# Europeiska unionens L 351/2009

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2009.351.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 351 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången30 december 2009 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2009.351.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 351

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången30 december 2009

---

| Innehållsförteckning | | V   Rättsakter som från och med den 1 december 2009 antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Euratomfördraget | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER VARS OFFENTLIGGÖRANDE ÄR OBLIGATORISKT |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1297/2009 av den 22 december 2009 om upphävande av den antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 172/2008 på import av ferrokisel med ursprung i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien | 1 |
| | | RÄTTSAKTER VARS OFFENTLIGGÖRANDE INTE ÄR OBLIGATORISKT |
| | | 2009/1022/EU |
| | * | Rådets genomförandebeslut av den 15 december 2009 om bemyndigande för Republiken Estland att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 167 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt | 4 |

Innehållsförteckning

V   Rättsakter som från och med den 1 december 2009 antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Euratomfördraget

Sida

RÄTTSAKTER VARS OFFENTLIGGÖRANDE ÄR OBLIGATORISKT

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1297/2009 av den 22 december 2009 om upphävande av den antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 172/2008 på import av ferrokisel med ursprung i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

1

RÄTTSAKTER VARS OFFENTLIGGÖRANDE INTE ÄR OBLIGATORISKT

2009/1022/EU

*

Rådets genomförandebeslut av den 15 december 2009 om bemyndigande för Republiken Estland att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 167 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

4

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

V Rättsakter som från och med den 1 december 2009 antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Euratomfördraget

RÄTTSAKTER VARS OFFENTLIGGÖRANDE ÄR OBLIGATORISKT

| 30.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 351/1

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1297/2009

av den 22 december 2009

om upphävande av den antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 172/2008 på import av ferrokisel med ursprung i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.3 och 11.6,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Gällande åtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 172/2008 (2) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av ferrokisel (FeSi) med ursprung i Folkrepubliken Kina, Egypten, Kazakstan, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Ryssland. Åtgärderna består av en värdetullsats på 5,4–33,9 % beroende på ursprungslandet, med undantag för fyra företag som särskilt anges i den ursprungliga förordningen, för vilka individuella tullsatser gäller. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 172/2008 (2) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av ferrokisel (FeSi) med ursprung i Folkrepubliken Kina, Egypten, Kazakstan, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Ryssland. Åtgärderna består av en värdetullsats på 5,4–33,9 % beroende på ursprungslandet, med undantag för fyra företag som särskilt anges i den ursprungliga förordningen, för vilka individuella tullsatser gäller.

1.2   Begäran om översyn

| (2) | Efter det att de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna införts tog kommissionen emot en begäran om en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen (nedan kallad interimsöversynen). Ansökan, som begränsade sig till en undersökning av dumpning, lämnades in av en exporterande tillverkare i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Silmak Dooel Export Import (nedan kallad sökanden eller Silmak). Sökanden deltog i den undersökning som ledde till de resultat och slutsatser som fastställdes i den ursprungliga förordningen (nedan kallad den ursprungliga undersökningen). Den antidumpningstull som gäller för sökanden som den enda kända exporterande tillverkaren av den berörda produkten med ursprung i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien uppgår till 5,4 %. |
| --- | --- |

(2)

Efter det att de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna införts tog kommissionen emot en begäran om en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen (nedan kallad interimsöversynen). Ansökan, som begränsade sig till en undersökning av dumpning, lämnades in av en exporterande tillverkare i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Silmak Dooel Export Import (nedan kallad sökanden eller Silmak). Sökanden deltog i den undersökning som ledde till de resultat och slutsatser som fastställdes i den ursprungliga förordningen (nedan kallad den ursprungliga undersökningen). Den antidumpningstull som gäller för sökanden som den enda kända exporterande tillverkaren av den berörda produkten med ursprung i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien uppgår till 5,4 %.

| (3) | I sin begäran om interimsöversyn gjorde sökanden gällande att en jämförelse mellan dess konstruerade normalvärde och exportpriserna till unionen tyder på att dumpningsmarginalen är betydligt lägre än åtgärdens nuvarande nivå. Företaget gjorde därför gällande att en fortsatt tillämpning av åtgärden på den nuvarande nivån följaktligen inte längre var nödvändig för att motverka dumpning. |
| --- | --- |

(3)

I sin begäran om interimsöversyn gjorde sökanden gällande att en jämförelse mellan dess konstruerade normalvärde och exportpriserna till unionen tyder på att dumpningsmarginalen är betydligt lägre än åtgärdens nuvarande nivå. Företaget gjorde därför gällande att en fortsatt tillämpning av åtgärden på den nuvarande nivån följaktligen inte längre var nödvändig för att motverka dumpning.

1.3   Inledande av en partiell interimsöversyn

| (4) | Kommissionen har efter samråd med rådgivande kommittén fastslagit att bevisningen är tillräcklig för att motivera att en interimsöversyn inleds. Kommissionen har därför beslutat inleda en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen, vilken endast avser undersökning av dumpning när det gäller Silmak. Kommissionen offentliggjorde den 22 april 2009 ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (3), och inledde en undersökning. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har efter samråd med rådgivande kommittén fastslagit att bevisningen är tillräcklig för att motivera att en interimsöversyn inleds. Kommissionen har därför beslutat inleda en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen, vilken endast avser undersökning av dumpning när det gäller Silmak. Kommissionen offentliggjorde den 22 april 2009 ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (3), och inledde en undersökning.

1.4   Berörd produkt och likadan produkt

| (5) | Den produkt som interimsöversynen avser är densamma som beskrivs i den ursprungliga undersökningen, dvs. en ferrolegering som innehåller mer än 8 men mindre än 96 viktprocent kisel och minst 4 viktprocent järn. Ferrokisel framställs i ljusbågsugnar genom reduktion av kvarts med hjälp av kolhaltiga produkter. Produkten används huvudsakligen inom järn- och stålindustrin som ett deoxidationsmedel och som legering. Ferrokisel säljs i form av stycken, korn eller pulver och förekommer i olika kvaliteter som skiljer sig åt beträffande kiselhalten och halten av föroreningar (t.ex. aluminium). Ferrokisel innehållande minst 70 viktprocent kisel anses vara av hög renhetsgrad, ferrokisel innehållande mer än 55 men mindre än 70 viktprocent kisel anses vara av normal renhetsgrad och ferrokisel innehållande mindre än 55 viktprocent anses vara av låg renhetsgrad. Den klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 7202 21 00, 7202 29 10 och 7202 29 90. |
| --- | --- |

(5)

Den produkt som interimsöversynen avser är densamma som beskrivs i den ursprungliga undersökningen, dvs. en ferrolegering som innehåller mer än 8 men mindre än 96 viktprocent kisel och minst 4 viktprocent järn. Ferrokisel framställs i ljusbågsugnar genom reduktion av kvarts med hjälp av kolhaltiga produkter. Produkten används huvudsakligen inom järn- och stålindustrin som ett deoxidationsmedel och som legering. Ferrokisel säljs i form av stycken, korn eller pulver och förekommer i olika kvaliteter som skiljer sig åt beträffande kiselhalten och halten av föroreningar (t.ex. aluminium). Ferrokisel innehållande minst 70 viktprocent kisel anses vara av hög renhetsgrad, ferrokisel innehållande mer än 55 men mindre än 70 viktprocent kisel anses vara av normal renhetsgrad och ferrokisel innehållande mindre än 55 viktprocent anses vara av låg renhetsgrad. Den klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 7202 21 00, 7202 29 10 och 7202 29 90.

| (6) | Den produkt som tillverkas och säljs i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och den som exporteras till unionen har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och användningsområden och anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Den produkt som tillverkas och säljs i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och den som exporteras till unionen har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och användningsområden och anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

1.5   Berörda parter

| (7) | Kommissionen underrättade officiellt unionsindustrin, sökanden och exportlandets myndigheter om att interimsöversynen hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrättade officiellt unionsindustrin, sökanden och exportlandets myndigheter om att interimsöversynen hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.

| (8) | Kommissionen sände ett frågeformulär till sökanden, vilket denne besvarade inom den fastställda tidsfristen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa om dumpning förelåg och utförde ett kontrollbesök på plats hos sökanden.






  — | Silmak Dooel Export-Import, Jegunovice, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |
| --- | --- | --- |

(8)

Kommissionen sände ett frågeformulär till sökanden, vilket denne besvarade inom den fastställda tidsfristen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa om dumpning förelåg och utförde ett kontrollbesök på plats hos sökanden.

—

Silmak Dooel Export-Import, Jegunovice, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

1.6   Undersökningsperiod

| (9) | Undersökningen av dumpning omfattade perioden 1 januari 2008–31 december 2008 (nedan kallad undersökningsperioden). |
| --- | --- |

(9)

Undersökningen av dumpning omfattade perioden 1 januari 2008–31 december 2008 (nedan kallad undersökningsperioden).

2.   RESULTAT AV UNDERSÖKNINGEN

2.1   Normalvärde

| (10) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida sökandens försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden var representativ, dvs. huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljningen till unionen. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida sökandens försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden var representativ, dvs. huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljningen till unionen.

| (11) | Då undersökningen visade att det inte fanns någon representativ inhemsk försäljning av den likadana produkten i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien måste normalvärdet konstrueras. I enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen konstruerades därför normalvärdet genom att man till tillverkningskostnaderna för de exporterade typerna lade till ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. |
| --- | --- |

(11)

Då undersökningen visade att det inte fanns någon representativ inhemsk försäljning av den likadana produkten i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien måste normalvärdet konstrueras. I enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen konstruerades därför normalvärdet genom att man till tillverkningskostnaderna för de exporterade typerna lade till ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal.

| (12) | För att fastställa om man skulle kunna använda sökandens egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstmarginal på den inhemska försäljningen av den likadana produkten undersökte kommissionen om det förekom inhemsk försäljning av ferrokisel under undersökningsperioden som kunde anses ha ägt rum vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Det fastställdes av företaget hade få lönsamma inhemska försäljningstransaktioner under undersökningsperioden, vilket motsvarade mycket små mängder. Företaget hävdade att dessa transaktioner gällde provprodukter, och de kunde därför inte räknas som normal handel. Påståendet granskades och godtogs. |
| --- | --- |

(12)

För att fastställa om man skulle kunna använda sökandens egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstmarginal på den inhemska försäljningen av den likadana produkten undersökte kommissionen om det förekom inhemsk försäljning av ferrokisel under undersökningsperioden som kunde anses ha ägt rum vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Det fastställdes av företaget hade få lönsamma inhemska försäljningstransaktioner under undersökningsperioden, vilket motsvarade mycket små mängder. Företaget hävdade att dessa transaktioner gällde provprodukter, och de kunde därför inte räknas som normal handel. Påståendet granskades och godtogs.

| (13) | På grundval av ovanstående analys drog man slutsatsen att sökanden inte hade inhemsk försäljning av den likadana produkten under undersökningsperioden. Därför ansågs det vara rimligt enligt artikel 2.6 c att för konstrueringen av normalvärdet använda samma metod som i den ursprungliga undersökningen. Följaktligen lades det vägda genomsnittet av de egyptiska producenternas försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader från den ursprungliga undersökningen (som valts för att produktionen och försäljningsstrukturerna ansågs vara jämförbara och vinstmarginalen på 5 % ansågs utgöra en rimlig vinst för denna typ av varumarknad) till sökandens tillverkningskostnader. |
| --- | --- |

(13)

På grundval av ovanstående analys drog man slutsatsen att sökanden inte hade inhemsk försäljning av den likadana produkten under undersökningsperioden. Därför ansågs det vara rimligt enligt artikel 2.6 c att för konstrueringen av normalvärdet använda samma metod som i den ursprungliga undersökningen. Följaktligen lades det vägda genomsnittet av de egyptiska producenternas försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader från den ursprungliga undersökningen (som valts för att produktionen och försäljningsstrukturerna ansågs vara jämförbara och vinstmarginalen på 5 % ansågs utgöra en rimlig vinst för denna typ av varumarknad) till sökandens tillverkningskostnader.

2.2   Exportpris

| (14) | Eftersom sökandens totala exportförsäljning till unionen ägde rum direkt till oberoende kunder fastställdes exportpriserna, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom sökandens totala exportförsäljning till unionen ägde rum direkt till oberoende kunder fastställdes exportpriserna, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.

2.3   Jämförelse

| (15) | Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset gjordes på grundval av priset fritt fabrik och i samma handelsled. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis togs, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, hänsyn till olikheter i faktorer som konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. I detta syfte togs, där så var tillämpligt och motiverat, hänsyn i form av justeringar till kostnader för frakt och försäkringar, hanterings-, förpacknings- och lastningskostnader, finansiella kostnader, bankavgifter och antidumpningstullar som sökanden betalat. |
| --- | --- |

(15)

Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset gjordes på grundval av priset fritt fabrik och i samma handelsled. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis togs, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, hänsyn till olikheter i faktorer som konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. I detta syfte togs, där så var tillämpligt och motiverat, hänsyn i form av justeringar till kostnader för frakt och försäkringar, hanterings-, förpacknings- och lastningskostnader, finansiella kostnader, bankavgifter och antidumpningstullar som sökanden betalat.

2.4   Dumpningsmarginal

| (16) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per varutyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Jämförelsen påvisade ingen dumpning. |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per varutyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Jämförelsen påvisade ingen dumpning.

3.   DE FÖRÄNDRADE OMSTÄNDIGHETERNAS BESTÅENDE KARAKTÄR

| (17) | I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida de förändrade omständigheterna rimligen kunde anses vara av bestående natur. |
| --- | --- |

(17)

I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida de förändrade omständigheterna rimligen kunde anses vara av bestående natur.

| (18) | I detta hänseende visade undersökningen att Silmak gjort avsevärda ansträngningar för att ändra produktionsstrukturen till produkter av högre kvalitet (med en silikonhalt på minst 75 %), vilket ledde till högre exportpriser som i genomsnitt var högre än de förhöjda kostnaderna. |
| --- | --- |

(18)

I detta hänseende visade undersökningen att Silmak gjort avsevärda ansträngningar för att ändra produktionsstrukturen till produkter av högre kvalitet (med en silikonhalt på minst 75 %), vilket ledde till högre exportpriser som i genomsnitt var högre än de förhöjda kostnaderna.

| (19) | Sökanden samarbetade fullt ut i denna interimsöversyn och de insamlade, kontrollerade uppgifterna gjorde det möjligt att fastställa en dumpningsmarginal som baserades på dess egna uppgifter, bl.a. enskilda exportpriser till unionen. Resultatet av denna beräkning tyder på att det inte längre är motiverat att fortsätta att tillämpa åtgärden på dess nuvarande nivå. |
| --- | --- |

(19)

Sökanden samarbetade fullt ut i denna interimsöversyn och de insamlade, kontrollerade uppgifterna gjorde det möjligt att fastställa en dumpningsmarginal som baserades på dess egna uppgifter, bl.a. enskilda exportpriser till unionen. Resultatet av denna beräkning tyder på att det inte längre är motiverat att fortsätta att tillämpa åtgärden på dess nuvarande nivå.

| (20) | De uppgifter som kommissionen inhämtat och kontrollerat under undersökningen visade också att förändringarna i sökandens produktionsstruktur kan anses vara av bestående karaktär. Under undersökningen framkom inga omständigheter som skulle tyda på motsatsen. Det anses därför osannolikt att de omständigheter som ledde till inledandet av denna interimsöversyn skulle förändras inom överskådlig framtid på ett sådant sätt att detta skulle påverka resultaten av översynen. Följaktligen drogs slutsatsen att de förändrade omständigheterna är av varaktig karaktär. |
| --- | --- |

(20)

De uppgifter som kommissionen inhämtat och kontrollerat under undersökningen visade också att förändringarna i sökandens produktionsstruktur kan anses vara av bestående karaktär. Under undersökningen framkom inga omständigheter som skulle tyda på motsatsen. Det anses därför osannolikt att de omständigheter som ledde till inledandet av denna interimsöversyn skulle förändras inom överskådlig framtid på ett sådant sätt att detta skulle påverka resultaten av översynen. Följaktligen drogs slutsatsen att de förändrade omständigheterna är av varaktig karaktär.

4.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (21) | En jämförelse av sökandens exportdata och Eurostats data visade att företagets export av den berörda produkten under undersökningsperioden utgjorde den totala importen av den berörda produkten till unionen från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien under samma period. |
| --- | --- |

(21)

En jämförelse av sökandens exportdata och Eurostats data visade att företagets export av den berörda produkten under undersökningsperioden utgjorde den totala importen av den berörda produkten till unionen från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien under samma period.

| (22) | Mot bakgrund av resultaten av denna översyn bör man upphäva den antidumpningstull som är tillämplig på import av den berörda produkten från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |
| --- | --- |

(22)

Mot bakgrund av resultaten av denna översyn bör man upphäva den antidumpningstull som är tillämplig på import av den berörda produkten från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

| (23) | De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att rekommendera upphävande av den åtgärd som infördes genom förordning (EG) nr 1659/2005 och gavs tillfälle att yttra sig. Inga synpunkter inkom från de berörda parterna. |
| --- | --- |

(23)

De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att rekommendera upphävande av den åtgärd som infördes genom förordning (EG) nr 1659/2005 och gavs tillfälle att yttra sig. Inga synpunkter inkom från de berörda parterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den partiella interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av ferrokisel enligt KN-nummer 7202 21 00, 7202 29 10 och 7202 29 90 med ursprung i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, som inleddes enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 384/96, avslutas härmed, och den åtgärd som gäller för import med ursprung i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien upphävs.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 december 2009.

På rådets vägnar

A. CARLGREN

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUT L 55, 28.2.2008, s. 6.

2

(3)  EUT C 93, 22.4.2009, s. 22.

3

---

RÄTTSAKTER VARS OFFENTLIGGÖRANDE INTE ÄR OBLIGATORISKT

| 30.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 351/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 351/4

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 15 december 2009

om bemyndigande för Republiken Estland att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 167 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

(2009/1022/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av direktiv 2006/112/EG (1), särskilt artikel 395.1,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets beslut 2007/133/EG (2) och med avvikelse från artikel 167 i direktiv 2006/112/EG fick Republiken Estland (nedan kallad Estland) tillstånd att skjuta upp avdragsrättens inträde i fråga om mervärdesskatt till den tidpunkt då skatten betalas till leverantören av varor eller tillhandahållaren av tjänster för sådana beskattningsbara personer som använder en frivillig ordning, som innebär att mervärdesskatten på deras leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster i enlighet med artikel 66 b i det direktivet blir utkrävbar när de mottar betalningen för varorna eller tjänsterna (ordningen med redovisning enligt kontantprincipen). För att få omfattas av denna ordning måste de beskattningsbara personerna vara registrerade som enskild firma. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets beslut 2007/133/EG (2) och med avvikelse från artikel 167 i direktiv 2006/112/EG fick Republiken Estland (nedan kallad Estland) tillstånd att skjuta upp avdragsrättens inträde i fråga om mervärdesskatt till den tidpunkt då skatten betalas till leverantören av varor eller tillhandahållaren av tjänster för sådana beskattningsbara personer som använder en frivillig ordning, som innebär att mervärdesskatten på deras leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster i enlighet med artikel 66 b i det direktivet blir utkrävbar när de mottar betalningen för varorna eller tjänsterna (ordningen med redovisning enligt kontantprincipen). För att få omfattas av denna ordning måste de beskattningsbara personerna vara registrerade som enskild firma.

| (2) | I en skrivelse som registrerades hos kommissionens generalsekretariat den 4 september 2009 ansökte Estland om tillstånd att förlänga denna särskilda avvikande åtgärd. |
| --- | --- |

(2)

I en skrivelse som registrerades hos kommissionens generalsekretariat den 4 september 2009 ansökte Estland om tillstånd att förlänga denna särskilda avvikande åtgärd.

| (3) | I en skrivelse av den 1 oktober 2009 överlämnade kommissionen, enligt artikel 395.2 i direktiv 2006/112/EG, ansökan till de övriga medlemsstaterna. I en skrivelse av den 5 oktober 2009 underrättade kommissionen Estland om att den hade alla uppgifter den ansåg nödvändiga för att behandla ärendet. |
| --- | --- |

(3)

I en skrivelse av den 1 oktober 2009 överlämnade kommissionen, enligt artikel 395.2 i direktiv 2006/112/EG, ansökan till de övriga medlemsstaterna. I en skrivelse av den 5 oktober 2009 underrättade kommissionen Estland om att den hade alla uppgifter den ansåg nödvändiga för att behandla ärendet.

| (4) | Ordningen med redovisning enligt kontantprincipen är en förenklad och frivillig ordning, riktad till småföretag som inte omfattas av skattebefrielse. Enligt denna ordning kan dessa beskattningsbara personer använda en enkel regel grundad på vilka datum de betalar de utgifter som ligger till grund för ingående mervärdesskatt respektive när de får betalt för sina utgående transaktioner, för att fastställa vid vilka tidpunkter de måste utöva rätten att dra av mervärdesskatt och betala skatt till staten. Ordningen utgör således för dessa beskattningsbara personer en förenkling som dessutom kan ge dem en likviditetsfördel. |
| --- | --- |

(4)

Ordningen med redovisning enligt kontantprincipen är en förenklad och frivillig ordning, riktad till småföretag som inte omfattas av skattebefrielse. Enligt denna ordning kan dessa beskattningsbara personer använda en enkel regel grundad på vilka datum de betalar de utgifter som ligger till grund för ingående mervärdesskatt respektive när de får betalt för sina utgående transaktioner, för att fastställa vid vilka tidpunkter de måste utöva rätten att dra av mervärdesskatt och betala skatt till staten. Ordningen utgör således för dessa beskattningsbara personer en förenkling som dessutom kan ge dem en likviditetsfördel.

| (5) | Den 28 januari 2009 lade kommissionen fram ett förslag till direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG avseende faktureringsregler och en möjlighet för samtliga medlemsstater att skjuta upp rätten att dra av mervärdesskatt till den tidpunkt den betalas till leverantören av varor eller tillhandahållaren av tjänster, för sådana beskattningsbara personer vars årsomsättning inte överskrider en viss nivå – som medlemsstaterna får fastställa till högst 2 miljoner EUR – och vilka därigenom omfattas av en frivillig ordning enligt vilken mervärdesskatt på deras utgående transaktioner inte blir utkrävbar förrän de mottagit betalning för dessa transaktioner. |
| --- | --- |

(5)

Den 28 januari 2009 lade kommissionen fram ett förslag till direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG avseende faktureringsregler och en möjlighet för samtliga medlemsstater att skjuta upp rätten att dra av mervärdesskatt till den tidpunkt den betalas till leverantören av varor eller tillhandahållaren av tjänster, för sådana beskattningsbara personer vars årsomsättning inte överskrider en viss nivå – som medlemsstaterna får fastställa till högst 2 miljoner EUR – och vilka därigenom omfattas av en frivillig ordning enligt vilken mervärdesskatt på deras utgående transaktioner inte blir utkrävbar förrän de mottagit betalning för dessa transaktioner.

| (6) | Den särskilda avvikande åtgärden i fråga påverkar inte Estlands inkomster från mervärdesskatt i det sista konsumtionsledet och har inga effekter på unionens egna medel från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(6)

Den särskilda avvikande åtgärden i fråga påverkar inte Estlands inkomster från mervärdesskatt i det sista konsumtionsledet och har inga effekter på unionens egna medel från mervärdesskatt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genom avvikelse från artikel 167 i direktiv 2006/112/EG bemyndigas Estland att för sådana beskattningsbara personer som avses i andra stycket skjuta upp tidpunkten för avdragsrättens inträde i fråga om mervärdesskatt till den tidpunkt då skatten betalas till leverantören av varor eller tillhandahållaren av tjänster.

De beskattningsbara personerna ska ha valt att omfattas av en ordning som innebär att mervärdesskatten på deras leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster blir utkrävbar när de mottar betalning för dessa varor och tjänster.

Fram till den 31 december 2010 ska den ordning som avses i andra stycket tillämpas på beskattningsbara personer som är registrerade som enskild firma.

Från och med den 1 januari 2011 ska den ordning som avses i andra stycket tillämpas på beskattningsbara personer vars årsomsättning inte överskrider en tröskel som fastställs av Estland upp till och med motvärdet av 200 000 EUR i nationell valuta, vilket ska fastställas enligt artiklarna 399 och 400 i direktiv 2006/112/EG.

Artikel 2

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 januari 2010 fram till den första tillämpningsdagen för ett direktiv som ger medlemsstaterna tillstånd att skjuta upp avdragsrättens inträde i fråga om mervärdesskatt till den tidpunkt då skatten betalas till leverantören av varor eller tillhandahållaren av tjänster, för sådana beskattningsbara personer vars årsomsättning inte överskrider en viss nivå och som därigenom omfattas av en frivillig ordning som innebär att skatten på deras leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster blir utkrävbar när de mottar betalning för dessa varor och tjänster. I alla händelser ska detta beslut tillämpas längst till och med den 31 december 2012.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Estland.

Utfärdat i Bryssel den 15 december 2009.

På rådets vägnar

E. ERLANDSSON

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 57, 24.2.2007, s. 12.

2

---