aktu izstrādes darbībām. Piemēram, pasažieru datu pārsūtīšana Amerikas Savienotajām Valstīm vērtējama kā sekas 11. septembra notikumiem (9), savukārt bumbu sprādzieni Londonā noveda pie datu saglabāšanas Direktīvas 2006/24/EK (10) pieņemšanas. Uzsvars tika likts uz piespiedu pasākumiem, jo ES likumdevēja vara pievērsās pasākumiem, kuri sekmē datu izmantošanu un apmaiņu, bet pasākumi, kuru mērķis ir garantēt personas datu aizsardzību, tika apspriesti mazāk steidzamā kārtā. Galvenais pieņemtais datu aizsardzības pasākums bija Padomes Pamatlēmums 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (11), ko Padomē apsprieda trīs gadus. Iznākumā tika pieņemts Padomes pamatlēmums, kurš nav pilnībā apmierinošs (skatīt 29.–30. punktu).

| 20. | Pēdējo gadu pieredze liecina, ka pirms jaunu dokumentu pieņemšanas, ir jāanalizē, kā tie ietekmēs tiesībaizsardzības iestādes un Eiropas pilsoņus. Šādā analīzē būtu pienācīgi jāņem vērā, kādā mērā tiks skarta privātā dzīve, kā arī dokumenta lietderība tiesībaizsardzībai, turklāt tas būtu jādara ne tikai jauna dokumenta ierosināšanas un apspriešanas posmā, bet arī pēc tam, kad dokuments jau ir ieviests, proti – veicot periodisku pārskatīšanu. Ir svarīgi šādu analīzi sagatavot arī izstrādājot jaunu daudzgadu programmu, kurā tiks izklāstītas galvenās ierosmes tuvākai nākotnei. |
| --- | --- |

20.

Pēdējo gadu pieredze liecina, ka pirms jaunu dokumentu pieņemšanas, ir jāanalizē, kā tie ietekmēs tiesībaizsardzības iestādes un Eiropas pilsoņus. Šādā analīzē būtu pienācīgi jāņem vērā, kādā mērā tiks skarta privātā dzīve, kā arī dokumenta lietderība tiesībaizsardzībai, turklāt tas būtu jādara ne tikai jauna dokumenta ierosināšanas un apspriešanas posmā, bet arī pēc tam, kad dokuments jau ir ieviests, proti – veicot periodisku pārskatīšanu. Ir svarīgi šādu analīzi sagatavot arī izstrādājot jaunu daudzgadu programmu, kurā tiks izklāstītas galvenās ierosmes tuvākai nākotnei.

| 21. | EDAU pauž gandarījumu par to, ka Paziņojumā ir ņemta vērā pamattiesību aizsardzība un jo īpaši personas datu aizsardzība, kā viens no galvenajiem jautājumiem brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nākotnei. Paziņojuma 2. punktā ES ir nosaukta par unikālu telpu, kurā pamattiesību aizsardzība balstās uz kopīgām vērtībām. Atzinīgi vērtējams arī tas, ka Paziņojumā pievienošanās Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai ir minēta kā prioritārs uzdevums – pat kā pirmais prioritārais uzdevums. Pievienošanās (šai konvencijai) ir nozīmīgs solis virzībā uz to, lai nodrošinātu saskaņotu un vienotu sistēmu pamattiesību aizsardzībai. Turklāt datu aizsardzības jautājumiem Paziņojumā ir atvēlēta centrālā vieta. |
| --- | --- |

21.

EDAU pauž gandarījumu par to, ka Paziņojumā ir ņemta vērā pamattiesību aizsardzība un jo īpaši personas datu aizsardzība, kā viens no galvenajiem jautājumiem brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nākotnei. Paziņojuma 2. punktā ES ir nosaukta par unikālu telpu, kurā pamattiesību aizsardzība balstās uz kopīgām vērtībām. Atzinīgi vērtējams arī tas, ka Paziņojumā pievienošanās Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai ir minēta kā prioritārs uzdevums – pat kā pirmais prioritārais uzdevums. Pievienošanās (šai konvencijai) ir nozīmīgs solis virzībā uz to, lai nodrošinātu saskaņotu un vienotu sistēmu pamattiesību aizsardzībai. Turklāt datu aizsardzības jautājumiem Paziņojumā ir atvēlēta centrālā vieta.

| 22. | Šādi uzsvari Paziņojumā liecina par apņēmīgu ieceri nodrošināt pilsoņu pamattiesības un, darot to, – īstenot līdzsvarotāku pieeju. Valdībām ir vajadzīgi atbilstīgi instrumenti, lai garantētu pilsoņu drošību, tomēr mūsu Eiropas sabiedrībā tām ir pilnībā jāievēro pilsoņu pamattiesības. Pilsoņu interešu aizstāvībai (12) vajadzīga Eiropas Savienība, kas nodrošinātu šādu līdzsvaru. |
| --- | --- |

22.

Šādi uzsvari Paziņojumā liecina par apņēmīgu ieceri nodrošināt pilsoņu pamattiesības un, darot to, – īstenot līdzsvarotāku pieeju. Valdībām ir vajadzīgi atbilstīgi instrumenti, lai garantētu pilsoņu drošību, tomēr mūsu Eiropas sabiedrībā tām ir pilnībā jāievēro pilsoņu pamattiesības. Pilsoņu interešu aizstāvībai (12) vajadzīga Eiropas Savienība, kas nodrošinātu šādu līdzsvaru.

| 23. | Pēc EDAU domām, Paziņojumā ir pienācīgi ņemta vērā vajadzība pēc šāda līdzsvara, tostarp personas datu aizsardzības nepieciešamība. Tajā atzīts, ka jāmaina uzsvari. Tas ir svarīgi, jo brīvības, drošības un tiesiskuma telpā politikai nevajadzētu sekmēt pakāpenisku virzību uz “izsekojamu sabiedrību”. EDAU cer, ka Padome īstenos tādu pašu pieeju arī Stokholmas programmā, turklāt atzīstot šā atzinuma 25. punktā minētos ievirzes jautājumus. |
| --- | --- |

23.

Pēc EDAU domām, Paziņojumā ir pienācīgi ņemta vērā vajadzība pēc šāda līdzsvara, tostarp personas datu aizsardzības nepieciešamība. Tajā atzīts, ka jāmaina uzsvari. Tas ir svarīgi, jo brīvības, drošības un tiesiskuma telpā politikai nevajadzētu sekmēt pakāpenisku virzību uz “izsekojamu sabiedrību”. EDAU cer, ka Padome īstenos tādu pašu pieeju arī Stokholmas programmā, turklāt atzīstot šā atzinuma 25. punktā minētos ievirzes jautājumus.

| 24. | Tas ir īpaši svarīgi, jo brīvības, drošības un tiesiskuma telpa ir vieta, kura “veido pilsoņu dzīves apstākļus, jo īpaši viņu atbildības privāto telpu, kā arī personiskā un sociālā nodrošinājuma apstākļus, ko aizsargā pamattiesības”, kā pavisam nesen uzsvērusi Vācijas Konstitucionālā tiesa 2009. gada 30. jūnija spriedumā saistībā ar Lisabonas līgumu (13). |
| --- | --- |

24.

Tas ir īpaši svarīgi, jo brīvības, drošības un tiesiskuma telpa ir vieta, kura “veido pilsoņu dzīves apstākļus, jo īpaši viņu atbildības privāto telpu, kā arī personiskā un sociālā nodrošinājuma apstākļus, ko aizsargā pamattiesības”, kā pavisam nesen uzsvērusi Vācijas Konstitucionālā tiesa 2009. gada 30. jūnija spriedumā saistībā ar Lisabonas līgumu (13).

| 25. | EDAU uzsver, ka šādā telpā:






  — | informācijas apmaiņa starp dalībvalstu iestādēm, tostarp atkarībā no apstākļiem – starp struktūrām vai datu bāzēm, būtu jāveic, pamatojoties uz atbilstošiem un efektīviem mehānismiem, kas nodrošina pilnīgu pilsoņu pamattiesību ievērošanu un savstarpēju uzticību, |
| --- | --- | --- |

25.

EDAU uzsver, ka šādā telpā:

—

informācijas apmaiņa starp dalībvalstu iestādēm, tostarp atkarībā no apstākļiem – starp struktūrām vai datu bāzēm, būtu jāveic, pamatojoties uz atbilstošiem un efektīviem mehānismiem, kas nodrošina pilnīgu pilsoņu pamattiesību ievērošanu un savstarpēju uzticību,

| — | tam vajadzīga ne tikai informācijas pieejamība apvienojumā ar savstarpēju dalībvalstu (un ES) tiesību sistēmu atzīšanu, bet arī informācijas aizsardzības standartu saskaņošana, piemēram, bet ne tikai, izmantojot kopīgu datu aizsardzības sistēmu, |
| --- | --- |

—

tam vajadzīga ne tikai informācijas pieejamība apvienojumā ar savstarpēju dalībvalstu (un ES) tiesību sistēmu atzīšanu, bet arī informācijas aizsardzības standartu saskaņošana, piemēram, bet ne tikai, izmantojot kopīgu datu aizsardzības sistēmu,

| — | šādi kopīgi standarti būtu jāpiemēro ne tikai pārrobežu mēroga gadījumos. Savstarpēja uzticība var pastāvēt tikai, ja ir stingri standarti, kurus vienmēr ievēro un saistībā ar kuriem nepastāv iespējamība, ka tie netiks piemēroti, ja kādā brīdī attiecīgais gadījums vairs neatbildīs pārrobežu raksturam. Neatkarīgi no tā, jo īpaši attiecībā uz informācijas izmantošanu, atšķirības starp “iekšējiem” un “pārrobežu” datiem praksē nav savietojamas (14). |
| --- | --- |

—

šādi kopīgi standarti būtu jāpiemēro ne tikai pārrobežu mēroga gadījumos. Savstarpēja uzticība var pastāvēt tikai, ja ir stingri standarti, kurus vienmēr ievēro un saistībā ar kuriem nepastāv iespējamība, ka tie netiks piemēroti, ja kādā brīdī attiecīgais gadījums vairs neatbildīs pārrobežu raksturam. Neatkarīgi no tā, jo īpaši attiecībā uz informācijas izmantošanu, atšķirības starp “iekšējiem” un “pārrobežu” datiem praksē nav savietojamas (14).

V.   INSTRUMENTI DATU AIZSARDZĪBAI

V.1.   Ceļā uz visaptverošu datu aizsardzības režīmu

| 26. | EDAU atbalsta stratēģisko pieeju, proti, Paziņojumā piešķirt datu aizsardzībai centrālo vietu. Patiešām daudzas ierosmes saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu balstās uz personas datu izmantošanu un, lai tās sekmīgi īstenotu, laba datu aizsardzība ir būtiska. Privātās dzīves neaizskaramība un datu aizsardzība nav tikai aizvien pieaugošs juridisks pienākums ES mērogā, tas, kā liecina Eurobarometer
   (15) pētījuma dati, ir arī Eiropas pilsoņiem būtisks jautājums. Turklāt būtiski ir arī ierobežot piekļuvi personas datiem, tādējādi nodrošinot tiesībaizsardzības iestāžu uzticību tiem. |
| --- | --- |

26.

EDAU atbalsta stratēģisko pieeju, proti, Paziņojumā piešķirt datu aizsardzībai centrālo vietu. Patiešām daudzas ierosmes saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu balstās uz personas datu izmantošanu un, lai tās sekmīgi īstenotu, laba datu aizsardzība ir būtiska. Privātās dzīves neaizskaramība un datu aizsardzība nav tikai aizvien pieaugošs juridisks pienākums ES mērogā, tas, kā liecina Eurobarometer
   (15) pētījuma dati, ir arī Eiropas pilsoņiem būtisks jautājums. Turklāt būtiski ir arī ierobežot piekļuvi personas datiem, tādējādi nodrošinot tiesībaizsardzības iestāžu uzticību tiem.

| 27. | Paziņojuma 2.3. punktā ir teikts, ka ir vajadzīgs visaptverošs datu aizsardzības režīms, kas attiektos uz visām ES kompetences jomām (16). EDAU pilnībā atbalsta šo mērķi, neatkarīgi no tā, vai Lisabonas līgums stāsies spēkā. Viņš arī norāda, ka šāds režīms nenozīmē, ka visam apstrādes procesam būtu jāpiemēro tikai viena juridiska sistēma. Saskaņā ar šobrīd spēkā esošiem līgumiem iespējas pieņemt vienu visaptverošu juridisku sistēmu, ko piemērotu visam apstrādes procesam, ir ierobežotas, jo pastāv pīlāru struktūra un tas, ka vismaz pirmajā pīlārā tādu datu aizsardzībai, ko apstrādā Eiropas iestādes, ir atsevišķs juridisks pamats (EK līguma 286. pants). Tomēr EDAU norāda, ka dažus uzlabojumus ir iespējams veikt, pilnībā izmantojot iespējas, ko sniedz šobrīd spēkā esoši līgumi, kā to ir uzsvērusi Komisija paziņojumā “Hāgas programmas īstenošana – turpmāka rīcība” (17). Kad Lisabonas līgums būs stājies spēkā, Līguma par ES darbību 16. pants nodrošinās vajadzīgo juridisko pamatu vienai visaptverošai juridiskai sistēmai, ko piemēros visam datu apstrādes procesam. |
| --- | --- |

27.

Paziņojuma 2.3. punktā ir teikts, ka ir vajadzīgs visaptverošs datu aizsardzības režīms, kas attiektos uz visām ES kompetences jomām (16). EDAU pilnībā atbalsta šo mērķi, neatkarīgi no tā, vai Lisabonas līgums stāsies spēkā. Viņš arī norāda, ka šāds režīms nenozīmē, ka visam apstrādes procesam būtu jāpiemēro tikai viena juridiska sistēma. Saskaņā ar šobrīd spēkā esošiem līgumiem iespējas pieņemt vienu visaptverošu juridisku sistēmu, ko piemērotu visam apstrādes procesam, ir ierobežotas, jo pastāv pīlāru struktūra un tas, ka vismaz pirmajā pīlārā tādu datu aizsardzībai, ko apstrādā Eiropas iestādes, ir atsevišķs juridisks pamats (EK līguma 286. pants). Tomēr EDAU norāda, ka dažus uzlabojumus ir iespējams veikt, pilnībā izmantojot iespējas, ko sniedz šobrīd spēkā esoši līgumi, kā to ir uzsvērusi Komisija paziņojumā “Hāgas programmas īstenošana – turpmāka rīcība” (17). Kad Lisabonas līgums būs stājies spēkā, Līguma par ES darbību 16. pants nodrošinās vajadzīgo juridisko pamatu vienai visaptverošai juridiskai sistēmai, ko piemēros visam datu apstrādes procesam.

| 28. | EDAU norāda, cik svarīgi jebkurā gadījumā ir nodrošināt konsekvenci juridiskajā sistēmā attiecībā uz datu aizsardzību, vajadzības gadījumā veicot dažādu brīvības, drošības un tiesiskuma jomā piemērotu juridisko instrumentu saskaņošanu un apvienošanu. |
| --- | --- |

28.

EDAU norāda, cik svarīgi jebkurā gadījumā ir nodrošināt konsekvenci juridiskajā sistēmā attiecībā uz datu aizsardzību, vajadzības gadījumā veicot dažādu brīvības, drošības un tiesiskuma jomā piemērotu juridisko instrumentu saskaņošanu un apvienošanu.

Saistība ar šobrīd spēkā esošiem līgumiem

| 29. | Pirmais solis tika sperts pavisam nesen, pieņemot Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (18). Tomēr šo juridisko instrumentu nevar noteikt par visaptverošu sistēmu pēc būtības, jo tā noteikumi nav vispārēji piemērojami. Tie nav piemērojami vienas valsts iekšējā gadījumā, proti, ja personas datu izcelsme ir tajā dalībvalstī, kura tos izmanto. Šāds ierobežojums nenovēršami mazinātu Padomes pamatlēmuma papildu vērtību, ja vien visas dalībvalstis nenolemj iekļaut šādus iekšējus gadījumus valsts īstenošanas tiesību aktos, kas ir maz ticams. |
| --- | --- |

29.

Pirmais solis tika sperts pavisam nesen, pieņemot Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (18). Tomēr šo juridisko instrumentu nevar noteikt par visaptverošu sistēmu pēc būtības, jo tā noteikumi nav vispārēji piemērojami. Tie nav piemērojami vienas valsts iekšējā gadījumā, proti, ja personas datu izcelsme ir tajā dalībvalstī, kura tos izmanto. Šāds ierobežojums nenovēršami mazinātu Padomes pamatlēmuma papildu vērtību, ja vien visas dalībvalstis nenolemj iekļaut šādus iekšējus gadījumus valsts īstenošanas tiesību aktos, kas ir maz ticams.

| 30. | Otrs iemesls, kāpēc EDAU uzskata, ka Padomes Pamatlēmums 2008/977/TI nesatur ilgtermiņā apmierinošu datu aizsardzības sistēmu brīvības, drošības un tiesiskuma telpai, ir tas, ka vairāki noteikumi nesaskan ar Direktīvu 95/46/EK. Saskaņā ar šobrīd spēkā esošiem līgumiem otrais solis varētu būt Padomes pamatlēmuma darbības jomas paplašināšana un saskaņošana ar Direktīvu 95/46/EK. |
| --- | --- |

30.

Otrs iemesls, kāpēc EDAU uzskata, ka Padomes Pamatlēmums 2008/977/TI nesatur ilgtermiņā apmierinošu datu aizsardzības sistēmu brīvības, drošības un tiesiskuma telpai, ir tas, ka vairāki noteikumi nesaskan ar Direktīvu 95/46/EK. Saskaņā ar šobrīd spēkā esošiem līgumiem otrais solis varētu būt Padomes pamatlēmuma darbības jomas paplašināšana un saskaņošana ar Direktīvu 95/46/EK.

| 31. | Papildu stimulu visaptveroša datu aizsardzības režīma izveidei varētu dot, nosakot skaidru un ilgtermiņa redzējumu. Šādā redzējumā varētu iekļaut vispārēju un saskaņotu pieeju, lai definētu datu iegūšanu un apmaiņu, kā arī esošo datu bāzu izmantošanu, un vienlaikus – datu aizsardzības garantijas. Šāda redzējuma esamība ļautu izvairīties no instrumentu (un līdz ar to personas datu apstrādes) pārklāšanās un dublēšanās. Tam arī vajadzētu sekmēt ES politikas virzienu saskaņotību šajā jomā, kā arī uzticību tam, kā valsts iestādes rīkojas ar pilsoņu datiem. EDAU iesaka Padomei Stokholmas programmā paziņot, ka ir vajadzīgs skaidrs ilgtermiņa redzējums. |
| --- | --- |

31.

Papildu stimulu visaptveroša datu aizsardzības režīma izveidei varētu dot, nosakot skaidru un ilgtermiņa redzējumu. Šādā redzējumā varētu iekļaut vispārēju un saskaņotu pieeju, lai definētu datu iegūšanu un apmaiņu, kā arī esošo datu bāzu izmantošanu, un vienlaikus – datu aizsardzības garantijas. Šāda redzējuma esamība ļautu izvairīties no instrumentu (un līdz ar to personas datu apstrādes) pārklāšanās un dublēšanās. Tam arī vajadzētu sekmēt ES politikas virzienu saskaņotību šajā jomā, kā arī uzticību tam, kā valsts iestādes rīkojas ar pilsoņu datiem. EDAU iesaka Padomei Stokholmas programmā paziņot, ka ir vajadzīgs skaidrs ilgtermiņa redzējums.

| 32. | EDAU iesaka arī novērtēt un iekļaut plānos pasākumus, kas šajā jomā jau ir pieņemti, kā arī konkrētu to īstenošanu un efektivitāti. Šādā novērtējumā būtu pienācīgi jāņem vērā tas, kādā mērā tiks skarta privātā dzīve, kā arī lietderība tiesībaizsardzībai. Ja vērtējot noskaidrojas, ka daži pasākumi nenes paredzētos rezultātus vai nav proporcionāli noteiktajam mērķim, būtu jāapsver šādas darbības:






  — | kā pirmā darbība – pasākumu grozījumi vai atcelšana tiktāl, ciktāl tie nav pietiekami pamatoti, lai nodrošinātu konkrētu papildu vērtību tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropas pilsoņiem, |
| --- | --- | --- |

32.

EDAU iesaka arī novērtēt un iekļaut plānos pasākumus, kas šajā jomā jau ir pieņemti, kā arī konkrētu to īstenošanu un efektivitāti. Šādā novērtējumā būtu pienācīgi jāņem vērā tas, kādā mērā tiks skarta privātā dzīve, kā arī lietderība tiesībaizsardzībai. Ja vērtējot noskaidrojas, ka daži pasākumi nenes paredzētos rezultātus vai nav proporcionāli noteiktajam mērķim, būtu jāapsver šādas darbības:

—

kā pirmā darbība – pasākumu grozījumi vai atcelšana tiktāl, ciktāl tie nav pietiekami pamatoti, lai nodrošinātu konkrētu papildu vērtību tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropas pilsoņiem,

| — | kā otra – jāizvērtē iespējas uzlabot esošo pasākumu piemērošanu, |
| --- | --- |

—

kā otra – jāizvērtē iespējas uzlabot esošo pasākumu piemērošanu,

| — | tikai kā trešā darbība būtu jāierosina ar jauniem tiesību aktiem saistīti pasākumi, ja pastāv varbūtība, ka šādi jauni pasākumi ir vajadzīgi paredzētajiem mērķiem. Jaunus tiesību aktus būtu jāpieņem vienīgi tad, ja tie sniedz skaidru un noteiktu papildu vērtību tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropas pilsoņiem. |
| --- | --- |

—

tikai kā trešā darbība būtu jāierosina ar jauniem tiesību aktiem saistīti pasākumi, ja pastāv varbūtība, ka šādi jauni pasākumi ir vajadzīgi paredzētajiem mērķiem. Jaunus tiesību aktus būtu jāpieņem vienīgi tad, ja tie sniedz skaidru un noteiktu papildu vērtību tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropas pilsoņiem.

EDAU iesaka iekļaut Stokholmas programmā atsauci uz esošo pasākumu vērtēšanas sistēmu.

| 33. | Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi, būtu vērst īpašu uzmanību labākai esošo aizsargmehānismu īstenošanai atbilstīgi Komisijas paziņojumam par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar Darba programmu labākai Datu aizsardzības direktīvas īstenošanai (19) un EDAU ieteikumiem, kas izklāstīti viņa atzinumā par minēto paziņojumu (20). Diemžēl trešajā pīlārā Komisijai trūkst iespēju sākt pienākumu neizpildes procedūru. |
| --- | --- |

33.

Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi, būtu vērst īpašu uzmanību labākai esošo aizsargmehānismu īstenošanai atbilstīgi Komisijas paziņojumam par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar Darba programmu labākai Datu aizsardzības direktīvas īstenošanai (19) un EDAU ieteikumiem, kas izklāstīti viņa atzinumā par minēto paziņojumu (20). Diemžēl trešajā pīlārā Komisijai trūkst iespēju sākt pienākumu neizpildes procedūru.

Saistība ar Lisabonas līgumu

| 34. | Lisabonas līgums sniedz iespēju izveidot īstu visaptverošu datu aizsardzības sistēmu. Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. panta 2. punktā noteikts, ka Padome un Eiropas Parlaments paredz noteikumus par datu aizsardzību attiecībā uz Savienības iestāžu un struktūru veikto personas datu apstrādi, kā arī personas datu apstrādi, ko veic dalībvalstis saistībā ar Savienības tiesību aktu darbības jomu, un datu apstrādi, ko veic privāti tiesību subjekti. |
| --- | --- |

34.

Lisabonas līgums sniedz iespēju izveidot īstu visaptverošu datu aizsardzības sistēmu. Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. panta 2. punktā noteikts, ka Padome un Eiropas Parlaments paredz noteikumus par datu aizsardzību attiecībā uz Savienības iestāžu un struktūru veikto personas datu apstrādi, kā arī personas datu apstrādi, ko veic dalībvalstis saistībā ar Savienības tiesību aktu darbības jomu, un datu apstrādi, ko veic privāti tiesību subjekti.

| 35. | EDAU saprot Paziņojumā likto uzsvaru uz visaptverošu datu aizsardzības režīmu kā Komisijas mērķi ierosināt jaunu sistēmu, kuru piemērotu visām datu apstrādes darbībām. Viņš pilnīgi atbalsta šo mērķi, kas uzlabos sistēmas saskaņotību, nodrošinās juridisku noteiktību un tādējādi uzlabos datu aizsardzību. Tas jo īpaši ļautu nākotnē izvairīties no grūtībām noteikt pīlārus atdalošo robežu gadījumos, kad privātajā sektorā komerciāliem mērķiem ievākti dati tiek vēlāk izmantoti tiesībaizsardzības nolūkā. Kā liecina svarīgi Tiesas spriedumi saistībā ar PDR (21) un datu saglabāšanu (22), šāda pīlārus atdaloša robeža nav pilnībā atbilstoša realitātei. |
| --- | --- |

35.

EDAU saprot Paziņojumā likto uzsvaru uz visaptverošu datu aizsardzības režīmu kā Komisijas mērķi ierosināt jaunu sistēmu, kuru piemērotu visām datu apstrādes darbībām. Viņš pilnīgi atbalsta šo mērķi, kas uzlabos sistēmas saskaņotību, nodrošinās juridisku noteiktību un tādējādi uzlabos datu aizsardzību. Tas jo īpaši ļautu nākotnē izvairīties no grūtībām noteikt pīlārus atdalošo robežu gadījumos, kad privātajā sektorā komerciāliem mērķiem ievākti dati tiek vēlāk izmantoti tiesībaizsardzības nolūkā. Kā liecina svarīgi Tiesas spriedumi saistībā ar PDR (21) un datu saglabāšanu (22), šāda pīlārus atdaloša robeža nav pilnībā atbilstoša realitātei.

| 36. | EDAU ierosina Stokholmas programmā uzsvērt šo visaptveroša datu aizsardzības režīma apstākli. Tas parāda, ka šāds režīms nav tikai vienkārša vēlme, bet gan vajadzība, kuru nosaka mainīgā datu izmantošanas prakse. Viņš iesaka iekļaut Stokholmas programmā prioritāti – vajadzību pieņemt jaunu juridisku sistēmu, ar kuru inter alia aizstātu Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI. |
| --- | --- |

36.

EDAU ierosina Stokholmas programmā uzsvērt šo visaptveroša datu aizsardzības režīma apstākli. Tas parāda, ka šāds režīms nav tikai vienkārša vēlme, bet gan vajadzība, kuru nosaka mainīgā datu izmantošanas prakse. Viņš iesaka iekļaut Stokholmas programmā prioritāti – vajadzību pieņemt jaunu juridisku sistēmu, ar kuru inter alia aizstātu Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI.

| 37. | EDAU uzsver, ka uz vispārīgas juridiskas sistēmas balstīta visaptveroša datu aizsardzības režīma jēdziens neizslēdz iespēju pieņemt papildu noteikumus par datu aizsardzību policijas un tiesu nozares vajadzībām. Tādos papildu noteikumos varētu ņemt vērā īpašas vajadzības no tiesībaizsardzības viedokļa, kā paredzēts Lisabonas līgumam pievienotajā 21. deklarācijā (23). |
| --- | --- |

37.

EDAU uzsver, ka uz vispārīgas juridiskas sistēmas balstīta visaptveroša datu aizsardzības režīma jēdziens neizslēdz iespēju pieņemt papildu noteikumus par datu aizsardzību policijas un tiesu nozares vajadzībām. Tādos papildu noteikumos varētu ņemt vērā īpašas vajadzības no tiesībaizsardzības viedokļa, kā paredzēts Lisabonas līgumam pievienotajā 21. deklarācijā (23).

V.2.   Datu aizsardzības principu pārskatīšana

| 38. | Paziņojumā minēts, ka tehnoloģiju izmaiņas maina saziņu starp iedzīvotājiem un valsts un privātām organizācijām. Pēc Komisijas domām, tādēļ būtu jāpārskata virkne datu aizsardzības pamatprincipu. |
| --- | --- |

38.

Paziņojumā minēts, ka tehnoloģiju izmaiņas maina saziņu starp iedzīvotājiem un valsts un privātām organizācijām. Pēc Komisijas domām, tādēļ būtu jāpārskata virkne datu aizsardzības pamatprincipu.

| 39. | EDAU pauž gandarījumu par šīm Paziņojumā minētajām iecerēm. Ņemot vērā tehnoloģiju izmaiņas, šo principu efektivitātes novērtējums būtu ļoti lietderīgs. Pirmkārt, ir svarīgi atzīmēt, ka datu aizsardzības principu pārskatīšanai un atkārtotai apstiprināšanai ne vienmēr ir jābūt tieši saistītai ar tehnoloģijas attīstību. Tā varētu būt vajadzīga arī, ņemot vērā citus aspektus, kas minēti III daļā, proti, starptautiskās nozīmes palielināšanās, pieaugoša datu izmantošana tiesībaizsardzības jomā un datu brīva aprite. |
| --- | --- |

39.

EDAU pauž gandarījumu par šīm Paziņojumā minētajām iecerēm. Ņemot vērā tehnoloģiju izmaiņas, šo principu efektivitātes novērtējums būtu ļoti lietderīgs. Pirmkārt, ir svarīgi atzīmēt, ka datu aizsardzības principu pārskatīšanai un atkārtotai apstiprināšanai ne vienmēr ir jābūt tieši saistītai ar tehnoloģijas attīstību. Tā varētu būt vajadzīga arī, ņemot vērā citus aspektus, kas minēti III daļā, proti, starptautiskās nozīmes palielināšanās, pieaugoša datu izmantošana tiesībaizsardzības jomā un datu brīva aprite.

| 40. | Turklāt, pēc EDAU domām, šādu novērtēšanu var iekļaut atklātās konsultācijās, par ko Komisija paziņoja konferencē “Personas dati – plašāks izmantojums, lielāka aizsardzība?”, kas notika 2009. gada 19. un 20. maijā. Šādas atklātas konsultācijas varētu sniegt vērtīgu ieguldījumu (24). EDAU ierosina Padomei Stokholmas programmā un Komisijai publiskajās deklarācijās par konsultācijām uzsvērt saikni starp Paziņojuma 2.3. punktā minētajām iecerēm un atklātām konsultācijām par datu aizsardzības nākotni. |
| --- | --- |

40.

Turklāt, pēc EDAU domām, šādu novērtēšanu var iekļaut atklātās konsultācijās, par ko Komisija paziņoja konferencē “Personas dati – plašāks izmantojums, lielāka aizsardzība?”, kas notika 2009. gada 19. un 20. maijā. Šādas atklātas konsultācijas varētu sniegt vērtīgu ieguldījumu (24). EDAU ierosina Padomei Stokholmas programmā un Komisijai publiskajās deklarācijās par konsultācijām uzsvērt saikni starp Paziņojuma 2.3. punktā minētajām iecerēm un atklātām konsultācijām par datu aizsardzības nākotni.

| 41. | Kā piemērs tam, ko varētu iekļaut šādā novērtēšanā, ir doti šādi punkti:






  — | personas dati brīvības, drošības un tiesiskuma jomā mēdz būt īpaši konfidenciāli, piemēram, dati par kriminālsodāmību, policijas dati un biometriski dati, piemēram, pirkstu nospiedumi un DNS profili, |
| --- | --- | --- |

41.

Kā piemērs tam, ko varētu iekļaut šādā novērtēšanā, ir doti šādi punkti:

—

personas dati brīvības, drošības un tiesiskuma jomā mēdz būt īpaši konfidenciāli, piemēram, dati par kriminālsodāmību, policijas dati un biometriski dati, piemēram, pirkstu nospiedumi un DNS profili,

| — | to apstrāde var radīt nevēlamas sekas datu subjektiem, jo īpaši ņemot vērā tiesībaizsardzības iestāžu piespiedu pilnvaras. Bez tam datu pārraudzība un analīze arvien biežāk tiek veikta automatizēti, nereti bez cilvēku palīdzības. Tehnoloģijas ļauj personu datu datubāzēs veikt vispārīgu meklēšanu (datizraci (“data mining”), profilēšanu, u. c.). Būtu skaidri jānosaka juridiskās saistības, uz kurām balstītos datu apstrāde, |
| --- | --- |

—

to apstrāde var radīt nevēlamas sekas datu subjektiem, jo īpaši ņemot vērā tiesībaizsardzības iestāžu piespiedu pilnvaras. Bez tam datu pārraudzība un analīze arvien biežāk tiek veikta automatizēti, nereti bez cilvēku palīdzības. Tehnoloģijas ļauj personu datu datubāzēs veikt vispārīgu meklēšanu (datizraci (“data mining”), profilēšanu, u. c.). Būtu skaidri jānosaka juridiskās saistības, uz kurām balstītos datu apstrāde,

| — | datu aizsardzības jomas tiesību aktu stūrakmens ir noteikums, ka personas datus iegūst konkrētiem mērķiem un tos neizmanto nekā citādi, ka vien šādiem mērķiem. Datu izmantošana nesaderīgiem mērķiem var tikt atļauta tikai tiktāl, ciktāl to nosaka tiesību akti un ciktāl tas vajadzīgs īpašu sabiedrības interešu īstenošanai, piemēram, tādu, kas minētas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 8. panta 2. punktā, |
| --- | --- |

—

datu aizsardzības jomas tiesību aktu stūrakmens ir noteikums, ka personas datus iegūst konkrētiem mērķiem un tos neizmanto nekā citādi, ka vien šādiem mērķiem. Datu izmantošana nesaderīgiem mērķiem var tikt atļauta tikai tiktāl, ciktāl to nosaka tiesību akti un ciktāl tas vajadzīgs īpašu sabiedrības interešu īstenošanai, piemēram, tādu, kas minētas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 8. panta 2. punktā,

| — | vajadzība ievērot mērķa ierobežojuma principu var ietekmēt pašreizējās datu izmantošanas tendences. Tiesībaizsardzības iestādes izmanto datus, kurus komerciāliem mērķiem ir ieguvuši privāti uzņēmumi sakaru, transporta un finanšu nozarēs. Turklāt, piemēram, imigrācijas un robežkontroles jomā tiek izveidotas liela mēroga informācijas sistēmas. Bez tam tiek atļauti starpsavienojumi un piekļuve, tādējādi paplašinot mērķu loku, kuru vajadzībām personas dati tika sākotnēji ievākti. Ir jāpārskata pašreizējā kārtība, tostarp vajadzības gadījumā jāapsver iespējami grozījumi un/vai papildu drošības pasākumi, |
| --- | --- |

—

vajadzība ievērot mērķa ierobežojuma principu var ietekmēt pašreizējās datu izmantošanas tendences. Tiesībaizsardzības iestādes izmanto datus, kurus komerciāliem mērķiem ir ieguvuši privāti uzņēmumi sakaru, transporta un finanšu nozarēs. Turklāt, piemēram, imigrācijas un robežkontroles jomā tiek izveidotas liela mēroga informācijas sistēmas. Bez tam tiek atļauti starpsavienojumi un piekļuve, tādējādi paplašinot mērķu loku, kuru vajadzībām personas dati tika sākotnēji ievākti. Ir jāpārskata pašreizējā kārtība, tostarp vajadzības gadījumā jāapsver iespējami grozījumi un/vai papildu drošības pasākumi,

| — | papildus Paziņojumā minētajiem datu aizsardzības principiem vērtējumā būtu jāpievērš uzmanība apstrādes procesa pārskatāmībai, ļaujot datu subjektam īstenot savas tiesības. Pārskatāmība tiesībaizsardzības jomā ir sevišķi sarežģīts jautājums, jo īpaši tāpēc, ka pārskatāmībai vajadzētu būt samērīgai ar apdraudējumu, ko tā var radīt izmeklēšanai, |
| --- | --- |

—

papildus Paziņojumā minētajiem datu aizsardzības principiem vērtējumā būtu jāpievērš uzmanība apstrādes procesa pārskatāmībai, ļaujot datu subjektam īstenot savas tiesības. Pārskatāmība tiesībaizsardzības jomā ir sevišķi sarežģīts jautājums, jo īpaši tāpēc, ka pārskatāmībai vajadzētu būt samērīgai ar apdraudējumu, ko tā var radīt izmeklēšanai,

| — | būtu jārod risinājumi datu apmaiņai ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

—

būtu jārod risinājumi datu apmaiņai ar trešām valstīm.

| 42. | Vērtējot būtu papildus jāpievēršas iespējām uzlabot datu aizsardzības principu piemērošanas efektivitāti. Šajā sakarā varētu būt lietderīgi pievērsties instrumentiem, ar kuriem var pastiprināt datu kontrolieru pienākumus. Tādos instrumentos ir jāparedz pilnīga datu kontrolieru atskaitīšanās par datu vadību. Šajā sakarā “datu pārvaldība” ir praktisks jēdziens. Tas ietver visus juridiskus, tehniskus un organizatoriskus līdzekļus, ar kuriem organizācijas nodrošina pilnīgu atbildību par rīcību ar datiem, piemēram, plānošanu un kontroli, atbilstošu tehnoloģiju izmantošanu, pienācīgu darbinieku apmācīšanu, atbilstības revīzijas, u. c. |
| --- | --- |

42.

Vērtējot būtu papildus jāpievēršas iespējām uzlabot datu aizsardzības principu piemērošanas efektivitāti. Šajā sakarā varētu būt lietderīgi pievērsties instrumentiem, ar kuriem var pastiprināt datu kontrolieru pienākumus. Tādos instrumentos ir jāparedz pilnīga datu kontrolieru atskaitīšanās par datu vadību. Šajā sakarā “datu pārvaldība” ir praktisks jēdziens. Tas ietver visus juridiskus, tehniskus un organizatoriskus līdzekļus, ar kuriem organizācijas nodrošina pilnīgu atbildību par rīcību ar datiem, piemēram, plānošanu un kontroli, atbilstošu tehnoloģiju izmantošanu, pienācīgu darbinieku apmācīšanu, atbilstības revīzijas, u. c.

V.3.   Privāto dzīvi neskarošas tehnoloģijas

| 43. | EDAU ir gandarīts, ka Paziņojuma 2.3. punktā ir minēta privātuma sertificēšana. Tai papildus varētu iekļaut atsauci uz “konstrukcijā iekļautu privātās dzīves neaizskaramību” un vajadzību apzināt labākās pieejamās metodes, kas atbilst ES datu aizsardzības sistēmai. |
| --- | --- |

43.

EDAU ir gandarīts, ka Paziņojuma 2.3. punktā ir minēta privātuma sertificēšana. Tai papildus varētu iekļaut atsauci uz “konstrukcijā iekļautu privātās dzīves neaizskaramību” un vajadzību apzināt labākās pieejamās metodes, kas atbilst ES datu aizsardzības sistēmai.

| 44. | EDAU uzskata, ka “konstrukcijā iekļauta privātās dzīves neaizskaramība” un privāto dzīvi neskarošas tehnoloģijas varētu būt noderīgi rīki, lai nodrošinātu labāku aizsardzību, kā arī efektīvāku informācijas izmantošanu. EDAU ierosina divus, viens otru neizslēdzošus, darbības virzienus:






  — | privātās dzīves un datu aizsardzības sertificēšanas shēma (25) – iespēja informācijas sistēmu izstrādātājiem un lietotājiem, ar vai bez ES finansiāla vai ES tiesību aktu atbalsta, |
| --- | --- | --- |

44.

EDAU uzskata, ka “konstrukcijā iekļauta privātās dzīves neaizskaramība” un privāto dzīvi neskarošas tehnoloģijas varētu būt noderīgi rīki, lai nodrošinātu labāku aizsardzību, kā arī efektīvāku informācijas izmantošanu. EDAU ierosina divus, viens otru neizslēdzošus, darbības virzienus:

—

privātās dzīves un datu aizsardzības sertificēšanas shēma (25) – iespēja informācijas sistēmu izstrādātājiem un lietotājiem, ar vai bez ES finansiāla vai ES tiesību aktu atbalsta,

| — | juridisks pienākums informācijas sistēmu izstrādātājiem un lietotājiem izmantot sistēmas, kuras atbilst principam “konstrukcijā iekļauta privātās dzīves neaizskaramība”. Šajā sakarā varētu būt jāpaplašina pašreizējā datu aizsardzības tiesību aktu piemērošanas joma, paredzot izstrādātājiem atbildību par viņu izstrādātajām informācijas sistēmām (26). |
| --- | --- |

—

juridisks pienākums informācijas sistēmu izstrādātājiem un lietotājiem izmantot sistēmas, kuras atbilst principam “konstrukcijā iekļauta privātās dzīves neaizskaramība”. Šajā sakarā varētu būt jāpaplašina pašreizējā datu aizsardzības tiesību aktu piemērošanas joma, paredzot izstrādātājiem atbildību par viņu izstrādātajām informācijas sistēmām (26).

EDAU ierosina Stokholmas programmā minēt šos iespējamos turpmākas attīstības virzienus.

V.4.   Ārēji aspekti

| 45. | Paziņojumā iekļauts arī tāds temats kā starptautisku datu aizsardzības standartu izstrāde un veicināšana. Šobrīd tiek īstenotas daudzas darbības, lai izstrādātu izpildāmus standartus, ko piemērotu starptautiskā mērogā; to veic, piemēram, Privātās dzīves neaizskaramības un datu aizsardzības komisāru starptautiskā konference (International Conference of Privacy and Data Protection Commissioners). Tuvākajā nākotnē šādu darbību rezultātā var tikt panākta starptautiska vienošanās. EDAU ierosina Stokholmas programmā paust atbalstu šīm darbībām. |
| --- | --- |

45.

Paziņojumā iekļauts arī tāds temats kā starptautisku datu aizsardzības standartu izstrāde un veicināšana. Šobrīd tiek īstenotas daudzas darbības, lai izstrādātu izpildāmus standartus, ko piemērotu starptautiskā mērogā; to veic, piemēram, Privātās dzīves neaizskaramības un datu aizsardzības komisāru starptautiskā konference (International Conference of Privacy and Data Protection Commissioners). Tuvākajā nākotnē šādu darbību rezultātā var tikt panākta starptautiska vienošanās. EDAU ierosina Stokholmas programmā paust atbalstu šīm darbībām.

| 46. | Paziņojumā arī minēta divpusēju nolīgumu noslēgšana, pamatojoties uz panākumiem, kas gūti kopīgi ar Amerikas Savienotajām Valstīm. EDAU piekrīt uzskatam, ka vajadzīga skaidra juridiska sistēma datu nosūtīšanai trešām valstīm, un tādēļ atzinīgi vērtēja ES un ASV iestāžu kopīgo darbu augsta līmeņa kontaktgrupā saistībā ar iespējamu transatlantisku instrumentu datu aizsardzības jomā, vienlaikus aicinot nodrošināt lielāku skaidrību un uzmanību īpašiem jautājumiem (27). Raugoties no šāda skatu punkta, būtu arī interesanti ņemt vērā iekšlietu ziņojumā minētās idejas saistībā ar Eiroatlantiskās telpas sadarbību brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, par kuru saskaņā ar minēto pārskata ziņojumu ES būtu jāpieņem lēmums līdz 2014. gadam. Šādas Eiroatlantiskās telpas izveide nav iespējama bez pienācīgām garantijām datu aizsardzībai. |
| --- | --- |

46.

Paziņojumā arī minēta divpusēju nolīgumu noslēgšana, pamatojoties uz panākumiem, kas gūti kopīgi ar Amerikas Savienotajām Valstīm. EDAU piekrīt uzskatam, ka vajadzīga skaidra juridiska sistēma datu nosūtīšanai trešām valstīm, un tādēļ atzinīgi vērtēja ES un ASV iestāžu kopīgo darbu augsta līmeņa kontaktgrupā saistībā ar iespējamu transatlantisku instrumentu datu aizsardzības jomā, vienlaikus aicinot nodrošināt lielāku skaidrību un uzmanību īpašiem jautājumiem (27). Raugoties no šāda skatu punkta, būtu arī interesanti ņemt vērā iekšlietu ziņojumā minētās idejas saistībā ar Eiroatlantiskās telpas sadarbību brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, par kuru saskaņā ar minēto pārskata ziņojumu ES būtu jāpieņem lēmums līdz 2014. gadam. Šādas Eiroatlantiskās telpas izveide nav iespējama bez pienācīgām garantijām datu aizsardzībai.

| 47. | Pēc EDAU domām, Eiropas standartos datu aizsardzības jomā, kuru pamatā ir Eiropas Padomes 108. konvencija par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisku apstrādi (28), kā arī Eiropas Kopienu tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūra, būtu jānosaka aizsardzības pakāpe, kas jāparedz vispārīgā nolīgumā ar Amerikas Savienotajām Valstīm par datu aizsardzību un datu apmaiņu. Šāds vispārīgs nolīgums varētu būt pamats konkrētiem mehānismiem personas datu apmaiņai. Tas ir vēl svarīgāk, ja ņemam vērā Paziņojuma 4.2.1. punktā minēto ieceri, proti, ka Eiropas Savienībai, ja nepieciešams, ir jānoslēdz nolīgumi policijas sadarbības jomā. |
| --- | --- |

47.

Pēc EDAU domām, Eiropas standartos datu aizsardzības jomā, kuru pamatā ir Eiropas Padomes 108. konvencija par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisku apstrādi (28), kā arī Eiropas Kopienu tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūra, būtu jānosaka aizsardzības pakāpe, kas jāparedz vispārīgā nolīgumā ar Amerikas Savienotajām Valstīm par datu aizsardzību un datu apmaiņu. Šāds vispārīgs nolīgums varētu būt pamats konkrētiem mehānismiem personas datu apmaiņai. Tas ir vēl svarīgāk, ja ņemam vērā Paziņojuma 4.2.1. punktā minēto ieceri, proti, ka Eiropas Savienībai, ja nepieciešams, ir jānoslēdz nolīgumi policijas sadarbības jomā.

| 48. | EDAU pilnībā saprot vajadzību uzlabot starptautisku sadarbību, turklāt dažos gadījumos arī ar valstīm, kuras nenodrošina pamattiesību aizsardzību. Tomēr (29) ir ļoti svarīgi ņemt vērā to, ka šādas starptautiskas sadarbības rezultātā palielinās iegūtu datu apjoms un to starptautiska apmaiņa. Tādēļ ir būtiski godprātīgas un likumīgas apstrādes principus – kā arī taisnīga procesa principus vispār – piemērot personas datu apkopošanai un nodošanai ārpus Savienības robežām, un personas datus nodot trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām tikai tad, ja attiecīgās trešās personas garantē piemērotu aizsardzības līmeni vai attiecīgus aizsardzības pasākumus. |
| --- | --- |

48.

EDAU pilnībā saprot vajadzību uzlabot starptautisku sadarbību, turklāt dažos gadījumos arī ar valstīm, kuras nenodrošina pamattiesību aizsardzību. Tomēr (29) ir ļoti svarīgi ņemt vērā to, ka šādas starptautiskas sadarbības rezultātā palielinās iegūtu datu apjoms un to starptautiska apmaiņa. Tādēļ ir būtiski godprātīgas un likumīgas apstrādes principus – kā arī taisnīga procesa principus vispār – piemērot personas datu apkopošanai un nodošanai ārpus Savienības robežām, un personas datus nodot trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām tikai tad, ja attiecīgās trešās personas garantē piemērotu aizsardzības līmeni vai attiecīgus aizsardzības pasākumus.

| 49. | Nobeigumā EDAU iesaka Stokholmas programmā uzsvērt to, cik nozīmīgi ir vispārīgi nolīgumi ar Savienotajām Valstīm un citām trešām valstīm par datu aizsardzību un datu apmaiņu, kas balstītos uz ES teritorijā garantētu aizsardzības pakāpi. Veroties plašāk, EDAU norāda uz to, cik svarīgi ir aktīvi sekmēt pamattiesību ievērošanu un jo īpaši datu aizsardzības nodrošināšanu attiecībās ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām (30). Turklāt Stokholmas programmā varētu iekļaut vispārīgu norādi, ka personas datu apmaiņai ar trešām valstīm ir vajadzīgs atbilstošs aizsardzības līmenis vai citi pienācīgi aizsardzības pasākumi tādās trešās valstīs. |
| --- | --- |

49.

Nobeigumā EDAU iesaka Stokholmas programmā uzsvērt to, cik nozīmīgi ir vispārīgi nolīgumi ar Savienotajām Valstīm un citām trešām valstīm par datu aizsardzību un datu apmaiņu, kas balstītos uz ES teritorijā garantētu aizsardzības pakāpi. Veroties plašāk, EDAU norāda uz to, cik svarīgi ir aktīvi sekmēt pamattiesību ievērošanu un jo īpaši datu aizsardzības nodrošināšanu attiecībās ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām (30). Turklāt Stokholmas programmā varētu iekļaut vispārīgu norādi, ka personas datu apmaiņai ar trešām valstīm ir vajadzīgs atbilstošs aizsardzības līmenis vai citi pienācīgi aizsardzības pasākumi tādās trešās valstīs.

VI.   INFORMĀCIJAS IZMANTOŠANA

VI.1.   Ceļā uz Eiropas Informācijas modeli

| 50. | Labāka informācijas apmaiņa Eiropas Savienībai ir būtisks politikas mērķis brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Paziņojuma 4.1.2. punktā ir uzsvērts, ka drošība Eiropas Savienībā balstās uz efektīviem mehānismiem informācijas apmaiņai starp valstu iestādēm un Eiropas līmeņa dalībniekiem. Šāds uzsvars uz informācijas apmaiņu ir loģisks, ņemot vērā, ka nepastāv Eiropas mēroga policijas spēki, Eiropas krimināltiesību sistēma un robežkontrole Eiropā. Tādēļ ar informāciju saistīti pasākumi ir nozīmīgs Eiropas Savienības ieguldījums, kas sniedz dalībvalstu iestādēm iespēju efektīvi cīnīties pret pārrobežu noziedzību un praktiski aizsargāt ārējās robežas. Tomēr tādi pasākumi sekmē ne tikai pilsoņu drošību, bet arī viņu brīvību – personu brīva pārvietošanās tika minēta kā viens no šā atzinuma uzdevumiem –, un tiesiskumu. |
| --- | --- |

50.

Labāka informācijas apmaiņa Eiropas Savienībai ir būtisks politikas mērķis brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Paziņojuma 4.1.2. punktā ir uzsvērts, ka drošība Eiropas Savienībā balstās uz efektīviem mehānismiem informācijas apmaiņai starp valstu iestādēm un Eiropas līmeņa dalībniekiem. Šāds uzsvars uz informācijas apmaiņu ir loģisks, ņemot vērā, ka nepastāv Eiropas mēroga policijas spēki, Eiropas krimināltiesību sistēma un robežkontrole Eiropā. Tādēļ ar informāciju saistīti pasākumi ir nozīmīgs Eiropas Savienības ieguldījums, kas sniedz dalībvalstu iestādēm iespēju efektīvi cīnīties pret pārrobežu noziedzību un praktiski aizsargāt ārējās robežas. Tomēr tādi pasākumi sekmē ne tikai pilsoņu drošību, bet arī viņu brīvību – personu brīva pārvietošanās tika minēta kā viens no šā atzinuma uzdevumiem –, un tiesiskumu.

| 51. | Tieši šo iemeslu dēļ Hāgas programmā tika iekļauts pieejamības princips. Tā būtība ir šāda – informācijai, kas vajadzīga cīņā pret noziedzību, būtu jāšķērso ES iekšējās robežas bez jebkādiem šķēršļiem. Jaunākā pieredze liecina, ka minētā principa īstenošana tiesību aktos nenorit viegli. Padome nepieņēma Komisijas 2005. gada 12. oktobra priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par informācijas apmaiņu saskaņā ar pieejamības principu (31). Dalībvalstis nebija gatavas pieņemt informācijas pieejamības principa sekas visā tā apmērā. Tā vietā tika pieņemti šaurāk piemērojami instrumenti (32), piemēram, Padomes Lēmums 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (Prīmes lēmums) (33). |
| --- | --- |

51.

Tieši šo iemeslu dēļ Hāgas programmā tika iekļauts pieejamības princips. Tā būtība ir šāda – informācijai, kas vajadzīga cīņā pret noziedzību, būtu jāšķērso ES iekšējās robežas bez jebkādiem šķēršļiem. Jaunākā pieredze liecina, ka minētā principa īstenošana tiesību aktos nenorit viegli. Padome nepieņēma Komisijas 2005. gada 12. oktobra priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par informācijas apmaiņu saskaņā ar pieejamības principu (31). Dalībvalstis nebija gatavas pieņemt informācijas pieejamības principa sekas visā tā apmērā. Tā vietā tika pieņemti šaurāk piemērojami instrumenti (32), piemēram, Padomes Lēmums 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (Prīmes lēmums) (33).

| 52. | Kaut arī pieejamības princips bija viens no Hāgas programmas pamatelementiem, pašlaik šķiet, ka Komisija īsteno pieticīgāku pieeju. Tā paredz turpināt veicināt informācijas apmaiņu starp dalībvalstu iestādēm, izveidojot Eiropas informācijas modeli. ES prezidentvalsts Zviedrija domā tāpat (34). Tā izstrādās priekšlikumu informācijas apmaiņas stratēģijai. Padome jau ir sākusi darbu pie vērienīgā Eiropas Savienības informācijas pārvaldības stratēģijas projekta, kas ir cieši saistīta ar Eiropas informācijas modeli. EDAU ar interesi ņem vērā šos notikumus un uzsver, ka šajos projektos uzmanība būtu jāpievērš datu aizsardzības elementiem. |
| --- | --- |

52.

Kaut arī pieejamības princips bija viens no Hāgas programmas pamatelementiem, pašlaik šķiet, ka Komisija īsteno pieticīgāku pieeju. Tā paredz turpināt veicināt informācijas apmaiņu starp dalībvalstu iestādēm, izveidojot Eiropas informācijas modeli. ES prezidentvalsts Zviedrija domā tāpat (34). Tā izstrādās priekšlikumu informācijas apmaiņas stratēģijai. Padome jau ir sākusi darbu pie vērienīgā Eiropas Savienības informācijas pārvaldības stratēģijas projekta, kas ir cieši saistīta ar Eiropas informācijas modeli. EDAU ar interesi ņem vērā šos notikumus un uzsver, ka šajos projektos uzmanība būtu jāpievērš datu aizsardzības elementiem.

Eiropas informācijas modelis un datu aizsardzība

| 53. | Iesākumā būtu jāuzsver, ka tehnoloģijām nevajadzētu būt brīvības, drošības un tiesiskuma telpas attīstības virzītājspēkam, proti, gandrīz neierobežotās jauno tehnoloģiju sniegtās iespējas vajadzētu vienmēr samērot ar attiecīgiem datu aizsardzības principiem un izmantot tās tiktāl, ciktāl tās atbilst šādiem principiem. |
| --- | --- |

53.

Iesākumā būtu jāuzsver, ka tehnoloģijām nevajadzētu būt brīvības, drošības un tiesiskuma telpas attīstības virzītājspēkam, proti, gandrīz neierobežotās jauno tehnoloģiju sniegtās iespējas vajadzētu vienmēr samērot ar attiecīgiem datu aizsardzības principiem un izmantot tās tiktāl, ciktāl tās atbilst šādiem principiem.

| 54. | EDAU norāda, ka Paziņojumā informācijas modelis raksturots ne tikai kā tehnisks modelis: tas balstās vienlaicīgi uz stratēģiskās analīzes spēju stiprināšanu un operatīvās informācijas apkopošanas un apstrādes uzlabošanu. Tajā arī atzīts, ka, nodrošinot datu aizsardzības principu ievērošanu, būtu jāņem vērā ar politiku saistīti aspekti, piemēram, kritēriji informācijas iegūšanai, apmaiņai un apstrādei. |
| --- | --- |

54.

EDAU norāda, ka Paziņojumā informācijas modelis raksturots ne tikai kā tehnisks modelis: tas balstās vienlaicīgi uz stratēģiskās analīzes spēju stiprināšanu un operatīvās informācijas apkopošanas un apstrādes uzlabošanu. Tajā arī atzīts, ka, nodrošinot datu aizsardzības principu ievērošanu, būtu jāņem vērā ar politiku saistīti aspekti, piemēram, kritēriji informācijas iegūšanai, apmaiņai un apstrādei.

| 55. | Informācijas tehnoloģijas un juridiski nosacījumi ir un būs nozīmīgi. EDAU atzinīgi vērtē Paziņojuma daļu, kas sākas ar pieņēmumu, ka Eiropas informācijas modeli nedrīkst izstrādāt, balstoties uz tehniskiem apsvērumiem. Ir ļoti svarīgi, lai informāciju iegūtu, ar to dalītos un apstrādātu tikai pamatojoties uz konkrētām drošības vajadzībām un ņemot vērā datu aizsardzības principus. EDAU arī pilnīgi atbalsta vajadzību definēt turpmāku pasākumu mehānismu, lai izvērtētu, kā notiek informācijas apmaiņa. Viņš ierosina Padomei sīkāk izstrādāt šos elementus Stokholmas programmā. |
| --- | --- |

55.

Informācijas tehnoloģijas un juridiski nosacījumi ir un būs nozīmīgi. EDAU atzinīgi vērtē Paziņojuma daļu, kas sākas ar pieņēmumu, ka Eiropas informācijas modeli nedrīkst izstrādāt, balstoties uz tehniskiem apsvērumiem. Ir ļoti svarīgi, lai informāciju iegūtu, ar to dalītos un apstrādātu tikai pamatojoties uz konkrētām drošības vajadzībām un ņemot vērā datu aizsardzības principus. EDAU arī pilnīgi atbalsta vajadzību definēt turpmāku pasākumu mehānismu, lai izvērtētu, kā notiek informācijas apmaiņa. Viņš ierosina Padomei sīkāk izstrādāt šos elementus Stokholmas programmā.

| 56. | Šajā sakarā EDAU uzsver, ka datu aizsardzību, kuras mērķis ir aizsargāt pilsoņus, nevajadzētu vērtēt kā šķērsli efektīvai datu pārvaldībai. Tā nodrošina svarīgus rīkus informācijas uzglabāšanas, piekļuves un apmaiņas uzlabošanai. Datu pārvaldības sistēmās esošo datu precizitāti var paaugstināt arī datu subjekta tiesības būt informētam par to, kāda informācija par viņu tiek apstrādāta, kā arī labot kļūdainu informāciju. |
| --- | --- |

56.

Šajā sakarā EDAU uzsver, ka datu aizsardzību, kuras mērķis ir aizsargāt pilsoņus, nevajadzētu vērtēt kā šķērsli efektīvai datu pārvaldībai. Tā nodrošina svarīgus rīkus informācijas uzglabāšanas, piekļuves un apmaiņas uzlabošanai. Datu pārvaldības sistēmās esošo datu precizitāti var paaugstināt arī datu subjekta tiesības būt informētam par to, kāda informācija par viņu tiek apstrādāta, kā arī labot kļūdainu informāciju.

| 57. | Pēc būtības datu aizsardzības tiesību aktos paredzēts šādi – ja dati ir vajadzīgi īpašam un likumīgam nolūkam, tos drīkst izmantot; ja tie nav vajadzīgi pienācīgi noteiktam mērķim, tad tādus personas datus nevajadzētu izmantot. Pirmajā gadījumā, lai nodrošinātu pietiekamus aizsargmehānismus, var būt vajadzīgi papildu pasākumi. |
| --- | --- |

57.

Pēc būtības datu aizsardzības tiesību aktos paredzēts šādi – ja dati ir vajadzīgi īpašam un likumīgam nolūkam, tos drīkst izmantot; ja tie nav vajadzīgi pienācīgi noteiktam mērķim, tad tādus personas datus nevajadzētu izmantot. Pirmajā gadījumā, lai nodrošinātu pietiekamus aizsargmehānismus, var būt vajadzīgi papildu pasākumi.

| 58. | Tomēr EDAU kritiski vērtē to Paziņojuma daļu, kurā “metodes turpmāko vajadzību noteikšanai” ir minētas kā daļa no informācijas modeļa. Viņš uzsver, ka arī nākotnē, izstrādājot informācijas sistēmas, pamatā vajadzētu būt mērķa ierobežojuma principam (35). Tas ir viens no būtiskākajiem nodrošinājumiem, ko datu aizsardzības sistēma sniedz pilsoņiem: cilvēkam ir jābūt iespējai laikus zināt, kādam mērķim tiek iegūti ar viņu saistīti dati un ka tie, jo īpaši nākotnē, tiks izmantoti tikai attiecīgajam mērķim. Šāda garantija pat ir iekļauta Eiropas Savienības Pamattiesību hartā – 8. pantā. Mērķa ierobežojuma princips pieļauj izņēmumus, kuri ir īpaši svarīgi brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, taču šiem izņēmumiem nevajadzētu noteikt sistēmas uzbūvi. |
| --- | --- |

58.

Tomēr EDAU kritiski vērtē to Paziņojuma daļu, kurā “metodes turpmāko vajadzību noteikšanai” ir minētas kā daļa no informācijas modeļa. Viņš uzsver, ka arī nākotnē, izstrādājot informācijas sistēmas, pamatā vajadzētu būt mērķa ierobežojuma principam (35). Tas ir viens no būtiskākajiem nodrošinājumiem, ko datu aizsardzības sistēma sniedz pilsoņiem: cilvēkam ir jābūt iespējai laikus zināt, kādam mērķim tiek iegūti ar viņu saistīti dati un ka tie, jo īpaši nākotnē, tiks izmantoti tikai attiecīgajam mērķim. Šāda garantija pat ir iekļauta Eiropas Savienības Pamattiesību hartā – 8. pantā. Mērķa ierobežojuma princips pieļauj izņēmumus, kuri ir īpaši svarīgi brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, taču šiem izņēmumiem nevajadzētu noteikt sistēmas uzbūvi.

Pareizas uzbūves izvēle

| 59. | Visa sākums ir pareizas informācijas apmaiņas uzbūves izvēle. Paziņojumā ir atzīts pareizas informācijas sistēmas uzbūves svarīgums (4.1.3. punkts), bet diemžēl tikai saistībā ar savstarpēju izmantojamību. |
| --- | --- |

59.

Visa sākums ir pareizas informācijas apmaiņas uzbūves izvēle. Paziņojumā ir atzīts pareizas informācijas sistēmas uzbūves svarīgums (4.1.3. punkts), bet diemžēl tikai saistībā ar savstarpēju izmantojamību.

| 60. | EDAU uzsver citu aspektu – Eiropas informācijas modelī datu aizsardzības prasībām vajadzētu būt neatņemamai visa sistēmas izstrādes procesa sastāvdaļai un tās nevajadzētu uzlūkot tikai kā nosacījumu, kas vajadzīgs, lai piešķirtu sistēmai likumību (36). Būtu jāizmanto jēdzieni “konstrukcijā iekļauta privātās dzīves neaizskaramība” un vajadzība apzināt labākās pieejamās metodes (37), kas minēti šā atzinuma 43. punktā. Eiropas informācijas modelis būtu jāizstrādā, balstoties uz šiem jēdzieniem. Proti, tas nozīmē, ka informācijas sistēmas, kuras tiek plānotas sabiedrības drošības mērķiem, vienmēr ir jāizstrādā saskaņā ar principu “konstrukcijā iekļauta privātās dzīves neaizskaramība”. EDAU iesaka Padomei iekļaut šos elementus Stokholmas programmā. |
| --- | --- |

60.

EDAU uzsver citu aspektu – Eiropas informācijas modelī datu aizsardzības prasībām vajadzētu būt neatņemamai visa sistēmas izstrādes procesa sastāvdaļai un tās nevajadzētu uzlūkot tikai kā nosacījumu, kas vajadzīgs, lai piešķirtu sistēmai likumību (36). Būtu jāizmanto jēdzieni “konstrukcijā iekļauta privātās dzīves neaizskaramība” un vajadzība apzināt labākās pieejamās metodes (37), kas minēti šā atzinuma 43. punktā. Eiropas informācijas modelis būtu jāizstrādā, balstoties uz šiem jēdzieniem. Proti, tas nozīmē, ka informācijas sistēmas, kuras tiek plānotas sabiedrības drošības mērķiem, vienmēr ir jāizstrādā saskaņā ar principu “konstrukcijā iekļauta privātās dzīves neaizskaramība”. EDAU iesaka Padomei iekļaut šos elementus Stokholmas programmā.

Sistēmu savstarpēja izmantojamība

| 61. | EDAU uzsver, ka savstarpēja izmantojamība nav tikai tehnisks jautājums, tā dod ieguldījumu arī pilsoņu aizsardzībā, jo īpaši datu aizsardzībā. Raugoties no datu aizsardzības viedokļa, sistēmu savstarpēja izmantojamība, ja tā tiek pareizi organizēta, nodrošina skaidras priekšrocības, proti, nav jādublē datu uzglabāšana. Tomēr ir arī acīmredzams, ka padarot piekļuvi datiem vai to apmaiņu tehniski iespējamu, daudzos gadījumos tas kļūst par spēcīgu virzītājspēku faktiski piekļūt šādiem datiem vai veikt to apmaiņu. Citiem vārdiem sakot, savstarpēja izmantojamība ietver īpašu risku, ka starp datubāzēm, kurām ir dažādi mērķi, var veikt starpsavienojumu (38). Tādējādi var pārkāpt stingros ierobežojumus izmantot datubāzes tikai tām noteiktajiem mērķiem. |
| --- | --- |

61.

EDAU uzsver, ka savstarpēja izmantojamība nav tikai tehnisks jautājums, tā dod ieguldījumu arī pilsoņu aizsardzībā, jo īpaši datu aizsardzībā. Raugoties no datu aizsardzības viedokļa, sistēmu savstarpēja izmantojamība, ja tā tiek pareizi organizēta, nodrošina skaidras priekšrocības, proti, nav jādublē datu uzglabāšana. Tomēr ir arī acīmredzams, ka padarot piekļuvi datiem vai to apmaiņu tehniski iespējamu, daudzos gadījumos tas kļūst par spēcīgu virzītājspēku faktiski piekļūt šādiem datiem vai veikt to apmaiņu. Citiem vārdiem sakot, savstarpēja izmantojamība ietver īpašu risku, ka starp datubāzēm, kurām ir dažādi mērķi, var veikt starpsavienojumu (38). Tādējādi var pārkāpt stingros ierobežojumus izmantot datubāzes tikai tām noteiktajiem mērķiem.

| 62. | Tātad, tas, ka ir tehniski iespējams veikt digitālas informācijas apmaiņu starp savstarpēji izmantojamām datubāzēm vai apvienot šādas datubāzes, nav attaisnojums, lai piemērotu izņēmumu no mērķa ierobežojuma principa. Savstarpējai izmantojamībai katrā atsevišķā gadījumā vajadzētu būt balstītai uz skaidru un rūpīgu politikas izvēli. EDAU ierosina precizēt šo aspektu Stokholmas programmā. |
| --- | --- |

62.

Tātad, tas, ka ir tehniski iespējams veikt digitālas informācijas apmaiņu starp savstarpēji izmantojamām datubāzēm vai apvienot šādas datubāzes, nav attaisnojums, lai piemērotu izņēmumu no mērķa ierobežojuma principa. Savstarpējai izmantojamībai katrā atsevišķā gadījumā vajadzētu būt balstītai uz skaidru un rūpīgu politikas izvēli. EDAU ierosina precizēt šo aspektu Stokholmas programmā.

VI.2.   Citiem mērķiem ievāktas informācijas izmantošana

| 63. | Paziņojumā nav tieši apskatīta viena no svarīgākajām pēdējo gadu tendencēm, proti, privātajā sektorā komerciāliem mērķiem ievāktu datu izmantošana tiesībaizsardzības vajadzībām. Šī tendence ir saistīta ne tikai ar informāciju par elektronisko sakaru datu plūsmu un uz (dažām) trešām valstīm lidojošu personu pasažieru datiem (39), bet arī ar finanšu nozari. Kā piemērs jāmin Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/60/EK (2005. gada 26. oktobris) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (40). Cits labi zināms un daudz apspriests piemērs ir saistīts ar personas datu apstrādi, ko veic Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication (SWIFT)
   (41), jo īpaši tādu datu apstrādi, kas vajadzīgi ASV Valsts kases teroristu finansējuma izsekošanas programmas vajadzībām. |
| --- | --- |

63.

Paziņojumā nav tieši apskatīta viena no svarīgākajām pēdējo gadu tendencēm, proti, privātajā sektorā komerciāliem mērķiem ievāktu datu izmantošana tiesībaizsardzības vajadzībām. Šī tendence ir saistīta ne tikai ar informāciju par elektronisko sakaru datu plūsmu un uz (dažām) trešām valstīm lidojošu personu pasažieru datiem (39), bet arī ar finanšu nozari. Kā piemērs jāmin Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/60/EK (2005. gada 26. oktobris) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (40). Cits labi zināms un daudz apspriests piemērs ir saistīts ar personas datu apstrādi, ko veic Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication (SWIFT)
   (41), jo īpaši tādu datu apstrādi, kas vajadzīgi ASV Valsts kases teroristu finansējuma izsekošanas programmas vajadzībām.

| 64. | EDAU uzskata, ka Stokholmas programmā šīm tendencēm būtu jāpievērš īpaša uzmanība. Tās var uzskatīt par atkāpšanos no mērķa ierobežojuma principa un bieži par tādām, kas būtiski skar privāto dzīvi, jo izmantojot šos datus var atklāties plašas ziņas par personu rīcību. Ierosinot šādus pasākumus, ir jābūt ļoti spēcīgiem pierādījumiem, ka šādi privāto dzīvi skaroši pasākumi ir vajadzīgi. Ja šādi pierādījumi tiek sniegti, tad ir jānodrošina pilnīga iedzīvotāju tiesību aizsardzība. |
| --- | --- |

64.

EDAU uzskata, ka Stokholmas programmā šīm tendencēm būtu jāpievērš īpaša uzmanība. Tās var uzskatīt par atkāpšanos no mērķa ierobežojuma principa un bieži par tādām, kas būtiski skar privāto dzīvi, jo izmantojot šos datus var atklāties plašas ziņas par personu rīcību. Ierosinot šādus pasākumus, ir jābūt ļoti spēcīgiem pierādījumiem, ka šādi privāto dzīvi skaroši pasākumi ir vajadzīgi. Ja šādi pierādījumi tiek sniegti, tad ir jānodrošina pilnīga iedzīvotāju tiesību aizsardzība.

| 65. | EDAU uzskata, ka komerciāliem mērķiem ievāktu personas datu izmantošana tiesībaizsardzības vajadzībām būtu atļaujama tikai paredzot stingrus nosacījumus, piemēram:






  — | dati tiek izmantoti tikai īpaši noteiktiem mērķiem, piemēram, cīņai pret terorismu vai smagiem noziegumiem, un tie ir jānosaka katrā gadījumā atsevišķi, |
| --- | --- | --- |

65.

EDAU uzskata, ka komerciāliem mērķiem ievāktu personas datu izmantošana tiesībaizsardzības vajadzībām būtu atļaujama tikai paredzot stingrus nosacījumus, piemēram:

—

dati tiek izmantoti tikai īpaši noteiktiem mērķiem, piemēram, cīņai pret terorismu vai smagiem noziegumiem, un tie ir jānosaka katrā gadījumā atsevišķi,

| — | dati tiek nodoti, izmantojot “izsniegšana pēc pieprasījuma” sistēmu, nevis “pašrocīgas iegūšanas” sistēmu (42), |
| --- | --- |

—

dati tiek nodoti, izmantojot “izsniegšana pēc pieprasījuma” sistēmu, nevis “pašrocīgas iegūšanas” sistēmu (42),

| — | lūgumam sniegt datus vajadzētu būt samērīgam, ar precīzi definētam un principā balstītam uz aizdomām par konkrētām personām, |
| --- | --- |

—

lūgumam sniegt datus vajadzētu būt samērīgam, ar precīzi definētam un principā balstītam uz aizdomām par konkrētām personām,

| — | būtu jāizvairās no vispārējas meklēšanas, datizraces un profilēšanas, |
| --- | --- |

—

būtu jāizvairās no vispārējas meklēšanas, datizraces un profilēšanas,

| — | visiem datu piekļuves gadījumiem, ar mērķi tos izmantot tiesībaizsardzības vajadzībām, būtu jānotiek, piesakoties sistēmā, lai būtu iespējams praktiski kontrolēt datu izmantošanu, proti, lai šādu pārbaudi varētu veikt datu subjekts saskaņā ar savām tiesībām, datu aizsardzības iestādes un tiesu iestādes. |
| --- | --- |

—

visiem datu piekļuves gadījumiem, ar mērķi tos izmantot tiesībaizsardzības vajadzībām, būtu jānotiek, piesakoties sistēmā, lai būtu iespējams praktiski kontrolēt datu izmantošanu, proti, lai šādu pārbaudi varētu veikt datu subjekts saskaņā ar savām tiesībām, datu aizsardzības iestādes un tiesu iestādes.

VI.3.   Informācijas sistēmas un ES struktūras

Informācijas sistēmas ar centralizētu datu uzglabāšanu vai bez tās
   (43)

| 66. | Pēdējo gadu laikā brīvības, drošības un tiesiskuma telpā ir ievērojami pieaudzis informācijas sistēmu skaits, kuru izveide ir noteikta ES tiesību aktos. Dažreiz tiek pieņemti lēmumi izveidot sistēmu, kuri paredz centralizētu datu uzglabāšanu Eiropas līmenī, bet citos gadījumos tiesību aktos ir tikai paredzēts veikt informācijas apmaiņu starp valstu datubāzēm. Šengenas Informācijas sistēma iespējams ir labākais piemērs sistēmai ar centralizētu datu uzglabāšanu. No datu aizsardzības viedokļa Padomes Lēmums 2008/615/TI (Prīmes lēmums) (44) ir svarīgākais piemērs sistēmai bez centralizētas datu uzglabāšanas, jo šajā lēmumā ir paredzēta apjomīga biometrisko datu apmaiņa starp dalībvalstu iestādēm. |
| --- | --- |

66.

Pēdējo gadu laikā brīvības, drošības un tiesiskuma telpā ir ievērojami pieaudzis informācijas sistēmu skaits, kuru izveide ir noteikta ES tiesību aktos. Dažreiz tiek pieņemti lēmumi izveidot sistēmu, kuri paredz centralizētu datu uzglabāšanu Eiropas līmenī, bet citos gadījumos tiesību aktos ir tikai paredzēts veikt informācijas apmaiņu starp valstu datubāzēm. Šengenas Informācijas sistēma iespējams ir labākais piemērs sistēmai ar centralizētu datu uzglabāšanu. No datu aizsardzības viedokļa Padomes Lēmums 2008/615/TI (Prīmes lēmums) (44) ir svarīgākais piemērs sistēmai bez centralizētas datu uzglabāšanas, jo šajā lēmumā ir paredzēta apjomīga biometrisko datu apmaiņa starp dalībvalstu iestādēm.

| 67. | Paziņojumā norādīts, ka jaunu sistēmu izveides tendence turpināsies. Pirmais piemērs, kas ņemts no Paziņojuma 4.2.2. punkta, ir informācijas sistēma, kas paplašinātu Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu (ECRIS), iekļaujot tajā trešo valstu valstspiederīgos. Komisija jau ir uzdevusi veikt pētījumu par Eiropas rādītāju par sodītiem trešo valstu valstspiederīgajiem (European Index for Convicted Third Country Nationals – EICTCN), kā rezultātā, iespējams, tiks izveidota centralizēta datubāze. Otrs piemērs ir informācijas apmaiņa par personām, kas iekļautas citu dalībvalstu maksātnespējas reģistros, saistībā ar e-tiesiskumu (Paziņojuma 3.4.1. punkts) un bez centralizētas datu uzglabāšanas. |
| --- | --- |

67.

Paziņojumā norādīts, ka jaunu sistēmu izveides tendence turpināsies. Pirmais piemērs, kas ņemts no Paziņojuma 4.2.2. punkta, ir informācijas sistēma, kas paplašinātu Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu (ECRIS), iekļaujot tajā trešo valstu valstspiederīgos. Komisija jau ir uzdevusi veikt pētījumu par Eiropas rādītāju par sodītiem trešo valstu valstspiederīgajiem (European Index for Convicted Third Country Nationals – EICTCN), kā rezultātā, iespējams, tiks izveidota centralizēta datubāze. Otrs piemērs ir informācijas apmaiņa par personām, kas iekļautas citu dalībvalstu maksātnespējas reģistros, saistībā ar e-tiesiskumu (Paziņojuma 3.4.1. punkts) un bez centralizētas datu uzglabāšanas.

| 68. | No datu aizsardzības viedokļa, decentralizētai sistēmai būtu zināmas priekšrocības. Tā dod iespēju neveikt divkāršu datu uzglabāšanu dalībvalsts iestādē un centralizētajā sistēmā, turklāt ir skaidra atbildība par datiem, jo dalībvalsts iestāde ir kontrolieris, un kontrole, ko veic tiesu iestādes un datu aizsardzības iestādes, var notikt dalībvalstu līmenī. Tomēr šādai sistēmai ir arī trūkumi saistībā ar datu apmaiņu ar citām jurisdikcijām, piemēram, nodrošināt, lai informācija būtu atjaunināta gan izcelsmes valstī, gan valstī, uz kuru to nosūta, kā arī nodrošināt efektīvu kontroli abās pusēs. Vēl sarežģītāk ir nodrošināt atbildību par tehnisko sistēmu, ko izmanto datu apmaiņai. Minētos trūkumus var atrisināt, izvēloties centralizētu sistēmu, un atbildību, vismaz par noteiktām sistēmas daļām (piemēram, tehnisku infrastruktūru), uzticēt Eiropas struktūrām. |
| --- | --- |

68.

No datu aizsardzības viedokļa, decentralizētai sistēmai būtu zināmas priekšrocības. Tā dod iespēju neveikt divkāršu datu uzglabāšanu dalībvalsts iestādē un centralizētajā sistēmā, turklāt ir skaidra atbildība par datiem, jo dalībvalsts iestāde ir kontrolieris, un kontrole, ko veic tiesu iestādes un datu aizsardzības iestādes, var notikt dalībvalstu līmenī. Tomēr šādai sistēmai ir arī trūkumi saistībā ar datu apmaiņu ar citām jurisdikcijām, piemēram, nodrošināt, lai informācija būtu atjaunināta gan izcelsmes valstī, gan valstī, uz kuru to nosūta, kā arī nodrošināt efektīvu kontroli abās pusēs. Vēl sarežģītāk ir nodrošināt atbildību par tehnisko sistēmu, ko izmanto datu apmaiņai. Minētos trūkumus var atrisināt, izvēloties centralizētu sistēmu, un atbildību, vismaz par noteiktām sistēmas daļām (piemēram, tehnisku infrastruktūru), uzticēt Eiropas struktūrām.

| 69. | Šajā sakarā varētu būt noderīgi izstrādāt būtiskus kritērijus izvēlei starp centralizētu un decentralizētu sistēmu, nodrošinot skaidru un rūpīgu politikas izvēli konkrētos gadījumos. Tādi kritēriji var sekmēt sistēmu darbību, kā arī pilsoņu datu aizsardzību. EDAU ierosina iekļaut Stokholmas programmā nodomu izstrādāt tādus kritērijus. |
| --- | --- |

69.

Šajā sakarā varētu būt noderīgi izstrādāt būtiskus kritērijus izvēlei starp centralizētu un decentralizētu sistēmu, nodrošinot skaidru un rūpīgu politikas izvēli konkrētos gadījumos. Tādi kritēriji var sekmēt sistēmu darbību, kā arī pilsoņu datu aizsardzību. EDAU ierosina iekļaut Stokholmas programmā nodomu izstrādāt tādus kritērijus.

Liela mēroga informācijas sistēmas

| 70. | Paziņojuma 4.2.3.2. punktā īsumā izklāstīta liela mēroga informācijas sistēmu nākotne, vairāk uzsverot Šengenas Informācijas sistēmu (ŠIS) un Vīzu informācijas sistēmu (VIS). |
| --- | --- |

70.

Paziņojuma 4.2.3.2. punktā īsumā izklāstīta liela mēroga informācijas sistēmu nākotne, vairāk uzsverot Šengenas Informācijas sistēmu (ŠIS) un Vīzu informācijas sistēmu (VIS).

| 71. | Tajā pašā punktā minēta arī elektroniskas dalībvalstu robežu šķērsošanas reģistrācijas sistēmas izveide, kā arī reģistrētu ceļotāju programmu izstrāde. Pēc Komisijas priekšsēdētāja vietnieka Frattini ierosmes Komisija bija paziņojusi, ka šī sistēma ir daļa no “robežu pasākumu kopuma” (45). Sākotnējos komentāros (46) EDAU pauda diezgan kritisku viedokli par minēto ierosinājumu, jo netika pietiekami pamatota vajadzība pēc šādas privāto dzīvi skarošas sistēmas papildus jau esošām liela mēroga sistēmām. EDAU neredz citu papildu pamatojumu, ka šāda sistēma būtu vajadzīga, un tādēļ iesaka Padomei neiekļaut šo ideju Stokholmas programmā. |
| --- | --- |

71.

Tajā pašā punktā minēta arī elektroniskas dalībvalstu robežu šķērsošanas reģistrācijas sistēmas izveide, kā arī reģistrētu ceļotāju programmu izstrāde. Pēc Komisijas priekšsēdētāja vietnieka Frattini ierosmes Komisija bija paziņojusi, ka šī sistēma ir daļa no “robežu pasākumu kopuma” (45). Sākotnējos komentāros (46) EDAU pauda diezgan kritisku viedokli par minēto ierosinājumu, jo netika pietiekami pamatota vajadzība pēc šādas privāto dzīvi skarošas sistēmas papildus jau esošām liela mēroga sistēmām. EDAU neredz citu papildu pamatojumu, ka šāda sistēma būtu vajadzīga, un tādēļ iesaka Padomei neiekļaut šo ideju Stokholmas programmā.

| 72. | Šajā sakarā EDAU vēlas atsaukties uz saviem atzinumiem par dažādām ierosmēm ES informācijas apmaiņas jomā (47), kuros viņš sniedzis vairākus ieteikumus un piezīmes par to, kā datu aizsardzība ietekmē lielu datubāzu izmantošanu ES līmenī. Papildus citiem jautājumiem viņš vērsa īpašu uzmanību uz to, ka ir vajadzīgi spēkā esoši spēcīgi un individuāli pielāgoti aizsargmehānismi, kā arī samērīgi un vajadzīgi ietekmes novērtējumi pirms jebkādu pasākumu ierosināšanas vai īstenošanas šajā jomā. EDAU ir vienmēr aizstāvējis pareizu un datu aizsardzības prasībām atbilstošu līdzsvaru starp drošības prasībām un sistēmās minētu iedzīvotāju privātās dzīves aizsardzību. Tādu pašu nostāju viņš pauda būdams sistēmu centrālo daļu uzraudzītājs. |
| --- | --- |

72.

Šajā sakarā EDAU vēlas atsaukties uz saviem atzinumiem par dažādām ierosmēm ES informācijas apmaiņas jomā (47), kuros viņš sniedzis vairākus ieteikumus un piezīmes par to, kā datu aizsardzība ietekmē lielu datubāzu izmantošanu ES līmenī. Papildus citiem jautājumiem viņš vērsa īpašu uzmanību uz to, ka ir vajadzīgi spēkā esoši spēcīgi un individuāli pielāgoti aizsargmehānismi, kā arī samērīgi un vajadzīgi ietekmes novērtējumi pirms jebkādu pasākumu ierosināšanas vai īstenošanas šajā jomā. EDAU ir vienmēr aizstāvējis pareizu un datu aizsardzības prasībām atbilstošu līdzsvaru starp drošības prasībām un sistēmās minētu iedzīvotāju privātās dzīves aizsardzību. Tādu pašu nostāju viņš pauda būdams sistēmu centrālo daļu uzraudzītājs.

| 73. | Bez tam EDAU vēlētos izmantot iespēju un uzsvērt, ka ir vajadzīga saskanīga pieeja ES informācijas apmaiņai kopumā, lai būtu juridiska, tehniska un uzraudzības saskaņotība starp sistēmām, kuras jau darbojas, un tām, kuras vēl tiek izstrādātas. Patiešām, mūsdienās vairāk nekā jebkad iepriekš, ir noteikti vajadzīgs drosmīgs un visaptverošs redzējums par to, kādai būtu jāizskatās ES informācijas apmaiņai un liela mēroga informācijas sistēmu nākotnei. Tikai balstoties uz šādu redzējumu varētu būt iespējams atkārtoti apsvērt elektroniskas dalībvalstu robežu šķērsošanas reģistrācijas sistēmas izveidi. |
| --- | --- |

73.

Bez tam EDAU vēlētos izmantot iespēju un uzsvērt, ka ir vajadzīga saskanīga pieeja ES informācijas apmaiņai kopumā, lai būtu juridiska, tehniska un uzraudzības saskaņotība starp sistēmām, kuras jau darbojas, un tām, kuras vēl tiek izstrādātas. Patiešām, mūsdienās vairāk nekā jebkad iepriekš, ir noteikti vajadzīgs drosmīgs un visaptverošs redzējums par to, kādai būtu jāizskatās ES informācijas apmaiņai un liela mēroga informācijas sistēmu nākotnei. Tikai balstoties uz šādu redzējumu varētu būt iespējams atkārtoti apsvērt elektroniskas dalībvalstu robežu šķērsošanas reģistrācijas sistēmas izveidi.

| 74. | EDAU ierosina iekļaut Stokholmas programmā atsauci uz nodomu izstrādāt šādu redzējumu, kurā vajadzētu ietvert analīzi par iespējamu Lisabonas līguma stāšanos spēkā un tā ietekmi uz sistēmām, kuras balstās uz pirmā un trešā pīlāra juridisko pamatu. |
| --- | --- |

74.

EDAU ierosina iekļaut Stokholmas programmā atsauci uz nodomu izstrādāt šādu redzējumu, kurā vajadzētu ietvert analīzi par iespējamu Lisabonas līguma stāšanos spēkā un tā ietekmi uz sistēmām, kuras balstās uz pirmā un trešā pīlāra juridisko pamatu.

| 75. | Visbeidzot, Paziņojumā minēta jaunas aģentūras izveide, kuras kompetencē saskaņā ar Paziņojumu būtu elektroniska robežu šķērsošanas reģistrācijas sistēma. Vienlaikus Komisija pieņēma priekšlikumu izveidot šādu aģentūru (48). EDAU principā atbalsta šo priekšlikumu, jo tas varētu padarīt šo sistēmu darbību, tostarp datu aizsardzību efektīvāku. Viņš laikus sniegs atzinumu par šo priekšlikumu. |
| --- | --- |

75.

Visbeidzot, Paziņojumā minēta jaunas aģentūras izveide, kuras kompetencē saskaņā ar Paziņojumu būtu elektroniska robežu šķērsošanas reģistrācijas sistēma. Vienlaikus Komisija pieņēma priekšlikumu izveidot šādu aģentūru (48). EDAU principā atbalsta šo priekšlikumu, jo tas varētu padarīt šo sistēmu darbību, tostarp datu aizsardzību efektīvāku. Viņš laikus sniegs atzinumu par šo priekšlikumu.

Eiropols un Eurojust

| 76. | Eiropola loma Paziņojumā ir minēta vairākās vietās, un tajā kā prioritārs jautājums ir uzsvērts, ka Eiropolam ir jāuzņemas centrālā loma koordinēšanas, informācijas apmaiņas un speciālistu apmācību jomā. Tāpat Paziņojuma 4.2.2. punktā ir minētas nesenās izmaiņas Eurojust un Eiropola sadarbības juridiskajā sistēmā un paziņots, ka tiks turpināta Eurojust stiprināšana, jo īpaši saistībā ar pārrobežu organizētās noziedzības izmeklēšanu. EDAU pilnīgi atbalsta šos mērķus, ar nosacījumu, ka tiek pienācīgi nodrošināti datu aizsardzības aizsargmehānismi. |
| --- | --- |

76.

Eiropola loma Paziņojumā ir minēta vairākās vietās, un tajā kā prioritārs jautājums ir uzsvērts, ka Eiropolam ir jāuzņemas centrālā loma koordinēšanas, informācijas apmaiņas un speciālistu apmācību jomā. Tāpat Paziņojuma 4.2.2. punktā ir minētas nesenās izmaiņas Eurojust un Eiropola sadarbības juridiskajā sistēmā un paziņots, ka tiks turpināta Eurojust stiprināšana, jo īpaši saistībā ar pārrobežu organizētās noziedzības izmeklēšanu. EDAU pilnīgi atbalsta šos mērķus, ar nosacījumu, ka tiek pienācīgi nodrošināti datu aizsardzības aizsargmehānismi.

| 77. | Šajā sakarā EDAU pauž gandarījumu par jauna nolīguma projektu, par ko Eiropols un Eurojust nesen vienojās (49), un kura mērķis ir uzlabot un pilnveidot abu struktūru savstarpēju sadarbību un radīt apstākļus efektīvai informācijas apmaiņai starp tām. Tas ir darbs, kurā efektīvai un praktiskai datu aizsardzībai ir būtiska nozīme. |
| --- | --- |

77.

Šajā sakarā EDAU pauž gandarījumu par jauna nolīguma projektu, par ko Eiropols un Eurojust nesen vienojās (49), un kura mērķis ir uzlabot un pilnveidot abu struktūru savstarpēju sadarbību un radīt apstākļus efektīvai informācijas apmaiņai starp tām. Tas ir darbs, kurā efektīvai un praktiskai datu aizsardzībai ir būtiska nozīme.

VI.4.   Biometrisku datu izmantošana

| 78. | EDAU norāda, ka Paziņojumā nav skatīts jautājums par arvien pieaugošu biometrisku datu izmantošanu, kas paredzēta dažādos Eiropas Savienības juridiskos instrumentos par informācijas apmaiņas izmantošanu, tostarp instrumentos, ar ko izveido liela mēroga informācijas sistēmas. Par to var paust tikai nožēlu, zinot, ka no datu aizsardzības un privātās dzīves viedokļa, tas ir īpaši svarīgs un delikāts jautājums. |
| --- | --- |

78.

EDAU norāda, ka Paziņojumā nav skatīts jautājums par arvien pieaugošu biometrisku datu izmantošanu, kas paredzēta dažādos Eiropas Savienības juridiskos instrumentos par informācijas apmaiņas izmantošanu, tostarp instrumentos, ar ko izveido liela mēroga informācijas sistēmas. Par to var paust tikai nožēlu, zinot, ka no datu aizsardzības un privātās dzīves viedokļa, tas ir īpaši svarīgs un delikāts jautājums.

| 79. | Kaut arī EDAU atzīst biometrisku datu izmantošanas priekšrocības, viņš ir vairākkārt uzsvēris, ka šādu datu izmantošana būtiski ietekmē personu tiesības, un rosinājis katrā sistēmā noteikt stingrus aizsargmehānismus saistībā ar biometrisku datu izmantošanu. Nesenajā Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumā lietā S. and Marper pret Apvienoto Karalisti (50) sniegti noderīgi norādījumi šajā sakarā, jo īpaši par biometrisku datu izmantošanas pamatojumu un ierobežojumiem. Jo īpaši izmantojot DNS informāciju, var atklāties slepena informācija par personām, turklāt ņemot vērā, ka arvien paplašinās tehniskas iespējas iegūt informāciju no DNS. Plaši izmantojot biometriskus datus informācijas sistēmās, pastāv problēma saistībā ar sākotnējām neprecizitātēm biometrisku datu ieguvē un salīdzināšanā. Šo iemeslu dēļ ES likumdevējam vajadzētu rīkoties atturīgi attiecībā uz šādu datu izmantošanu. |
| --- | --- |

79.

Kaut arī EDAU atzīst biometrisku datu izmantošanas priekšrocības, viņš ir vairākkārt uzsvēris, ka šādu datu izmantošana būtiski ietekmē personu tiesības, un rosinājis katrā sistēmā noteikt stingrus aizsargmehānismus saistībā ar biometrisku datu izmantošanu. Nesenajā Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumā lietā S. and Marper pret Apvienoto Karalisti (50) sniegti noderīgi norādījumi šajā sakarā, jo īpaši par biometrisku datu izmantošanas pamatojumu un ierobežojumiem. Jo īpaši izmantojot DNS informāciju, var atklāties slepena informācija par personām, turklāt ņemot vērā, ka arvien paplašinās tehniskas iespējas iegūt informāciju no DNS. Plaši izmantojot biometriskus datus informācijas sistēmās, pastāv problēma saistībā ar sākotnējām neprecizitātēm biometrisku datu ieguvē un salīdzināšanā. Šo iemeslu dēļ ES likumdevējam vajadzētu rīkoties atturīgi attiecībā uz šādu datu izmantošanu.

| 80. | Cits pēdējos gados atkārtoti izskatīts jautājums ir bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku pirkstu nospiedumu izmantošana, un tas saistīts ar biometrisko sistēmu nepilnībām attiecībā uz šādām vecuma grupām. EDAU lūdza veikt padziļinātu pētījumu, lai pienācīgi noskaidrotu sistēmu precizitāti (51). Viņš ierosināja noteikt vecuma ierobežojumu bērniem – 14 gadi, ja vien pētījumā netiks pierādīts citādi. EDAU iesaka pieminēt šo jautājumu Stokholmas programmā. |
| --- | --- |

80.

Cits pēdējos gados atkārtoti izskatīts jautājums ir bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku pirkstu nospiedumu izmantošana, un tas saistīts ar biometrisko sistēmu nepilnībām attiecībā uz šādām vecuma grupām. EDAU lūdza veikt padziļinātu pētījumu, lai pienācīgi noskaidrotu sistēmu precizitāti (51). Viņš ierosināja noteikt vecuma ierobežojumu bērniem – 14 gadi, ja vien pētījumā netiks pierādīts citādi. EDAU iesaka pieminēt šo jautājumu Stokholmas programmā.

| 81. | Tādēļ EDAU ierosina, ka būtu lietderīgi izstrādāt būtiskus kritērijus biometrisku datu izmantošanai. Tādiem kritērijiem vajadzētu nodrošināt, ka datus izmanto vienīgi gadījumos, kad tas ir vajadzīgs, piemēroti un samērīgi, un ja likumdevējs ir norādījis skaidru, precīzu un likumīgu mērķi. Precīzāk sakot, biometriskus datus, un jo īpaši DNS datus, nevajadzētu izmantot, ja tādu pašu rezultātu iespējams sasniegt, izmantojot citu mazāk delikātu informāciju. |
| --- | --- |

81.

Tādēļ EDAU ierosina, ka būtu lietderīgi izstrādāt būtiskus kritērijus biometrisku datu izmantošanai. Tādiem kritērijiem vajadzētu nodrošināt, ka datus izmanto vienīgi gadījumos, kad tas ir vajadzīgs, piemēroti un samērīgi, un ja likumdevējs ir norādījis skaidru, precīzu un likumīgu mērķi. Precīzāk sakot, biometriskus datus, un jo īpaši DNS datus, nevajadzētu izmantot, ja tādu pašu rezultātu iespējams sasniegt, izmantojot citu mazāk delikātu informāciju.

VII.   TIESAS PIEEJAMĪBA UN E-TIESISKUMS

| 82. | Tehnoloģijas izmantos arī kā līdzekli, lai uzlabotu tiesu sadarbību. Paziņojuma 3.4.1. punktā e-tiesiskums tiek skaidrots kā līdzeklis, kas sniegs pilsoņiem vieglāku piekļuvi tiesu iestādēm. To veido informācijas portāls un videokonferences kā daļa no tiesvedības. Turklāt juridiskas procedūras tajā varēs veikt tiešsaistes režīmā, kā arī paredzēta valstu reģistru, piemēram, maksātnespējas reģistru, savstarpēja savienošana. EDAU norāda, ka Paziņojumā nav minētas jaunas ierosmes par e-tiesiskumu, bet gan sniegts šobrīd notiekošu darbību kopsavilkums. EDAU ir iesaistīts dažās no šīm darbībām, lai nodrošinātu turpmāku rīcību pēc viņa 2008. gada 19. decembra atzinuma par Komisijas paziņojumu “Ceļā uz Eiropas e-tiesiskuma stratēģiju” (52). |
| --- | --- |

82.

Tehnoloģijas izmantos arī kā līdzekli, lai uzlabotu tiesu sadarbību. Paziņojuma 3.4.1. punktā e-tiesiskums tiek skaidrots kā līdzeklis, kas sniegs pilsoņiem vieglāku piekļuvi tiesu iestādēm. To veido informācijas portāls un videokonferences kā daļa no tiesvedības. Turklāt juridiskas procedūras tajā varēs veikt tiešsaistes režīmā, kā arī paredzēta valstu reģistru, piemēram, maksātnespējas reģistru, savstarpēja savienošana. EDAU norāda, ka Paziņojumā nav minētas jaunas ierosmes par e-tiesiskumu, bet gan sniegts šobrīd notiekošu darbību kopsavilkums. EDAU ir iesaistīts dažās no šīm darbībām, lai nodrošinātu turpmāku rīcību pēc viņa 2008. gada 19. decembra atzinuma par Komisijas paziņojumu “Ceļā uz Eiropas e-tiesiskuma stratēģiju” (52).

| 83. | E-tiesiskums ir vērienīgs projekts, kuram vajadzīgs pilns atbalsts. Tas var efektīvi uzlabot Eiropas tiesu sistēmu un pilsoņu tiesisko aizsardzību. Tas ir liels solis uz priekšu ceļā uz Eiropas tiesiskuma telpu. Paturot prātā šādu labvēlīgu vērtējumu, būtu jāsniedz dažas piezīmes:






  — | e-tiesiskumam paredzētās tehnoloģiskās sistēmas būtu jāizstrādā, ņemot vērā principu “konstrukcijā iekļauta privātās dzīves neaizskaramība”; kā minēts iepriekš, saistībā ar Eiropas informācijas modeli, visa sākums ir pareizas uzbūves izvēle, |
| --- | --- | --- |

83.

E-tiesiskums ir vērienīgs projekts, kuram vajadzīgs pilns atbalsts. Tas var efektīvi uzlabot Eiropas tiesu sistēmu un pilsoņu tiesisko aizsardzību. Tas ir liels solis uz priekšu ceļā uz Eiropas tiesiskuma telpu. Paturot prātā šādu labvēlīgu vērtējumu, būtu jāsniedz dažas piezīmes:

—

e-tiesiskumam paredzētās tehnoloģiskās sistēmas būtu jāizstrādā, ņemot vērā principu “konstrukcijā iekļauta privātās dzīves neaizskaramība”; kā minēts iepriekš, saistībā ar Eiropas informācijas modeli, visa sākums ir pareizas uzbūves izvēle,

| — | nodrošinot sistēmu savstarpēju savienošanu un savstarpēju izmantojamību, būtu jāievēro mērķa ierobežojuma princips, |
| --- | --- |

—

nodrošinot sistēmu savstarpēju savienošanu un savstarpēju izmantojamību, būtu jāievēro mērķa ierobežojuma princips,

| — | būtu precīzi jānosaka dažādo iesaistīto personu pienākumi, |
| --- | --- |

—

būtu precīzi jānosaka dažādo iesaistīto personu pienākumi,

| — | būtu laikus jāpēta, kā slepenus personas datus saturošu valsts reģistru, piemēram, maksātnespējas reģistru savstarpēja savienošana ietekmēs iedzīvotājus. |
| --- | --- |

—

būtu laikus jāpēta, kā slepenus personas datus saturošu valsts reģistru, piemēram, maksātnespējas reģistru savstarpēja savienošana ietekmēs iedzīvotājus.

VIII.   SECINĀJUMI

| 84. | EDAU atbalsta Paziņojumā uzsvērto pamattiesību aizsardzību un jo īpaši personas datu aizsardzību, kā vienu no galvenajiem jautājumiem brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nākotnei. EDAU uzskata, ka Paziņojumā pareizi pausts atbalsts līdzsvaram starp vajadzību rast atbilstīgus instrumentus pilsoņu drošības garantēšanai un viņu pamattiesību aizsardzību. Tajā atzīts, ka lielāka uzmanība būtu jāvelta personas datu aizsardzībai. |
| --- | --- |

84.

EDAU atbalsta Paziņojumā uzsvērto pamattiesību aizsardzību un jo īpaši personas datu aizsardzību, kā vienu no galvenajiem jautājumiem brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nākotnei. EDAU uzskata, ka Paziņojumā pareizi pausts atbalsts līdzsvaram starp vajadzību rast atbilstīgus instrumentus pilsoņu drošības garantēšanai un viņu pamattiesību aizsardzību. Tajā atzīts, ka lielāka uzmanība būtu jāvelta personas datu aizsardzībai.

| 85. | EDAU pilnīgi atbalsta Paziņojuma 2.3. punktu, kurā aicināts izstrādāt visaptverošu datu aizsardzības režīmu, kas attiektos uz visām ES kompetences jomām, neatkarīgi no tā, vai Lisabonas līgums stāsies spēkā. Šajā sakarā viņš iesaka:






  — | Stokholmas programmā norādīt, ka ir vajadzīgs skaidrs ilgtermiņa redzējums par šādu visaptverošu režīmu, |
| --- | --- | --- |

85.

EDAU pilnīgi atbalsta Paziņojuma 2.3. punktu, kurā aicināts izstrādāt visaptverošu datu aizsardzības režīmu, kas attiektos uz visām ES kompetences jomām, neatkarīgi no tā, vai Lisabonas līgums stāsies spēkā. Šajā sakarā viņš iesaka:

—

Stokholmas programmā norādīt, ka ir vajadzīgs skaidrs ilgtermiņa redzējums par šādu visaptverošu režīmu,

| — | izvērtēt šajā jomā pieņemtos pasākumus, to faktiskus īstenošanas rezultātus un efektivitāti, ņemot vērā, cik lielā mērā ir skarta privātā dzīve, kā arī pasākumu lietderību tiesībaizsardzības vajadzībām, |
| --- | --- |

—

izvērtēt šajā jomā pieņemtos pasākumus, to faktiskus īstenošanas rezultātus un efektivitāti, ņemot vērā, cik lielā mērā ir skarta privātā dzīve, kā arī pasākumu lietderību tiesībaizsardzības vajadzībām,

| — | iekļaut Stokholmas programmā prioritāti – vajadzību izstrādāt jaunu juridisku sistēmu, ar kuru inter alia aizstātu Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI. |
| --- | --- |

—

iekļaut Stokholmas programmā prioritāti – vajadzību izstrādāt jaunu juridisku sistēmu, ar kuru inter alia aizstātu Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI.

| 86. | EDAU pauž gandarījumu par Komisijas nodomu nostiprināt datu aizsardzības principus, un šis process ir jāiekļauj atklātās konsultācijās, par ko Komisija paziņoja konferencē “Personas dati – plašāks izmantojums, lielāka aizsardzība?”, kas notika 2009. gada 19. un 20. maijā. Pēc būtības EDAU uzsver to, cik liela nozīme ir mērķa ierobežojuma principam, kas ir datu aizsardzības tiesību aktu stūrakmens, kā arī to, cik svarīgi ir pievērsties iespējām uzlabot datu aizsardzības principu piemērošanas efektivitāti instrumentos, ar kuriem var pastiprināt datu kontrolieru pienākumus. |
| --- | --- |

86.

EDAU pauž gandarījumu par Komisijas nodomu nostiprināt datu aizsardzības principus, un šis process ir jāiekļauj atklātās konsultācijās, par ko Komisija paziņoja konferencē “Personas dati – plašāks izmantojums, lielāka aizsardzība?”, kas notika 2009. gada 19. un 20. maijā. Pēc būtības EDAU uzsver to, cik liela nozīme ir mērķa ierobežojuma principam, kas ir datu aizsardzības tiesību aktu stūrakmens, kā arī to, cik svarīgi ir pievērsties iespējām uzlabot datu aizsardzības principu piemērošanas efektivitāti instrumentos, ar kuriem var pastiprināt datu kontrolieru pienākumus.

| 87. | Principu “konstrukcijā iekļauta privātās dzīves neaizskaramība” un privāto dzīvi neskarošas tehnoloģijas varētu sekmēt, paredzot:






  — | privātās dzīves un datu aizsardzības sertificēšanas shēmu – kas būtu iespēja informācijas sistēmu izstrādātājiem un lietotājiem, |
| --- | --- | --- |

87.

Principu “konstrukcijā iekļauta privātās dzīves neaizskaramība” un privāto dzīvi neskarošas tehnoloģijas varētu sekmēt, paredzot:

—

privātās dzīves un datu aizsardzības sertificēšanas shēmu – kas būtu iespēja informācijas sistēmu izstrādātājiem un lietotājiem,

| — | juridisku pienākumu informācijas sistēmu izstrādātājiem un lietotājiem izmantot sistēmas, kuras atbilst principam “konstrukcijā iekļauta privātās dzīves neaizskaramība”. |
| --- | --- |

—

juridisku pienākumu informācijas sistēmu izstrādātājiem un lietotājiem izmantot sistēmas, kuras atbilst principam “konstrukcijā iekļauta privātās dzīves neaizskaramība”.

| 88. | Attiecībā uz ārējiem datu aizsardzības aspektiem, EDAU iesaka:






  — | Stokholmas programmā uzsvērt to, cik nozīmīgi ir vispārīgi nolīgumi ar Savienotajām Valstīm un citām trešām valstīm par datu aizsardzību un datu apmaiņu, |
| --- | --- | --- |

88.

Attiecībā uz ārējiem datu aizsardzības aspektiem, EDAU iesaka:

—

Stokholmas programmā uzsvērt to, cik nozīmīgi ir vispārīgi nolīgumi ar Savienotajām Valstīm un citām trešām valstīm par datu aizsardzību un datu apmaiņu,

| — | aktīvi sekmēt pamattiesību ievērošanu un jo īpaši datu aizsardzības nodrošināšanu attiecībās ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, |
| --- | --- |

—

aktīvi sekmēt pamattiesību ievērošanu un jo īpaši datu aizsardzības nodrošināšanu attiecībās ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām,

| — | norādīt Stokholmas programmā, ka personas datu apmaiņai ar trešām valstīm ir vajadzīgs atbilstošs aizsardzības līmenis vai citi pienācīgi aizsardzības pasākumi tādās trešās valstīs. |
| --- | --- |

—

norādīt Stokholmas programmā, ka personas datu apmaiņai ar trešām valstīm ir vajadzīgs atbilstošs aizsardzības līmenis vai citi pienācīgi aizsardzības pasākumi tādās trešās valstīs.

| 89. | EDAU ar interesi ņem vērā notikumus saistībā ar Eiropas Savienības informācijas pārvaldības stratēģijas un Eiropas informācijas modeļa izstrādi un uzsver, ka šajos projektos uzmanība būtu jāpievērš datu aizsardzības elementiem, kuri sīkāk jāizklāsta Stokholmas programmā. Informācijas apmaiņas uzbūves pamatā vajadzētu būt “konstrukcijā iekļautai privātās dzīves neaizskaramībai” un labākajām pieejamajām metodēm. |
| --- | --- |

89.

EDAU ar interesi ņem vērā notikumus saistībā ar Eiropas Savienības informācijas pārvaldības stratēģijas un Eiropas informācijas modeļa izstrādi un uzsver, ka šajos projektos uzmanība būtu jāpievērš datu aizsardzības elementiem, kuri sīkāk jāizklāsta Stokholmas programmā. Informācijas apmaiņas uzbūves pamatā vajadzētu būt “konstrukcijā iekļautai privātās dzīves neaizskaramībai” un labākajām pieejamajām metodēm.

| 90. | Tas, ka ir tehniski iespējams veikt digitālas informācijas apmaiņu starp savstarpēji izmantojamām datubāzēm vai apvienot šādas datubāzes, nav attaisnojums, lai piemērotu izņēmumu no mērķa ierobežojuma principa. Savstarpējai izmantojamībai katrā atsevišķā gadījumā vajadzētu būt balstītai uz skaidru un rūpīgu politikas izvēli. EDAU ierosina precizēt šo aspektu Stokholmas programmā. |
| --- | --- |

90.

Tas, ka ir tehniski iespējams veikt digitālas informācijas apmaiņu starp savstarpēji izmantojamām datubāzēm vai apvienot šādas datubāzes, nav attaisnojums, lai piemērotu izņēmumu no mērķa ierobežojuma principa. Savstarpējai izmantojamībai katrā atsevišķā gadījumā vajadzētu būt balstītai uz skaidru un rūpīgu politikas izvēli. EDAU ierosina precizēt šo aspektu Stokholmas programmā.

| 91. | EDAU uzskata, ka komerciāliem mērķiem ievāktu personas datu izmantošana tiesībaizsardzības vajadzībām būtu atļaujama tikai paredzot stingrus nosacījumus, kā minēts šā atzinuma 65. punktā. |
| --- | --- |

91.

EDAU uzskata, ka komerciāliem mērķiem ievāktu personas datu izmantošana tiesībaizsardzības vajadzībām būtu atļaujama tikai paredzot stingrus nosacījumus, kā minēts šā atzinuma 65. punktā.

| 92. | Citi ieteikumi par personas informācijas izmantošanu:






  — | izstrādāt būtiskus kritērijus izvēlei starp centralizētu un decentralizētu sistēmu un iekļaut Stokholmas programmā nodomu izstrādāt tādus kritērijus, |
| --- | --- | --- |

92.

Citi ieteikumi par personas informācijas izmantošanu:

—

izstrādāt būtiskus kritērijus izvēlei starp centralizētu un decentralizētu sistēmu un iekļaut Stokholmas programmā nodomu izstrādāt tādus kritērijus,

| — | Stokholmas programmā nevajadzētu minēt elektroniskas dalībvalstu robežu šķērsošanas reģistrācijas sistēmas izveidi, kā arī reģistrētu ceļotāju programmu izstrādi, |
| --- | --- |

—

Stokholmas programmā nevajadzētu minēt elektroniskas dalībvalstu robežu šķērsošanas reģistrācijas sistēmas izveidi, kā arī reģistrētu ceļotāju programmu izstrādi,

| — | atbalstīt Eiropola un Eurojust stiprināšanu un nesen izstrādāto jauno nolīgumu starp Eiropolu un Eurojust, |
| --- | --- |

—

atbalstīt Eiropola un Eurojust stiprināšanu un nesen izstrādāto jauno nolīgumu starp Eiropolu un Eurojust,

| — | izstrādāt būtiskus kritērijus biometrisku datu izmantošanai, ar kuriem nodrošinātu šādu datu izmantošanu vienīgi gadījumos, kad tas ir vajadzīgs, piemēroti un samērīgi, un ja likumdevējs ir norādījis skaidru, precīzu un likumīgu mērķi. DNS datus nevajadzētu izmantot, ja tādu pašu rezultātu iespējams sasniegt, izmantojot citu mazāk delikātu informāciju. |
| --- | --- |

—

izstrādāt būtiskus kritērijus biometrisku datu izmantošanai, ar kuriem nodrošinātu šādu datu izmantošanu vienīgi gadījumos, kad tas ir vajadzīgs, piemēroti un samērīgi, un ja likumdevējs ir norādījis skaidru, precīzu un likumīgu mērķi. DNS datus nevajadzētu izmantot, ja tādu pašu rezultātu iespējams sasniegt, izmantojot citu mazāk delikātu informāciju.

| 93. | EDAU atbalsta e-tiesiskumu un ir sniedzis dažas piezīmes par to, kā šo projektu uzlabot (skatīt 83. punktu). |
| --- | --- |

93.

EDAU atbalsta e-tiesiskumu un ir sniedzis dažas piezīmes par to, kā šo projektu uzlabot (skatīt 83. punktu).

Briselē, 2009. gada 10. jūlijā

Peter HUSTINX

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

---

(1)  COM(2009) 262 galīgā redakcija ( turpmāk “Paziņojums”).

1

(2)  Nav publicēta. Policijas un tiesiskuma jautājumu darba grupu izveidoja Datu aizsardzības komisāru Eiropas konferencē, lai tā sagatavotu konferences nostājas tiesībaizsardzības jomā, kā arī lai rīkotos tās vārdā steidzamos jautājumos.

2

(3)  Padomes dok. Nr. 11657/08. Turpmāk – “iekšlietu ziņojums”.

3

(4)  Padomes dok. Nr. 11549/08 (“tieslietu ziņojums”).

4

(5)  Valdību ES darba programma, http://www.regeringen.se

5

(6)  Iekšlietu ziņojumā šī parādība tiek dēvēta pat par “digitālu cunami”.

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/24/EK (2006. gada 15. marts) par tādu datu saglabāšanu, kurus iegūst vai apstrādā saistībā ar publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanu vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu nodrošināšanu, un par grozījumiem Direktīvā 2002/58/EK, OV L 105, 13.4.2006., 54. lpp.

7

(8)  Skatīt, piem., Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam (2007. gada PDR nolīgums), OV L 204, 4.8.2007., 18. lpp., un priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par pasažieru datu reģistra (PDR) izmantošanu tiesībaizsardzības vajadzībām, COM(2007) 654 galīgā redakcija.

8

(9)  Iepriekšējā zemsvītras piezīmē minētais 2007. gada PDR nolīgums un tam sekojoši dokumenti.

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/24/EK (2006. gada 15. marts) par tādu datu saglabāšanu, kurus iegūst vai apstrādā saistībā ar publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanu vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu nodrošināšanu, un par grozījumiem Direktīvā 2002/58/EK, OV L 105, 13.4.2006., 54. lpp. Kaut arī juridiskais pamats ir EK līguma 95. pants, direktīva bija tieša reakcija uz bumbu sprādzieniem Londonā.

10

(11)  Padomes Pamatlēmums 2008/977/TI (2008. gada 27. novembris) par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās, OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.

11

(12)  Skatīt Paziņojuma nosaukumu.

12

(13)  Vācijas Konstitucionālās tiesas 2009. gada 30. jūnija paziņojums presei Nr. 72/2009, 2. punkta c) apakšpunkts.

13

(14)  Šo pēdējo punktu EDAU ir izklāstījis 2005. gada 19. decembra atzinumā par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par to, kā aizsargāt personas datus, ko apstrādā, sadarbojoties policijas un tiesu iestādēm krimināllietās (COM(2005) 475 galīgā redakcija), OV C 47, 25.2.2006., 27. lpp., 30.–32. punkts.

14

(15)  Data Protection in the European Union – Citizens’ perceptions (“Datu aizsardzība Eiropas Savienībā – pilsoņu viedokļi”), analītisks ziņojums, Flash Eurobarometer 225. izdevums, 2008. g. janvāris, http://www.ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_225_en.pdf

15

Data Protection in the European Union – Citizens’ perceptions

Flash Eurobarometer

(16)  Skatīt arī Paziņojuma prioritāros jautājumus.

16

(17)  COM(2006) 331 galīgā redakcija, 2006. gada 28. jūnijs.

17

(18)  Skatīt 11. zemsvītras piezīmi.

18

(19)  COM(2007) 87 galīgā redakcija, 2007. gada 7. marts.

19

(20)  2007. gada 25. jūlija atzinums, OV C 255, 27.10.2007., 1. lpp., jo īpaši 30. punkts.

20

(21)  Tiesas 2006. gada 30. maija spriedums – Eiropas Parlaments pret Eiropas Savienības Padomi (C-317/04) un Eiropas Kopienu Komisiju (C-318/04), apvienotas lietas C-317/04 un C-318/04, ECR (2006.) P. I-4721.

21

(22)  Tiesas 2009. gada 10. februāra spriedums – Īrija pret Eiropas Parlamentu un Eiropas Savienības Padomi, lieta C-301/06, lieta vēl nav publiskota.

22

(23)  Skatīt 21. deklarāciju par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās, kas pievienota starpvaldību konferences, kura pieņēma Lisabonas līgumu, nobeiguma aktam, OV C 115, 9.5.2008., 345. lpp.

23

(24)  29. panta datu aizsardzības jautājumu darba grupa, kurā darbojas EDAU, ir nolēmusi rūpīgi sagatavot savu devumu šādām atklātām konsultācijām.

24

(25)  Piemērs šādai shēmai ir Eiropas privātuma zīmogs (European Privacy Seal — EuroPriSe).

25

European Privacy Seal — EuroPriSe

(26)  Informācijas lietotāji ir iekļauti datu aizsardzības tiesību aktos kā datu kontrolieri vai apstrādātāji.

26

(27)  Skatīt EDAU 2008. gada 11. novembra atzinumu par ES un ASV Augsta līmeņa kontaktgrupas galīgo pārskata ziņojumu par informācijas apmaiņu un privātumu, un personas datu aizsardzību, OV C 128, 6.6.2009., 1. lpp.

27

(28)  ETS Nr. 108, 28.1.1981.

28

(29)  Skatīt EDAU 2005. gada 28. novembra vēstuli par Komisijas paziņojumu par Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas ārējo dimensiju; vēstule pieejama EDAU tīmekļa vietnē.

29

(30)  Nesenajā judikatūrā par teroristu sarakstiem gūts apliecinājums, ka garantijas ir vajadzīgas – arī attiecībās ar Apvienoto Nāciju Organizāciju –, lai nodrošinātu pretterorisma pasākumu atbilstību ES standartiem par pamattiesībām (Apvienotas lietas C-402/05 P un C-415/05 P, Kadi and Al Barakaat Foundation pret Padomi, spriedums 2008. gada 3. septembrī, lieta vēl nav publiskota).

30

Kadi and Al Barakaat Foundation

(31)  COM(2005) 490 galīgā redakcija.

31

(32)  Attiecībā uz pieejamību Prīmes lēmumā iekļauti plaši noteikumi par biometrisku datu (DNS un pirkstu nospiedumu) izmantošanu.

32

(33)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

33

(34)  Skatīt Valdību ES darba programmu, kas minēta 5. zemsvītras piezīmē 23. lpp.

34

(35)  Skatīt arī 41. punktu.

35

(36)  Skatīt projektā PRISE izstrādātās “Pamatnostādnes un kritēriji privāto dzīvi neaizskarošu drošības tehnoloģiju izstrādei, ieviešanai un lietošanai” (Guidelines and criteria for the development, implementation and use of Privacy Enhancing Security Technologies) (http://www.prise.oeaw.ac.at).

36

PRISE

Guidelines and criteria for the development, implementation and use of Privacy Enhancing Security Technologies

(37)  Labākās pieejamās metodes nozīmē visefektīvāko un modernāko pakāpi pasākumu izstrādē, kā arī to īstenošanas metodes, kuras liecina par konkrēto paņēmienu praktisku piemērotību tam, lai principā noteiktu pamatu IT drošības lietojumprogrammu un sistēmu atbilstībai privātuma, datu aizsardzības un drošības prasībām, kas noteiktas ES tiesiskajā regulējumā.

37

(38)  Skatīt arī EDAU komentārus par Komisijas paziņojumu par Eiropas datubāzu savietojamību, 2006. gada 10. marts, pieejami http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2006/06-03-10_Interoperability_EN.pdf

38

(39)  Skatīt, piem., 15. punktu.

39

(40)  OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.

40

(41)  Skatīt 29. panta darba grupas Atzinumu 10/2006 par personas datu apstrādi, ko veic Pasaules Starpbanku finanšu telekomunikāciju sabiedrība (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication — SWIFT).

41

Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication — SWIFT)

(42)  Saskaņā ar “izsniegšana pēc pieprasījuma” sistēmu datu kontrolieris nosūta (izsniedz) pieprasītos datus tiesībaizsardzības iestādei. Saskaņā ar “pašrocīgas iegūšanas” sistēmu tiesībaizsardzības iestāde pati piekļūst kontroliera datubāzei un atlasa (iegūst) informāciju no datubāzes. Izmantojot “pašrocīgas iegūšanas” sistēmu kontrolierim ir grūtāk turpināt būt atbildīgam.

42

(43)  Šajā gadījumā ar vārdiem “centralizēta uzglabāšana” saprot datu uzglabāšanu centrālā Eiropas līmenī, bet “decentralizēta uzglabāšana” nozīmē, ka dati tiek uzglabāti dalībvalstu līmenī.

43

(44)  Skatīt 33. zemsvītras piezīmi.

44

(45)  Komisijas Paziņojums “Sagatavojot nākamos soļus robežu pārvaldībai Eiropas Savienībā”, 13.2.2008., COM(2008) 69.

45

(46)  EDAU sākotnēji komentāri par trim Komisijas paziņojumiem par robežu pārvaldību (COM(2008) 69, COM(2008) 68 un COM(2008) 67), 2008. gada 3. marts. http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2008/08-03-03_Comments_border_package_EN.pdf

46

(47)  It īpaši – 2005. gada atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām, OV C 181, 23.7.2005., 13. lpp., un 2005. gada 19. oktobra atzinums par trim priekšlikumiem attiecībā uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (ŠIS II), OV C 91, 19.4.2006., 38. lpp.

47

(48)  Komisijas 2009. gada 24. jūnija priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido aģentūru Šengenas Informācijas sistēmas (ŠIS II), Vīzu informācijas sistēmas (VIS), EURODAC un citu lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (COM(2009) 293/2).

48

EURODAC

(49)  Nolīguma projektu Padome ir apstiprinājusi, bet tas vēl ir jāparaksta abām pusēm. Skatīt Padomes reģistrā:

49

http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/09/st10/st10019.en09.pdf

http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/09/st10/st10107.en09.pdf

(50)  Kopīgs pieteikums 30562/04 un 30566/04, S. and Marper pret Apvienoto Karalisti, 2008. gada 4. decembra spriedums, ECT lieta vēl nav publiskota.

50

S. and Marper

(51)  2008. gada 26. marta atzinums par priekšlikumu regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2252/2004 par drošības elementu un biometrijas standartiem dalībvalstu izdotās pasēs un ceļošanas dokumentos, OV C 200, 6.8.2008., 1. lpp.

51

(52)  EDAU 2008. gada 19. decembra atzinums par Komisijas paziņojumu “Ceļā uz Eiropas e-tiesiskuma stratēģiju”, OV C 128, 6.6.2009., 13. lpp.

52

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 17.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 276/21

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

2009/C 276/03

| Lēmuma pieņemšanas datums | 25.8.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | NN 25/06 (ex N 191/06) |
| Dalībvalsts | Francija |
| Reģions | Ain |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Aide aux éleveurs de volailles du département de l’Ain |
| Juridiskais pamats | — | Articles L 221-1 et suivants du Code rural; |

Lēmuma pieņemšanas datums

25.8.2009.

Valsts atbalsta numurs

NN 25/06 (ex N 191/06)

Dalībvalsts

Francija

Reģions

Ain

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Aide aux éleveurs de volailles du département de l’Ain

Juridiskais pamats

—

Articles L 221-1 et suivants du Code rural;

| — | Arrêté préfet de l’Ain du 2 mars 2006; |
| --- | --- |

—

Arrêté préfet de l’Ain du 2 mars 2006;

| — | Komisijas 2006. gada 17. februāra Lēmums (OV L 48, 18.2.2006.) par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar īpaši patogēnu putnu gripu savvaļas putnu vidū Kopienā; |
| --- | --- |

—

Komisijas 2006. gada 17. februāra Lēmums (OV L 48, 18.2.2006.) par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar īpaši patogēnu putnu gripu savvaļas putnu vidū Kopienā;

| — | Komisijas 2006. gada 22. februāra Lēmums (OV L 52, 23.2.2006.) par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar īpaši patogēnu putnu gripu mājputniem Kopienā; |
| --- | --- |

—

Komisijas 2006. gada 22. februāra Lēmums (OV L 52, 23.2.2006.) par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar īpaši patogēnu putnu gripu mājputniem Kopienā;

| — | Les arrêtés interministériels du 24 octobre 2005 (paru au JORF du 25.10.2005) et des 18, 23 et 24 février 2006 (parus aux JORF des 19 et 25.2.2006). |
| --- | --- |

—

Les arrêtés interministériels du 24 octobre 2005 (paru au JORF du 25.10.2005) et des 18, 23 et 24 février 2006 (parus aux JORF des 19 et 25.2.2006).

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts dzīvnieku slimību apkarošanai

Atbalsta forma

Tiešais piešķīrums

Budžets

EUR 1,63 miljoni

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

2006. g.

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

| M. le Préfet de l'Ain |
| --- |
| Préfecture |
| 45 avenue Alsace-Lorraine |
| 01000 Bourg-en-Bresse |
| FRANCE |

M. le Préfet de l'Ain

Préfecture

45 avenue Alsace-Lorraine

01000 Bourg-en-Bresse

FRANCE

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 17.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 276/23

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 16. novembris

2009/C 276/04

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4965 |
| JPY | Japānas jena | 134,02 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4408 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,89485 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,1943 |
| CHF | Šveices franks | 1,5093 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,3370 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,510 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 267,43 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7083 |
| PLN | Polijas zlots | 4,0960 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2990 |
| TRY | Turcijas lira | 2,2092 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6004 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5635 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 11,5978 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,0102 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0733 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 728,79 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 11,0517 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,2166 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3000 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 060,07 |
| MYR | Malaizijas ringits | 5,0395 |
| PHP | Filipīnu peso | 69,704 |
| RUB | Krievijas rublis | 42,9545 |
| THB | Taizemes bāts | 49,690 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,5662 |
| MXN | Meksikas peso | 19,4395 |
| INR | Indijas rūpija | 69,1230 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4965

JPY

Japānas jena

134,02

DKK

Dānijas krona

7,4408

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,89485

SEK

Zviedrijas krona

10,1943

CHF

Šveices franks

1,5093

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,3370

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,510

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

267,43

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7083

PLN

Polijas zlots

4,0960

RON

Rumānijas leja

4,2990

TRY

Turcijas lira

2,2092

AUD

Austrālijas dolārs

1,6004

CAD

Kanādas dolārs

1,5635

HKD

Hongkongas dolārs

11,5978

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,0102

SGD

Singapūras dolārs

2,0733

KRW

Dienvidkorejas vona

1 728,79

ZAR

Dienvidāfrikas rands

11,0517

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,2166

HRK

Horvātijas kuna

7,3000

IDR

Indonēzijas rūpija

14 060,07

MYR

Malaizijas ringits

5,0395

PHP

Filipīnu peso

69,704

RUB

Krievijas rublis

42,9545

THB

Taizemes bāts

49,690

BRL

Brazīlijas reāls

2,5662

MXN

Meksikas peso

19,4395

INR

Indijas rūpija

69,1230

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 17.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 276/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 276/24

---

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 276/05

| Valsts atbalsta numurs | X 122/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Čehija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | NVF/ESF/RF/254/2008/RV |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Czech Republic

  87. panta 3. punkta a) apakšpunkts, 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts |
| Piešķīrēja iestāde | Národní vzdělávací fond, o. p. s. |
| Opletalova 25 |
| 110 00 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| http://www.nvf.cz |

Valsts atbalsta numurs

X 122/08

Dalībvalsts

Čehija

Dalībvalsts atsauces numurs

NVF/ESF/RF/254/2008/RV

Reģiona nosaukums (NUTS)

Czech Republic

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts, 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

Piešķīrēja iestāde

Národní vzdělávací fond, o. p. s.

Opletalova 25

110 00 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

http://www.nvf.cz

Atbalsta pasākuma nosaukums

Blokový grant – Fond pro podporu výzkumu/2. výzva opatření A

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Memorandum o porozumění pro implementaci Norského finančního mechanizmu pro 2004–2009 (mezi Českou republikou a Norskem)

Memorandum o porozumění pro implementaci EHP finančního mechanizmu pro 2004–2009 (mezi Českou republikou a Islandem, Lichtenštejnskem a Norskem)

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.eea-researchfund.cz

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

3.11.2008.–31.7.2009.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

CZK 59,55 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Fundamentālie pētījumi (31. panta 2. punkta a) apakšpunkts)

90 %

—

Rūpnieciskie pētījumi (31. panta 2. punkta b) apakšpunkts)

65 %

15 %

Eksperimentālā izstrāde (31. panta 2. punkta c) apakšpunkts)

40 %

20 %

| Valsts atbalsta numurs | X 123/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | Das Programm wird nach der „De-minimis“- bzw. Kleinbeihilfenregelung abgewickelt. |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Hessen

  Neatbalstāmi reģioni |
| Piešķīrēja iestāde | BM H Beteiligungs-Managementgesellschaft Hessen mbH |
| Bewilligungsausschuss des Fonds „Mittelhessenfonds GmbH“ |
| IB H Beteiligungs-Managementgesellschaft mbH (BM H) |
| Schumannstraße 4—6 |
| 60325 Frankfurt am Main |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.bmh-hessen.de |

Valsts atbalsta numurs

X 123/08

Dalībvalsts

Vācija

Dalībvalsts atsauces numurs

Das Programm wird nach der „De-minimis“- bzw. Kleinbeihilfenregelung abgewickelt.

Reģiona nosaukums (NUTS)

Hessen

Neatbalstāmi reģioni

Piešķīrēja iestāde

BM H Beteiligungs-Managementgesellschaft Hessen mbH

Bewilligungsausschuss des Fonds „Mittelhessenfonds GmbH“

IB H Beteiligungs-Managementgesellschaft mbH (BM H)

Schumannstraße 4—6

60325 Frankfurt am Main

DEUTSCHLAND

http://www.bmh-hessen.de

Atbalsta pasākuma nosaukums

Mittelhessenfonds GmbH: Ein Finanzierungsangebot für Gründer und Mittelstand im Regierungsbezirk Gießen, Schwerpunkt Medizintechnik

hier: Investitionsbeteiligungen im Rahmen des „Mittelhessenfonds“ Zinsverbilligung von marktgerecht vergüteten darlehensähnlichen stillen Beteiligungen und gegebenenfalls Nachrangdarlehen, soweit zur Finanzierung von Investitionen verwendet

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Operationelles EFRE-Programm „Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Beschäftigung“ 2007 bis 2013 des Landes Hessen

Haushaltsgesetze des Landes Hessen

Hessisches Mittelstandsförderprogramm

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.mittelhessenfonds.de

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

Grozījums XS 184/07

Ilgums

1.1.2009.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 2,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Aizdevums, Procentu likmes subsīdija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

II 2 — 069-d-60-15 — 5,00 EUR (in Mio.)

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Atbalsts ieguldījumiem MVU un nodarbinātībai (15. pants)

—

—

| Valsts atbalsta numurs | X 124/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Deutschland

  Neatbalstāmi reģioni |
| Piešķīrēja iestāde | Niedersächsisches Ministerium für Ernährung, Landwirtschaft, Verbraucherschutz und Landesentwicklung |
| Calenberger Straße 2 |
| 30169 Hannover |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.ml.niedersachsen.de |

Valsts atbalsta numurs

X 124/08

Dalībvalsts

Vācija

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Deutschland

Neatbalstāmi reģioni

Piešķīrēja iestāde

Niedersächsisches Ministerium für Ernährung, Landwirtschaft, Verbraucherschutz und Landesentwicklung

Calenberger Straße 2

30169 Hannover

DEUTSCHLAND

http://www.ml.niedersachsen.de

Atbalsta pasākuma nosaukums

Verfahrenstechnische und mikrobiologische Optimierung der stofflichen Umsetzung von primär cellulosehaltigen landwirtschaftlichen Reststoffen zur Erzeugung von Biogas

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Verwaltungsvorschriften zu § 44 LHO (Nds. MBl. 1996, S. 1868)

Bewilligungsbescheid (s. Web Link)

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.ml.niedersachsen.de/master/C51585202_N51583645_L20_D0_I655.html

Pasākuma veids

ad hoc atbalstam

Fa. ARES

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

15.11.2008.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Profesionālie, zinātniskie un tehniskie pakalpojumi

Saņēmēja veids

MVU

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 0,37 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Rūpnieciskie pētījumi (31. panta 2. punkta b) apakšpunkts)

80 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 125/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | ES51 |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Cataluna

  Neatbalstāmi reģioni |
| Piešķīrēja iestāde | Centro de Innovación y Desarrollo Empresarial (CIDEM) |
| Paseo de Gracia, 129 |
| 08008 Barcelona |
| ESPAÑA |
| http://www.acc10.cat |

Valsts atbalsta numurs

X 125/08

Dalībvalsts

Spānija

Dalībvalsts atsauces numurs

ES51

Reģiona nosaukums (NUTS)

Cataluna

Neatbalstāmi reģioni

Piešķīrēja iestāde

Centro de Innovación y Desarrollo Empresarial (CIDEM)

Paseo de Gracia, 129

08008 Barcelona

ESPAÑA

http://www.acc10.cat

Atbalsta pasākuma nosaukums

Ayudas para la creación de ocupación ligada a proyectos de inversión empresarial considerados estratégicos para la economía catalana

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Resolución IUE/812/2008, de 4 de marzo, por la que se aprueban las bases reguladoras del programa de ayudas a proyectos de inversión empresarial considerados estratégicos para la economía catalana i se hacen públicas las convocatorias para el año 2008 (DOGC núm. 5096 de 25.3.2008)

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.gencat.net/eadop/imagenes/5096/08059014.pdf

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

26.3.2008.–31.12.2008.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 2,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Reģionālais atbalsts ieguldījumiem un nodarbinātībai (13. pants) Shēma

15 %

10 %

Atbalsts ieguldījumiem MVU un nodarbinātībai (15. pants)

15 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 126/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Dānija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | 07/07410 |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Danmark

  Jaukti |
| Piešķīrēja iestāde | Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| Langelinie Allé 17 |
| 2100 København Ø |
| DANMARK |
| http://ebst@ebst.dk |

Valsts atbalsta numurs

X 126/08

Dalībvalsts

Dānija

Dalībvalsts atsauces numurs

07/07410

Reģiona nosaukums (NUTS)

Danmark

Jaukti

Piešķīrēja iestāde

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Langelinie Allé 17

2100 København Ø

DANMARK

http://ebst@ebst.dk

Atbalsta pasākuma nosaukums

Innovation og Viden — dansk regionalfondsprogram under målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse

Flere og bedre job — dansk socialfondsprogram under målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Rådets Forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999

Lov nr. 1599 af 20. december 2006 om administration af tilskud fra Den Europæiske Regionalfond og Den Europæiske Socialfond

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.ebst.dk/file/5467/Regionalfondsprogram

http://www.ebst.dk/file/5469/Socialfondsprogram

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

1.1.2007.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

DKK 400,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Aizdevums

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

nævnt ovenfor, forordning 1083/2006 — 248,00 DKK (mio.)

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Atbalsts jaunizveidotiem maziem uzņēmumiem (14. pants

25 %

—

Atbalsts jaunizveidotiem maziem uzņēmumiem, kuru dibinātājas ir sievietes (16. pants)

15 %

—

Atbalsts vides pētījumiem (24. pants)

50 %

10 %

Atbalsts konsultācijām MVU (26. pants)

50 %

—

Atbalsts MVU dalībai tirdzniecības izstādēs (27. pants)

50 %

—

Atbalsts riska kapitāla veidā (28.–29. pants)

DKK 10 000 000

—

Rūpnieciskie pētījumi (31. panta 2. punkta b) apakšpunkts)

65 %

10 %

Eksperimentālā izstrāde (31. panta 2. punkta c) apakšpunkts)

40 %

10 %

Atbalsts tehniskai priekšizpētei (32. pants)

75 %

—

Atbalsts MVU rūpnieciskā īpašuma tiesību izmaksām (33. pants)

75 %

—

Atbalsts jauniem inovatīviem uzņēmumiem (35. pants)

DKK 10 000 000

—

Atbalsts inovācijas konsultāciju pakalpojumiem un inovācijas atbalsta pakalpojumiem (36. pants)

DKK 10 000 000

—

Atbalsts augsti kvalificēta personāla nodarbināšanai uz laiku (37. pants)

DKK 10 000 000

—

Speciālās mācības (38. panta 1. punkts)

35 %

10 %

Vispārējās mācības (38. panta 2. punkts)

70 %

10 %

---

| 17.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 276/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 276/30

---

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 276/06

| Valsts atbalsta numurs | X 129/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | North East, Tees Valley and Durham, Northumberland and Tyne and Wear

  Jaukti |
| Piešķīrēja iestāde | One North East |
| Stella House |
| Goldcrest Way |
| Newburn Riverside |
| Newcastle upon Tyne |
| NE15 8NY |
| UNITED KINGDOM |
| http://www.OneNorthEast.co.uk |

Valsts atbalsta numurs

X 129/08

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

North East, Tees Valley and Durham, Northumberland and Tyne and Wear

Jaukti

Piešķīrēja iestāde

One North East

Stella House

Goldcrest Way

Newburn Riverside

Newcastle upon Tyne

NE15 8NY

UNITED KINGDOM

http://www.OneNorthEast.co.uk

Atbalsta pasākuma nosaukums

NEPA (North East Productivity Alliance)

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Regional Development Agencies Act 1998

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.onenortheast.co.uk/page/stateaid.cfm

http://www.onenortheast.co.uk/lib/liDownload/13946/MAS-NEPA%20state%20aid%20desc.doc?CFID=2425574&CF

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

1.10.2008.–31.3.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Apstrādes Rūpniecība

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

GBP 6,79 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Vispārējās mācības (38. panta 2. punkts)

60 %

20 %

| Valsts atbalsta numurs | X 130/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | UEP II a |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Berlin

  87. panta 3. punkta c) apakšpunkts |
| Piešķīrēja iestāde | Senatsverwaltung für Gesundheit, Umweltschutz und Verbraucherschutz Berlin |
| Brückenstraße 6 |
| 10179 Berlin |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.berlin.de/sen/guv |

Valsts atbalsta numurs

X 130/08

Dalībvalsts

Vācija

Dalībvalsts atsauces numurs

UEP II a

Reģiona nosaukums (NUTS)

Berlin

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

Piešķīrēja iestāde

Senatsverwaltung für Gesundheit, Umweltschutz und Verbraucherschutz Berlin

Brückenstraße 6

10179 Berlin

DEUTSCHLAND

http://www.berlin.de/sen/guv

Atbalsta pasākuma nosaukums

Umweltentlastungsprogramm II (UEP II) (N 774/07), dort: Vorhaben nach Ziffer 2.6.2 der Förderrichtlinie, d. h. Vorhaben zur Reduzierung verkehrsbedingter Emissionen, Verminderung von Lärm und/oder Luftbelastungen

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Förderrichtlinie vom 22.9.2008 (Veröffentlichung im Amtsblatt von Berlin am 2.10.2008)

Operationelles Programm des Landes Berlin für den Europäischen Fonds für regionale Entwicklung in der Förderperiode 2007—2013 (Abschnitt 5.4); §§ 23, 44 der Landeshaushaltsordnung des Landes Berlin

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.uep-berlin.de/uepmedia/usermedia/files/foerderrichtlinie_uep_080922.pd

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

Grozījums XR 117/08

Ilgums

2.10.2008.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 0,31 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Reģionālais atbalsts ieguldījumiem un nodarbinātībai (13. pants) Shēma

35 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 131/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Īrija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | — |
| Piešķīrēja iestāde | Board Bia |
| Clanwilliam Court |
| Lower Mount Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| http://www.bordbia.ie |

Valsts atbalsta numurs

X 131/08

Dalībvalsts

Īrija

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

—

Piešķīrēja iestāde

Board Bia

Clanwilliam Court

Lower Mount Street

Dublin 2

IRELAND

http://www.bordbia.ie

Atbalsta pasākuma nosaukums

Consultancy services provided to SME companies engaged in processing and marketing of non-agricultural products (non-Annex 1)

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

An Bord Bia Acts 1994 to 2004

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.bordbia.ie/industryservices/manufacturers/pages/consultancyservices.aspx

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

1.9.2008.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Tirgus un sabiedriskās domas izpēte

Saņēmēja veids

MVU

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 0,80 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Atbalsts konsultācijām MVU (26. pants)

50 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 132/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Kipra |
| Dalībvalsts atsauces numurs | 25.06.001.736 |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Cyprus

  87. panta 3. punkta c) apakšpunkts |
| Piešķīrēja iestāde | Υπουργείο Εσωτερικών, Τμήμα Πολεοδομίας και Οικήσεως |
| Λεωφόρος Δημοσθένη Σεβέρη |
| 1454 Λευκωσία/Nicosia |
| KYΠPOΣ/CYPRUS |
| http://www.moi.gov.cy/tph |

Valsts atbalsta numurs

X 132/08

Dalībvalsts

Kipra

Dalībvalsts atsauces numurs

25.06.001.736

Reģiona nosaukums (NUTS)

Cyprus

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

Piešķīrēja iestāde

Υπουργείο Εσωτερικών, Τμήμα Πολεοδομίας και Οικήσεως

Λεωφόρος Δημοσθένη Σεβέρη

1454 Λευκωσία/Nicosia

KYΠPOΣ/CYPRUS

http://www.moi.gov.cy/tph

Atbalsta pasākuma nosaukums

Σχέδιο παροχής χορηγιών προς μικρές και μεσαίες επιχειρήσεις για προώθηση του αγροτουρισμού στην ύπαιθρο

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου με αριθμό 67.371 και ημερομηνία 18.6.2008

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.moi.gov.cy/tph/rural-tourism

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

3.11.2008.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Izmitināšana viesnīcās un līdzīgās apmešanās vietās, Izmitināšana viesu mājās un cita veida īslaicīgas apmešanās vietās, Restorānu un mobilo ēdināšanas vietu pakalpojumi, Muzeju darbība, Atrakciju un atpūtas parku darbība

Saņēmēja veids

MVU

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 2,50 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

Αριθμός: ΕΕ(2007)4351 Ημερομηνία: 17.9.2007 — 12,75 EUR (σε εκατ.)

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Reģionālais atbalsts ieguldījumiem un nodarbinātībai (13. pants) Shēma

15 %

20 %

| Valsts atbalsta numurs | X 133/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Scotland
  Jaukti |
| Piešķīrēja iestāde | Scottish Executive |
| Third Sector Division |
| Highlander House |
| 58 Waterloo Street |
| Glasgow |
| G2 7DA |
| UNITED KINGDOM |
| http://www.scotland.gov.uk/Home |

Valsts atbalsta numurs

X 133/08

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Scotland

Jaukti

Piešķīrēja iestāde

Scottish Executive

Third Sector Division

Highlander House

58 Waterloo Street

Glasgow

G2 7DA

UNITED KINGDOM

http://www.scotland.gov.uk/Home

Atbalsta pasākuma nosaukums

Scottish Investment Fund

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

The grant is provided under section 10 of the Social Work (Scotland) Act 1968

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.scotland.gov.uk/Topics/People/15300/funding

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

1.11.2008.–31.3.2011.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

GBP 30,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Reģionālais atbalsts ieguldījumiem un nodarbinātībai (13. pants) Shēma

50 %

20 %

Atbalsts ieguldījumiem MVU un nodarbinātībai (15. pants)

20 %

—

Atbalsts konsultācijām MVU (26. pants)

50 %

—

Speciālās mācības (38. panta 1. punkts)

45 %

—

Vispārējās mācības (38. panta 2. punkts)

80 %

—

Atbalsts nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju pieņemšanai darbā, piešķirot subsīdijas algām (40. pants)

50 %

—

Atbalsts personu ar invaliditāti nodarbināšanai algotā darbā, piešķirot subsīdijas algām (41. pants)

75 %

—

Atbalsts, ar ko kompensē papildu izmaksas strādājošu personu ar invaliditāti nodarbināšanai (42. pants)

100 %

—

---

| 17.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 276/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 276/35

---

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 276/07

| Valsts atbalsta numurs | X 134/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Čehija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Czech Republic

  87. panta 3. punkta a) apakšpunkts, 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts
  Neatbalstāmi reģioni |
| Piešķīrēja iestāde | Ministerstvo zemědělství |
| Těšnov 17 |
| 117 05 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| http://www.mze.cz |

Valsts atbalsta numurs

X 134/08

Dalībvalsts

Čehija

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Czech Republic

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts, 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

Neatbalstāmi reģioni

Piešķīrēja iestāde

Ministerstvo zemědělství

Těšnov 17

117 05 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

http://www.mze.cz

Atbalsta pasākuma nosaukums

Vrácení části spotřební daně zaplacené v cenách minerálních olejů uvedených v § 45 odst. 2 písm. c) zákona č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění p.p.

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění p.p.

Vyhláška č. 395/2008 Sb., kterou se mění vyhláška č. 48/2008 Sb., o způsobu výpočtu nároku na vrácení spotřební daně zaplacené v cenách některých minerálních olejů spotřebovaných v zemědělské prvovýrobě

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://cds.mfcr.cz/cps/rde/xchg/cds/xsl/182_793.html

http://www.sagit.cz/pages/sbirkatxt.asp?zdroj=sb08395&cd=76&typ=r

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

1.12.2008.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Viengadīgo kultūru audzēšana, Daudzgadīgo kultūru audzēšana, Augu pavairošana, Augkopības papilddarbības, Palīgdarbības pēc ražas novākšanas

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

1,50 CZK (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Fiskāls pasākums

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Atbalsts dabas resursu nodokļu samazinājumu veidā (25. pants)

CZK 1 373

—

| Valsts atbalsta numurs | X 135/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Saarland

  Neatbalstāmi reģioni |
| Piešķīrēja iestāde | Saarland Ministerium für Wirtschaft und Wissenschaft |
| Franz-Josef-Röder-Straße 17 |
| 66119 Saarbrücken |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.saarland.de/ministerium_wirtschaft_wissenschaft.htm |

Valsts atbalsta numurs

X 135/08

Dalībvalsts

Vācija

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Saarland

Neatbalstāmi reģioni

Piešķīrēja iestāde

Saarland Ministerium für Wirtschaft und Wissenschaft

Franz-Josef-Röder-Straße 17

66119 Saarbrücken

DEUTSCHLAND

http://www.saarland.de/ministerium_wirtschaft_wissenschaft.htm

Atbalsta pasākuma nosaukums

Regionales Förderprogramm des Saarlandes für kleine und mittlere Unternehmen der gewerblichen Wirtschaft (einschließlich Tourismus) vom 1.12.2008

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

§ 44 der Landeshaushaltsordnung des Saarlandes (LHO) in der Fassung der Bekanntmachung vom 5.11.1999 (Amtsblatt vom 11.2.2000, S. 194 ff), zuletzt geändert durch das Gesetz vom 15.2.2006 (Amtsblatt vom 6.4.2006, S. 474 ff), Amtsblatt des Saarlandes

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.saarland.de/8974.htm

http://www.vorschriften.saarland.de/verwaltungsvorschriften.htm

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

Grozījums XS 160/06

Ilgums

1.12.2008.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 4,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

2007DE162PO002 — 0,50 EUR (in Mio.)

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Atbalsts ieguldījumiem MVU un nodarbinātībai (15. pants)

20 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 136/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Österreich

  Jaukti |
| Piešķīrēja iestāde | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Abteilung V/4 (Tourismusförderung) |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |
| http://www.bmwa.gv.at |

Valsts atbalsta numurs

X 136/08

Dalībvalsts

Austrija

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Österreich

Jaukti

Piešķīrēja iestāde

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung V/4 (Tourismusförderung)

Stubenring 1

1011 Wien

ÖSTERREICH

http://www.bmwa.gv.at

Atbalsta pasākuma nosaukums

TOP-Tourismus-Förderung 2007—2013 Teil A

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Richtlinien des Bundesministers für Wirtschaft und Arbeit für die TOP-Tourismus-Förderung 2007—2013

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.oeht.at/page/media/download/top/RTOP2007n.Notifizierung.pdf

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

1.11.2008.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Sauszemes transports un cauruļvadu transports, Izmitināšana, Ēdināšanas pakalpojumi, Kinofilmu, video filmu, televīzijas programmu un skaņu ierakstu producēšana, Operācijas ar nekustamo īpašumu, Arhitektūras un inženiertehniskie pakalpojumi; tehniskā pārbaude un analīze, Iznomāšana un ekspluatācijas līzings, Ceļojumu biroju, tūrisma operatoru rezervēšanas pakalpojumi un ar tiem saistīti pasākumi, Izglītība, Azartspēles un derības, Sporta nodarbības, izklaides un atpūtas darbība, Pārējo individuālo pakalpojumu sniegšana

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 21,80 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Procentu likmes subsīdija, Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Reģionālais atbalsts ieguldījumiem un nodarbinātībai (13. pants) Shēma

30 %

—

Atbalsts ieguldījumiem MVU un nodarbinātībai (15. pants)

20 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 137/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Thüringen

  87. panta 3. punkta a) apakšpunkts |
| Piešķīrēja iestāde | Staatliches Forstamt Frauenwald |
| Forsthaus Allzunah |
| 98701 Frauenwald |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.thueringenforst.de |

Valsts atbalsta numurs

X 137/08

Dalībvalsts

Vācija

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Thüringen

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Piešķīrēja iestāde

Staatliches Forstamt Frauenwald

Forsthaus Allzunah

98701 Frauenwald

DEUTSCHLAND

http://www.thueringenforst.de

Atbalsta pasākuma nosaukums

Förderung von Investitionen in Forstbetrieben und der Verarbeitung und Vermarktung von Holz

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

§§ 23 und 44 der Thüringer Landeshaushaltsordnung in der Fassung der Neubekanntmachung vom 19.9.2000 (GVBl. 10/2000, S. 282) i. V. m. der Richtlinie über die Förderung von Investitionen und der Verarbeitung und Vermarktung von Holz

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.thueringen.de/imperia/md/content/folder/foerderung/vvh.pdf

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

1.1.2009.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Mežkopība un citas mežsaimniecības darbības, Mežsaimniecības palīgdarbības

Saņēmēja veids

MVU

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 0,67 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

Entscheidung der Kommission K(2007) 5862 über das Entwicklungsprogramm für den ländlichen Raum des Landes Thüringen

CCI2007DE06RPO023 — 0,50 EUR (in Mio.)

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Reģionālais atbalsts ieguldījumiem un nodarbinātībai (13. pants) Shēma

45 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 139/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Österreich

  Jaukti |
| Piešķīrēja iestāde | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Abteilung V/4 (Tourismusförderungen) |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |
| http://www.bmwa.gv.at |

Valsts atbalsta numurs

X 139/08

Dalībvalsts

Austrija

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Österreich

Jaukti

Piešķīrēja iestāde

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung V/4 (Tourismusförderungen)

Stubenring 1

1011 Wien

ÖSTERREICH

http://www.bmwa.gv.at

Atbalsta pasākuma nosaukums

Jungunternehmerförderung in der Tourismus- und Freizeitwirtschaft 2007—2013

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Richtlinie des Bundesministers für Wirtschaft und Arbeit für die Jungunternehmerförderung in der Tourismus- und Freizeitwirtschaft 2007—2013

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.oeht.at/page/media/download/top/JU-Richtlinie%20Langfassung.pdf

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

1.11.2008.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Sauszemes transports un cauruļvadu transports, Izmitināšana, Ēdināšanas pakalpojumi, Kinofilmu, video filmu, televīzijas programmu un skaņu ierakstu producēšana, Operācijas ar nekustamo īpašumu, Arhitektūras un inženiertehniskie pakalpojumi; tehniskā pārbaude un analīze, Iznomāšana un ekspluatācijas līzings, Ceļojumu biroju, tūrisma operatoru rezervēšanas pakalpojumi un ar tiem saistīti pasākumi, Izglītība, Azartspēles un derības, Sporta nodarbības, izklaides un atpūtas darbība, Pārējo individuālo pakalpojumu sniegšana

Saņēmēja veids

MVU

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 1,40 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Atbalsts jaunizveidotiem maziem uzņēmumiem (14. pants)

25 %

—

Atbalsts ieguldījumiem MVU un nodarbinātībai (15. pants)

5 %

—

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 17.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 276/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 276/40

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 276/08

| 1. | Komisija 2009. gada 9. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Eurotank Belgium B.V. (“Eurotank”, Beļģija), ko kontrolē Vitol Holding B.V. (“Vitol”, Nīderlande) iegūst Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē pilnīgu kontroli pār uzņēmumiem Petroplus Refining Antwerp N.V. (“Petroplus”, Beļģija) un Petroplus Refining Antwerp Bitumen N.V. (“Petroplus Bitumen”, Beļģija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 9. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Eurotank Belgium B.V. (“Eurotank”, Beļģija), ko kontrolē Vitol Holding B.V. (“Vitol”, Nīderlande) iegūst Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē pilnīgu kontroli pār uzņēmumiem Petroplus Refining Antwerp N.V. (“Petroplus”, Beļģija) un Petroplus Refining Antwerp Bitumen N.V. (“Petroplus Bitumen”, Beļģija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Petroplus/Petroplus Bitumen: bitumena ražošana, gāzeļļas desulfurizācija un uzglabāšanas termināla uzturēšana, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Petroplus/Petroplus Bitumen: bitumena ražošana, gāzeļļas desulfurizācija un uzglabāšanas termināla uzturēšana,

| — | Vitol: cita starpā eļļas un gāzes tirdzniecība, izpētes un ražošanas darbības eļļas un gāzes nozarē. |
| --- | --- |

—

Vitol: cita starpā eļļas un gāzes tirdzniecība, izpētes un ražošanas darbības eļļas un gāzes nozarē.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301 vai 22967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301 vai 22967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

| 17.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 276/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 276/41

---

LĒMUMS Nr. 777

(2009. gada 5. oktobris),

ar ko uzsāk procedūru, lai piešķirtu atļauju apakšzemes dabas resursu – naftas un dabasgāzes – meklēšanai un izpētei saskaņā ar Likuma par apakšzemes dabas resursiem 2. panta 1. punkta 3. apakšpunktu blokā 1-18 “Trakiya”, kas atrodas Haskovas provincē, un paziņo par to, ka atļaujas piešķirs konkursa kārtībā

2009/C 276/09

BULGĀRIJAS REPUBLIKAS

MINISTRU PADOME

Saskaņā ar Likuma par apakšzemes dabas resursiem 5. panta 2. punktu, 42. panta 1. punkta 1. apakšpunktu un 44. panta 3. punktu un ņemot vērā Enerģētikas likuma 4. panta 2. punkta 16. apakšpunktu un Papildnoteikumu 1. iedaļas 24.a punktu,

MINISTRU PADOME IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

| 1. | Tiks uzsākta procedūra, lai piešķirtu atļauju jēlnaftas un dabasgāzes resursu meklēšanai un izpētei blokā 1-18 “Trakiya” (940,12 km2 platībā), kura robežu koordinātas ir norādītas pielikuma 1.–10. punktā. |
| --- | --- |

1.

Tiks uzsākta procedūra, lai piešķirtu atļauju jēlnaftas un dabasgāzes resursu meklēšanai un izpētei blokā 1-18 “Trakiya” (940,12 km2 platībā), kura robežu koordinātas ir norādītas pielikuma 1.–10. punktā.

| 2. | Atļauju, kas minēta 1. punktā, piešķirs saskaņā ar konkursa procedūru. |
| --- | --- |

2.

Atļauju, kas minēta 1. punktā, piešķirs saskaņā ar konkursa procedūru.

| 3. | Meklēšanas un izpētes atļaujas periods ir pieci gadi kopš dienas, kurā stājas spēkā meklēšanas un izpētes nolīgums, ar tiesībām pagarināt šo periodu atbilstīgi Likuma par apakšzemes dabas resursiem 31. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

3.

Meklēšanas un izpētes atļaujas periods ir pieci gadi kopš dienas, kurā stājas spēkā meklēšanas un izpētes nolīgums, ar tiesībām pagarināt šo periodu atbilstīgi Likuma par apakšzemes dabas resursiem 31. panta 3. punktam.

| 4. | Konkurss par 1. punktā minētās atļaujas piešķiršanu notiks 150. dienā pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī Ekonomikas, enerģētikas un tūrisma ministrijas ēkā (ul. Triaditsa 8, Sofija). |
| --- | --- |

4.

Konkurss par 1. punktā minētās atļaujas piešķiršanu notiks 150. dienā pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī Ekonomikas, enerģētikas un tūrisma ministrijas ēkā (ul. Triaditsa 8, Sofija).

| 5. | Konkursa dokumentācijas iegādes termiņš ir līdz pulksten 17.00 120. dienā pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

5.

Konkursa dokumentācijas iegādes termiņš ir līdz pulksten 17.00 120. dienā pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| 6. | Pieteikumi dalībai konkursā jāiesniedz līdz pulksten 17.00 130. dienā pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

6.

Pieteikumi dalībai konkursā jāiesniedz līdz pulksten 17.00 130. dienā pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| 7. | Termiņš, kādā jāiesniedz piedāvājumi saskaņā ar konkursa dokumentāciju, ir līdz pulksten 17.00 144. dienā pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

7.

Termiņš, kādā jāiesniedz piedāvājumi saskaņā ar konkursa dokumentāciju, ir līdz pulksten 17.00 144. dienā pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| 8. | Personīga klātbūtne konkursā nav nepieciešama. |
| --- | --- |

8.

Personīga klātbūtne konkursā nav nepieciešama.

| 9. | Konkursa dokumentācijas cena ir BGN 500 (500 Bulgārijas levu). Konkursa dokumentāciju var iegādāties Ekonomikas, enerģētikas un tūrisma ministrijā (ul. Triaditsa 8, Sofija) 5. punktā noteiktajā laikā. |
| --- | --- |

9.

Konkursa dokumentācijas cena ir BGN 500 (500 Bulgārijas levu). Konkursa dokumentāciju var iegādāties Ekonomikas, enerģētikas un tūrisma ministrijā (ul. Triaditsa 8, Sofija) 5. punktā noteiktajā laikā.

| 10. | Konkursa dalībniekiem jāatbilst prasībām, kas izklāstītas Likuma par apakšzemes dabas resursiem 23. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

10.

Konkursa dalībniekiem jāatbilst prasībām, kas izklāstītas Likuma par apakšzemes dabas resursiem 23. panta 1. punktā.

| 11. | Konkursa dalībnieku piedāvājumus izvērtēs, ņemot vērā ierosinātās darba programmas, vides aizsardzībai un mācībām atvēlētos līdzekļus, papildu priekšrocības, kā arī dalībnieku pārvaldības un finanšu iespējas, kā paredzēts konkursa dokumentācijā. |
| --- | --- |

11.

Konkursa dalībnieku piedāvājumus izvērtēs, ņemot vērā ierosinātās darba programmas, vides aizsardzībai un mācībām atvēlētos līdzekļus, papildu priekšrocības, kā arī dalībnieku pārvaldības un finanšu iespējas, kā paredzēts konkursa dokumentācijā.

| 12. | Lai piedalītos konkursā, līdz 6. punktā noteiktajam termiņam konkursa dokumentācijā norādītajā Ekonomikas, enerģētikas un tūrisma ministrijas bankas kontā jāiemaksā BGN 10 000 (10 000 Bulgārijas levu). |
| --- | --- |

12.

Lai piedalītos konkursā, līdz 6. punktā noteiktajam termiņam konkursa dokumentācijā norādītajā Ekonomikas, enerģētikas un tūrisma ministrijas bankas kontā jāiemaksā BGN 10 000 (10 000 Bulgārijas levu).

| 13. | Ja pretendentu neapstiprina dalībai konkursā, iemaksāto summu atmaksā 14 dienu laikā pēc tam, kad pretendentam ir paziņots par viņa neapstiprināšanu. |
| --- | --- |

13.

Ja pretendentu neapstiprina dalībai konkursā, iemaksāto summu atmaksā 14 dienu laikā pēc tam, kad pretendentam ir paziņots par viņa neapstiprināšanu.

| 14. | Izraudzītā pretendenta iemaksu ieturēs, bet visu pārējo pretendentu iemaksātās summas atmaksās 14 dienu laikā pēc tam, kad Valdības Vēstnesī būs publicēts Ministru padomes lēmums par meklēšanas un izpētes atļaujas piešķiršanu. |
| --- | --- |

14.

Izraudzītā pretendenta iemaksu ieturēs, bet visu pārējo pretendentu iemaksātās summas atmaksās 14 dienu laikā pēc tam, kad Valdības Vēstnesī būs publicēts Ministru padomes lēmums par meklēšanas un izpētes atļaujas piešķiršanu.

| 15. | Pieteikumi dalībai konkursā un piedāvājumi saskaņā ar konkursa nosacījumiem jāiesniedz bulgāru valodā Ekonomikas, enerģētikas un tūrisma ministrijā (ul. Triaditsa 8, Sofija) atbilstīgi Likuma par apakšzemes dabas resursiem 46. panta prasībām. |
| --- | --- |

15.

Pieteikumi dalībai konkursā un piedāvājumi saskaņā ar konkursa nosacījumiem jāiesniedz bulgāru valodā Ekonomikas, enerģētikas un tūrisma ministrijā (ul. Triaditsa 8, Sofija) atbilstīgi Likuma par apakšzemes dabas resursiem 46. panta prasībām.

| 16. | Piedāvājumiem jāatbilst konkursa dokumentācijā norādītajām prasībām un nosacījumiem. |
| --- | --- |

16.

Piedāvājumiem jāatbilst konkursa dokumentācijā norādītajām prasībām un nosacījumiem.

| 17. | Konkurss var notikt arī tad, ja dalībai konkursā ir apstiprināts tikai viens pretendents. |
| --- | --- |

17.

Konkurss var notikt arī tad, ja dalībai konkursā ir apstiprināts tikai viens pretendents.

| 18. | Ekonomikas, enerģētikas un tūrisma ministrs: |
| --- | --- |

18.

Ekonomikas, enerģētikas un tūrisma ministrs:

| 18.1. | nosūta šā lēmuma tekstu publicēšanai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Valdības Vēstnesī un Ministru padomes tīmekļa vietnē; |
| --- | --- |

18.1.

nosūta šā lēmuma tekstu publicēšanai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Valdības Vēstnesī un Ministru padomes tīmekļa vietnē;

| 18.2. | organizē konkursa procedūras īstenošanu. |
| --- | --- |

18.2.

organizē konkursa procedūras īstenošanu.

| 19. | Šo lēmumu var pārsūdzēt un iesniegt Augstākajā administratīvajā tiesā 14 dienu laikā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

19.

Šo lēmumu var pārsūdzēt un iesniegt Augstākajā administratīvajā tiesā 14 dienu laikā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Premjerministrs

Boyko BORISOV

Ministru padomes ģenerālsekretārs

Rosen ZHELYAZKOV

Noraksts apstiprināts,

Valdības kancelejas direktors

Veselin DAKOV

---

PIELIKUMS

KOORDINĀTAS

Bloka 1-18 “Trakiya” ģeogrāfiskās koordinātas (1950. gada koordinātu sistēma):

| 1. | 41° 50′ 34,275′′ N | 25° 42′ 41,441′′ E |
| --- | --- | --- |
| 2. | 41° 50′ 45,014′′ N | 26° 00′ 44,523′′ E |
| 3. | 41° 52′ 55,884′′ N | 26° 00′ 42,506′′ E |
| 4. | 41° 53′ 06,026′′ N | 26° 22′ 23,117′′ E |
| 5. | 41° 49′ 17,984′′ N | 26° 22′ 24,265′′ E |

1.

41° 50′ 34,275′′ N

25° 42′ 41,441′′ E

2.

41° 50′ 45,014′′ N

26° 00′ 44,523′′ E

3.

41° 52′ 55,884′′ N

26° 00′ 42,506′′ E

4.

41° 53′ 06,026′′ N

26° 22′ 23,117′′ E

5.

41° 49′ 17,984′′ N

26° 22′ 24,265′′ E

robeža ar Turciju un Grieķiju:

| 6. | 41° 39′ 31,125′′ N | 26° 04′ 10,596′′ E |
| --- | --- | --- |
| 7. | 41° 39′ 23,120′′ N | 25° 49′ 25,406′′ E |
| 8. | 41° 46′ 21,391′′ N | 25° 49′ 17,766′′ E |
| 9. | 41° 46′ 18,068′′ N | 25° 42′ 36,679′′ E |
| 10. | 41° 50′ 34,275′′ N | 25° 42′ 41,441′′ E |

6.

41° 39′ 31,125′′ N

26° 04′ 10,596′′ E

7.

41° 39′ 23,120′′ N

25° 49′ 25,406′′ E

8.

41° 46′ 21,391′′ N

25° 49′ 17,766′′ E

9.

41° 46′ 18,068′′ N

25° 42′ 36,679′′ E

10.

41° 50′ 34,275′′ N

25° 42′ 41,441′′ E

---