# Az Európai Unió L 327/2009

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2009.327.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 327 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. december 12. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2009.327.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 327

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. december 12.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1212/2009/EK rendelete (2009. november 30.) bizonyos halászati termékek irányadó árának és közösségi termelői árának a 2010-es halászati évre vonatkozó, a 104/2000/EK rendelet szerinti meghatározásáról | 1 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 1212/2009/EK rendelete (2009. november 30.) bizonyos halászati termékek irányadó árának és közösségi termelői árának a 2010-es halászati évre vonatkozó, a 104/2000/EK rendelet szerinti meghatározásáról

1

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2009/944/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. július 13.) az Olaszország által az üvegházi termelők részére nyújtott C 6/04 (ex NN 70/01) és C 5/05 (ex NN 71/04) számú állami támogatásokról (az üvegházak fűtéséhez használt gázolaj jövedékiadó-mentessége)
  (az értesítés a C(2009) 5497. számú dokumentummal történt) | 6 |
| | | 2009/945/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. július 13.) az RATP nyugdíjrendszerének finanszírozási módjában Franciaország által az RATP érdekében végrehajtani tervezett reformról (C 42/07 [ex N 428/06] állami támogatás)
  (az értesítés a C(2009) 5505. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 21 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2009/944/EK

*

A Bizottság határozata (2009. július 13.) az Olaszország által az üvegházi termelők részére nyújtott C 6/04 (ex NN 70/01) és C 5/05 (ex NN 71/04) számú állami támogatásokról (az üvegházak fűtéséhez használt gázolaj jövedékiadó-mentessége)
  (az értesítés a C(2009) 5497. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2009) 5497. számú dokumentummal történt)

6

2009/945/EK

*

A Bizottság határozata (2009. július 13.) az RATP nyugdíjrendszerének finanszírozási módjában Franciaország által az RATP érdekében végrehajtani tervezett reformról (C 42/07 [ex N 428/06] állami támogatás)
  (az értesítés a C(2009) 5505. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 5505. számú dokumentummal történt)

1

21

| | | V   A 2009. december 1-je után az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | JOGI AKTUSOK, MELYEK KIHIRDETÉSE KÖTELEZŐ |
| | | A Bizottság 1213/2009/EU rendelete (2009. december 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 36 |
| | | A Bizottság 1214/2009/EU rendelete (2009. december 11.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 38 |
| | | 2009/946/KKBP |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság Atalanta/8/2009 határozata (2009. december 4.) a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az európai uniós erők parancsnokának kinevezéséről | 40 |

V   A 2009. december 1-je után az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

JOGI AKTUSOK, MELYEK KIHIRDETÉSE KÖTELEZŐ

A Bizottság 1213/2009/EU rendelete (2009. december 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

36

A Bizottság 1214/2009/EU rendelete (2009. december 11.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

38

2009/946/KKBP

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság Atalanta/8/2009 határozata (2009. december 4.) a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az európai uniós erők parancsnokának kinevezéséről

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 12.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 327/1

---

A TANÁCS 1212/2009/EK RENDELETE

(2009. november 30.)

bizonyos halászati termékek irányadó árának és közösségi termelői árának a 2010-es halászati évre vonatkozó, a 104/2000/EK rendelet szerinti meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló, 1999. december 17-i 104/2000/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 18. cikke (3) bekezdésére és 26. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A 104/2000/EK rendelet 18. cikkének (1) bekezdése és 26. cikkének (1) bekezdése irányadó ár és közösségi termelői ár rögzítését írja elő minden halászati évre vonatkozóan az egyes halászati termékek piacán alkalmazandó intervenciós árszínvonal meghatározása érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A 104/2000/EK rendelet 18. cikkének (1) bekezdése és 26. cikkének (1) bekezdése irányadó ár és közösségi termelői ár rögzítését írja elő minden halászati évre vonatkozóan az egyes halászati termékek piacán alkalmazandó intervenciós árszínvonal meghatározása érdekében.

| (2) | A 104/2000/EK rendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelet I. és II. mellékletében felsorolt termékek és termékcsoportok mindegyikére irányadó árat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

A 104/2000/EK rendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelet I. és II. mellékletében felsorolt termékek és termékcsoportok mindegyikére irányadó árat kell megállapítani.

| (3) | Az irányadó árakat halfajonként, az érintett termékek árát illetően jelenleg rendelkezésre álló adatok és a 104/2000/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdésében említett kritériumok alapján kell emelni, fenntartani vagy csökkenteni a 2010-es halászati évre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

Az irányadó árakat halfajonként, az érintett termékek árát illetően jelenleg rendelkezésre álló adatok és a 104/2000/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdésében említett kritériumok alapján kell emelni, fenntartani vagy csökkenteni a 2010-es halászati évre vonatkozóan.

| (4) | A 104/2000/EK rendelet 26. cikkének (1) bekezdése értelmében a rendelet III. mellékletében felsorolt termékekre vonatkozóan közösségi termelői árat kell megállapítani. Célszerű a közösségi termelői árat az említett termékek egyikére vonatkozóan megállapítani, majd a Thunnus és Euthynnus nembe tartozó halfajokra alkalmazandó átváltási arányok meghatározásáról szóló, 2006. május 30-i 802/2006/EK bizottsági rendeletben (2) meghatározott átváltási arányok segítségével a többi termékre vonatkozóan is kiszámítani. |
| --- | --- |

(4)

A 104/2000/EK rendelet 26. cikkének (1) bekezdése értelmében a rendelet III. mellékletében felsorolt termékekre vonatkozóan közösségi termelői árat kell megállapítani. Célszerű a közösségi termelői árat az említett termékek egyikére vonatkozóan megállapítani, majd a Thunnus és Euthynnus nembe tartozó halfajokra alkalmazandó átváltási arányok meghatározásáról szóló, 2006. május 30-i 802/2006/EK bizottsági rendeletben (2) meghatározott átváltási arányok segítségével a többi termékre vonatkozóan is kiszámítani.

| (5) | A 2010-es halászati évre vonatkozó közösségi termelői árakat a 104/2000/EK rendelet 18. cikke (2) bekezdésének első és második francia bekezdésében, valamint 26. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételek alapján ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(5)

A 2010-es halászati évre vonatkozó közösségi termelői árakat a 104/2000/EK rendelet 18. cikke (2) bekezdésének első és második francia bekezdésében, valamint 26. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételek alapján ki kell igazítani.

| (6) | A kérdés sürgősségére tekintettel helyénvaló megállapodni az Európai Unióról szóló szerződésnek az Európai Unió nemzeti parlamentjeinek szerepéről szóló melléklete I. részének 3. pontjában meghatározott hathetes határidő alóli mentességben, |
| --- | --- |

(6)

A kérdés sürgősségére tekintettel helyénvaló megállapodni az Európai Unióról szóló szerződésnek az Európai Unió nemzeti parlamentjeinek szerepéről szóló melléklete I. részének 3. pontjában meghatározott hathetes határidő alóli mentességben,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 104/2000/EK rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében említett, a 2010. január 1-jétőldecember 31-ig tartó halászati évre vonatkozóan meghatározott irányadó árakat e rendelet I. melléklete tartalmazza.

2. cikk

A 104/2000/EK rendelet 26. cikkének (1) bekezdésében említett, a 2010. január 1-jétőldecember 31-ig tartó halászati évre vonatkozóan meghatározott közösségi termelői árakat e rendelet II. melléklete tartalmazza.

3. cikk

Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

a Tanács részéről

az elnök

S. O. LITTORIN

---

(1)  HL L 17., 2000.1.21., 22. o.

1

(2)  HL L 144., 2006.5.31., 15. o.

2

---

I. MELLÉKLET

| Mellékletek | Fajok
  A 104/2000/EK rendelet I. és II. mellékletében felsorolt termékek | Kereskedelmi kiszerelés | Irányadó ár
  (EUR/tonna) |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | 1. | A Clupea harengus fajba tartozó heringek |

Mellékletek

Fajok

A 104/2000/EK rendelet I. és II. mellékletében felsorolt termékek

Kereskedelmi kiszerelés

Irányadó ár

(EUR/tonna)

I.

1.

A Clupea harengus fajba tartozó heringek

Hal egészben

275

| 2. | A Sardina pilchardus fajba tartozó szardíniák |
| --- | --- |

2.

A Sardina pilchardus fajba tartozó szardíniák

Hal egészben

580

| 3. | Tüskéscápa (Squalus acanthias) |
| --- | --- |

3.

Tüskéscápa (Squalus acanthias)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

1 090

| 4. | Macskacápafélék (Scyliorhinus spp.) |
| --- | --- |

4.

Macskacápafélék (Scyliorhinus spp.)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

711

| 5. | Vörös álsügér (Sebastes spp.) |
| --- | --- |

5.

Vörös álsügér (Sebastes spp.)

Hal egészben

1 188

| 6. | A Gadus morhua fajba tartozó tőkehalak |
| --- | --- |

6.

A Gadus morhua fajba tartozó tőkehalak

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

1 589

| 7. | Fekete tőkehal (Pollachius virens) |
| --- | --- |

7.

Fekete tőkehal (Pollachius virens)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

776

| 8. | Foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus) |
| --- | --- |

8.

Foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

976

| 9. | Vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) |
| --- | --- |

9.

Vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

898

| 10. | Északi menyhal (Molva spp.) |
| --- | --- |

10.

Északi menyhal (Molva spp.)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

1 165

| 11. | A Scomber scombrus fajba tartozó közönséges makrélák |
| --- | --- |

11.

A Scomber scombrus fajba tartozó közönséges makrélák

Hal egészben

317

| 12. | A Scomber japonicus fajba tartozó közönséges makrélák |
| --- | --- |

12.

A Scomber japonicus fajba tartozó közönséges makrélák

Hal egészben

279

| 13. | Szardella (Engraulis spp.) |
| --- | --- |

13.

Szardella (Engraulis spp.)

Hal egészben

1 287

| 14. | Sima lepényhal (Pleuronectes platessa) |
| --- | --- |

14.

Sima lepényhal (Pleuronectes platessa)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel 2010.1.1.-jétől2010.4.30.-ig.

1 052

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel 2010.5.1.-jétől2010.12.31.-ig.

1 462

| 15. | A Merluccius merluccius fajba tartozó szürke tőkehalak |
| --- | --- |

15.

A Merluccius merluccius fajba tartozó szürke tőkehalak

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

3 403

| 16. | Nyelvhal (Lepidorhombus spp.) |
| --- | --- |

16.

Nyelvhal (Lepidorhombus spp.)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

2 402

| 17. | Lepényhal (Limanda limanda) |
| --- | --- |

17.

Lepényhal (Limanda limanda)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

828

| 18. | Érdes lepényhal (Platichthys flesus) |
| --- | --- |

18.

Érdes lepényhal (Platichthys flesus)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

496

| 19. | Germon vagy hosszúúszójú tonhal (Thunnus alalunga) |
| --- | --- |

19.

Germon vagy hosszúúszójú tonhal (Thunnus alalunga)

Hal egészben

2 241

Hal kibelezve, fejjel

2 487

| 20. | Közönséges tintahal (Sepia officinalis and Rossia macrosoma) |
| --- | --- |

20.

Közönséges tintahal (Sepia officinalis and Rossia macrosoma)

Egész

1 781

| 21. | Ördöghal (Lophius spp.) |
| --- | --- |

21.

Ördöghal (Lophius spp.)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

2 923

Fej nélkül

6 015

| 22. | A Crangon crangon fajba tartozó garnélák |
| --- | --- |

22.

A Crangon crangon fajba tartozó garnélák

Csak vízben főzött

2 423

| 23. | Norvég garnéla (Pandalus borealis) |
| --- | --- |

23.

Norvég garnéla (Pandalus borealis)

Csak vízben főzött

6 474

Frissen vagy hűtve

1 590

| 24. | Nagy tarisznyarák (Cancer pagurus) |
| --- | --- |

24.

Nagy tarisznyarák (Cancer pagurus)

Egész

1 676

| 25. | Norvég homár (Nephrops norvegicus) |
| --- | --- |

25.

Norvég homár (Nephrops norvegicus)

Egész

5 197

Csak a farok

4 102

| 26. | Közönséges nyelvhal (Solea spp.) |
| --- | --- |

26.

Közönséges nyelvhal (Solea spp.)

Hal egészben vagy kibelezve, fejjel

6 742

II.

| 1. | Grönlandi laposhal (Reinhardtius hippoglossoides) |
| --- | --- |

1.

Grönlandi laposhal (Reinhardtius hippoglossoides)

Fagyasztva, eredeti, azonos termékeket tartalmazó csomagolásban

1 916

| 2. | A Merluccius spp. nemzetségbe tartozó szürke tőkehalak |
| --- | --- |

2.

A Merluccius spp. nemzetségbe tartozó szürke tőkehalak

Fagyasztva, egészben, eredeti, azonos termékeket tartalmazó csomagolásban

1 208

Fagyasztva, filézve, eredeti, azonos termékeket tartalmazó csomagolásban

1 483

| 3. | Tengeri durbincsfélék (Dentex dentex és Pagellus spp.) |
| --- | --- |

3.

Tengeri durbincsfélék (Dentex dentex és Pagellus spp.)

Fagyasztva, tételenként vagy eredeti, azonos termékeket tartalmazó csomagolásban

1 492

| 4. | Kardhal (Xiphias gladius) |
| --- | --- |

4.

Kardhal (Xiphias gladius)

Fagyasztva, egészben, eredeti, azonos termékeket tartalmazó csomagolásban

3 998

| 5. | Közönséges tintahal (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti) |
| --- | --- |

5.

Közönséges tintahal (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti)

Fagyasztva, eredeti, azonos termékeket tartalmazó csomagolásban

1 915

| 6. | Polip (Octopus spp.) |
| --- | --- |

6.

Polip (Octopus spp.)

Fagyasztva, eredeti, azonos termékeket tartalmazó csomagolásban

2 161

| 7. | Valódi kalmárok (Loligo spp.) |
| --- | --- |

7.

Valódi kalmárok (Loligo spp.)

Fagyasztva, eredeti, azonos termékeket tartalmazó csomagolásban

1 179

| 8. | Nyílkalmár (Ommastrephes sagittatus) |
| --- | --- |

8.

Nyílkalmár (Ommastrephes sagittatus)

Fagyasztva, eredeti, azonos termékeket tartalmazó csomagolásban

961

| 9. | Argentínai rövidszárnyú kalmár (Illex argentinus) |
| --- | --- |

9.

Argentínai rövidszárnyú kalmár (Illex argentinus)

Fagyasztva, eredeti, azonos termékeket tartalmazó csomagolásban

856

| 10. | A Penaeidae családba tartozó garnélák |
| --- | --- |

10.

A Penaeidae családba tartozó garnélák

| — | a Parapenaeus longirostris fajba tartozó garnélák |
| --- | --- |

—

a Parapenaeus longirostris fajba tartozó garnélák

Fagyasztva, eredeti, azonos termékeket tartalmazó csomagolásban

4 072

| — | a Penaeidae családba tartozó egyéb garnélák |
| --- | --- |

—

a Penaeidae családba tartozó egyéb garnélák

Fagyasztva, eredeti, azonos termékeket tartalmazó csomagolásban

8 055

---

II. MELLÉKLET

| Faj
  A 104/2000/EK rendelet III. mellékletében felsorolt termékek | Tömeg | Kereskedelmi jelölések | Közösségi termelői ár
  (EUR/tonna) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sárgaúszójú tonhal (Thunnus albacares) | darabonként több mint 10 kg | Egész | 1 224 |
| Kopoltyúzva és kibelezve | |
| Egyéb | |
| darabonként legfeljebb 10 kg | Egész | |
| Kopoltyúzva és kibelezve | |
| Egyéb | |
| Germon (Thunnus alalunga) | darabonként több mint 10 kg | Egész | |
| Kopoltyúzva és kibelezve | |
| Egyéb | |
| darabonként legfeljebb 10 kg | Egész | |
| Kopoltyúzva és kibelezve | |
| Egyéb | |
| Bonitó (Katsuwonus pelamis) | | Egész | |
| | Kopoltyúzva és kibelezve | |
| | Egyéb | |
| Kékúszójú tonhal (Thunnus thynnus) | | Egész | |
| | Kopoltyúzva és kibelezve | |
| | Egyéb | |
| A Thunnus és az Euthynnus nemzetségbe tartozó egyéb fajok | | Egész | |
| | Kopoltyúzva és kibelezve | |
| | Egyéb | |

Faj

A 104/2000/EK rendelet III. mellékletében felsorolt termékek

Tömeg

Kereskedelmi jelölések

Közösségi termelői ár

(EUR/tonna)

Sárgaúszójú tonhal (Thunnus albacares)

darabonként több mint 10 kg

Egész

1 224

Kopoltyúzva és kibelezve

Egyéb

darabonként legfeljebb 10 kg

Egész

Kopoltyúzva és kibelezve

Egyéb

Germon (Thunnus alalunga)

darabonként több mint 10 kg

Egész

Kopoltyúzva és kibelezve

Egyéb

darabonként legfeljebb 10 kg

Egész

Kopoltyúzva és kibelezve

Egyéb

Bonitó (Katsuwonus pelamis)

Egész

Kopoltyúzva és kibelezve

Egyéb

Kékúszójú tonhal (Thunnus thynnus)

Egész

Kopoltyúzva és kibelezve

Egyéb

A Thunnus és az Euthynnus nemzetségbe tartozó egyéb fajok

Egész

Kopoltyúzva és kibelezve

Egyéb

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 12.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 327/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 327/6

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. július 13.)

az Olaszország által az üvegházi termelők részére nyújtott C 6/04 (ex NN 70/01) és C 5/05 (ex NN 71/04) számú állami támogatásokról (az üvegházak fűtéséhez használt gázolaj jövedékiadó-mentessége)

(az értesítés a C(2009) 5497. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(2009/944/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután felhívta az érintetteket, hogy a fenti cikk értelmében tegyék meg észrevételeiket, és észrevételeikre tekintettel,

mivel:

I.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | 2000. szeptember 28-i és 2000. október 17-i levelükben a Bizottság szolgálatai a rendelkezésükre álló információk alapján pontosításokat kértek az olasz hatóságoktól a mezőgazdaságban felhasznált gázolaj részleges jövedékiadó-mentességére vonatkozóan, amit a személyi jövedelemadóra és a fogyasztási adóra vonatkozó sürgős intézkedéseket bevezető 2000. szeptember 30-i, 268. számú törvényerejű rendelet tett lehetővé. |
| --- | --- |

(1)

2000. szeptember 28-i és 2000. október 17-i levelükben a Bizottság szolgálatai a rendelkezésükre álló információk alapján pontosításokat kértek az olasz hatóságoktól a mezőgazdaságban felhasznált gázolaj részleges jövedékiadó-mentességére vonatkozóan, amit a személyi jövedelemadóra és a fogyasztási adóra vonatkozó sürgős intézkedéseket bevezető 2000. szeptember 30-i, 268. számú törvényerejű rendelet tett lehetővé.

| (2) | Az olasz hatóságok 2000. október 31-i és 2000. november 3-i levelükben eljuttatták a Bizottsághoz a kért pontosításokat. |
| --- | --- |

(2)

Az olasz hatóságok 2000. október 31-i és 2000. november 3-i levelükben eljuttatták a Bizottsághoz a kért pontosításokat.

| (3) | A pontosítások áttekintését követően 2000. november 20-i levelükben a Bizottság szolgálatai további információkat kértek az olasz hatóságoktól a jövedékiadó-mentességre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A pontosítások áttekintését követően 2000. november 20-i levelükben a Bizottság szolgálatai további információkat kértek az olasz hatóságoktól a jövedékiadó-mentességre vonatkozóan.

| (4) | Mivel a fenti levélben kitűzött négyhetes határidőn belül semmiféle válasz nem érkezett, 2001. április 26-i levelükben a Bizottság szolgálatai megsürgették az olasz hatóságokat, hangsúlyozva, hogy válasz hiányában fenntartják a jogot arra, hogy a Bizottságnál kezdeményezzék az adatszolgáltatásra vonatkozó felszólítás küldését, az EK-Szerződés (1) 93. cikkének (jelenlegi 88. cikkének) alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 10. cikkének (3) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(4)

Mivel a fenti levélben kitűzött négyhetes határidőn belül semmiféle válasz nem érkezett, 2001. április 26-i levelükben a Bizottság szolgálatai megsürgették az olasz hatóságokat, hangsúlyozva, hogy válasz hiányában fenntartják a jogot arra, hogy a Bizottságnál kezdeményezzék az adatszolgáltatásra vonatkozó felszólítás küldését, az EK-Szerződés (1) 93. cikkének (jelenlegi 88. cikkének) alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 10. cikkének (3) bekezdése alapján.

| (5) | 2001. május 10-i levelében Olaszország Európai Unió melletti állandó képviselete elküldte a Bizottságnak a 2001. április 26-i levélben az olasz hatóságoktól kért kiegészítő információkat. |
| --- | --- |

(5)

2001. május 10-i levelében Olaszország Európai Unió melletti állandó képviselete elküldte a Bizottságnak a 2001. április 26-i levélben az olasz hatóságoktól kért kiegészítő információkat.

| (6) | 2001. augusztus 2-i levelükben a Biztosság szolgálatai a fenti adatok alapján bejelentették, hogy NN 70/01. számon be nem jelentett állami támogatás aktát nyitnak, és új információkat kértek az olasz hatóságoktól. |
| --- | --- |

(6)

2001. augusztus 2-i levelükben a Biztosság szolgálatai a fenti adatok alapján bejelentették, hogy NN 70/01. számon be nem jelentett állami támogatás aktát nyitnak, és új információkat kértek az olasz hatóságoktól.

| (7) | Mivel a fenti levélben kitűzött határidőn belül válasz nem érkezett, 2003. július 1-jei levelükben a Bizottság szolgálatai ismét megsürgették az olasz hatóságokat, még egyszer felhívva a hatóságok figyelmét arra, hogy a válaszadásra kitűzött négyhetes határidő be nem tartása esetén fenntartják a jogot arra, hogy a Bizottságnál kezdeményezzék az adatszolgáltatásra vonatkozó felszólítás küldését a 659/1999/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése alapján. A válaszadásra kitűzött határidő 2003. augusztus hó elején járt le. |
| --- | --- |

(7)

Mivel a fenti levélben kitűzött határidőn belül válasz nem érkezett, 2003. július 1-jei levelükben a Bizottság szolgálatai ismét megsürgették az olasz hatóságokat, még egyszer felhívva a hatóságok figyelmét arra, hogy a válaszadásra kitűzött négyhetes határidő be nem tartása esetén fenntartják a jogot arra, hogy a Bizottságnál kezdeményezzék az adatszolgáltatásra vonatkozó felszólítás küldését a 659/1999/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése alapján. A válaszadásra kitűzött határidő 2003. augusztus hó elején járt le.

| (8) | Mivel a fenti határidő lejártáig válasz nem érkezett, 2003. október 10-i határozatával (2) a Bizottság felszólította Olaszországot a 2001. augusztus 2-i levélben kért adatok közlésére, hangsúlyozva, hogy az olasz hatóságok válaszának hiányában fenntartja a jogot a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására. |
| --- | --- |

(8)

Mivel a fenti határidő lejártáig válasz nem érkezett, 2003. október 10-i határozatával (2) a Bizottság felszólította Olaszországot a 2001. augusztus 2-i levélben kért adatok közlésére, hangsúlyozva, hogy az olasz hatóságok válaszának hiányában fenntartja a jogot a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására.

| (9) | Tekintve, hogy az adatszolgáltatási felszólításra nem érkezett válasz, 2004. február 19-i levelében a Bizottság tájékoztatta az olasz hatóságokat a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló határozatról, a 2000. szeptember 30-i, 268. számú törvényerejű rendelet 5. cikkének (5) bekezdése tekintetében (C 6/04. számú akta). |
| --- | --- |

(9)

Tekintve, hogy az adatszolgáltatási felszólításra nem érkezett válasz, 2004. február 19-i levelében a Bizottság tájékoztatta az olasz hatóságokat a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló határozatról, a 2000. szeptember 30-i, 268. számú törvényerejű rendelet 5. cikkének (5) bekezdése tekintetében (C 6/04. számú akta).

| (10) | Az eljárás megindításáról szóló határozat megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felhívta az érintetteket, hogy tegyék meg észrevételeiket a szóban forgó támogatási programokról. |
| --- | --- |

(10)

Az eljárás megindításáról szóló határozat megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felhívta az érintetteket, hogy tegyék meg észrevételeiket a szóban forgó támogatási programokról.

| (11) | A Bizottság a tárgyban érdekelt harmadik személyektől kapott a támogatásokra vonatkozóan észrevételeket, amelyeket 2004. április 27-i levelében eljuttatott Olaszországnak, lehetőséget adva arra, hogy az megjegyzéseket fűzzön az észrevételekhez. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság a tárgyban érdekelt harmadik személyektől kapott a támogatásokra vonatkozóan észrevételeket, amelyeket 2004. április 27-i levelében eljuttatott Olaszországnak, lehetőséget adva arra, hogy az megjegyzéseket fűzzön az észrevételekhez.

| (12) | Olaszország nem fűzött megjegyzéseket az észrevételekhez, azonban miután kérte a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására kitűzött határidő meghosszabbítását, amit engedélyeztek, 2004. június 25-én iktatott, 2004. június 21-i levelében érdemi választ küldött az eljárásra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(12)

Olaszország nem fűzött megjegyzéseket az észrevételekhez, azonban miután kérte a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására kitűzött határidő meghosszabbítását, amit engedélyeztek, 2004. június 25-én iktatott, 2004. június 21-i levelében érdemi választ küldött az eljárásra vonatkozóan.

| (13) | A 2000. szeptember 30-i, 268. számú törvényerejű rendelet 5. cikkének (5) bekezdése tekintetében a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítását bejelentő, 2004. február 19-i levél elküldését követően a Bizottságnak olyan információk jutottak tudomására, amelyek szerint az üvegházi termelők valójában az üvegházak fűtéséhez használt gázolajat terhelő teljes jövedéki adó alól mentesülnek. 2004. június 10-i faxában a Bizottság tájékoztatást kért az olasz hatóságoktól a kiegészítő mentességre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(13)

A 2000. szeptember 30-i, 268. számú törvényerejű rendelet 5. cikkének (5) bekezdése tekintetében a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítását bejelentő, 2004. február 19-i levél elküldését követően a Bizottságnak olyan információk jutottak tudomására, amelyek szerint az üvegházi termelők valójában az üvegházak fűtéséhez használt gázolajat terhelő teljes jövedéki adó alól mentesülnek. 2004. június 10-i faxában a Bizottság tájékoztatást kért az olasz hatóságoktól a kiegészítő mentességre vonatkozóan.

| (14) | 2004. augusztus 3-án iktatott, 2004. július 28-i levelével Olaszország Európai Unió melletti állandó képviselete továbbította a Bizottságnak az olasz hatóságok által a 2004. június 10-i levélre adott választ. Az említett válaszból kitűnik, hogy a kiegészítő mentességet több jogszabály vezette be: a 2000. december 23-i, 388. sz. törvény 24. cikkének (3) bekezdése, a 2001. december 21-i, 448. sz. törvény 13. cikkének (3) bekezdése, a 2002. december 27-i, 289. sz. törvény 19. cikkének (4) bekezdése és a 2003. december 24-i, 350. sz. törvény 2. cikkének (4) bekezdése. |
| --- | --- |

(14)

2004. augusztus 3-án iktatott, 2004. július 28-i levelével Olaszország Európai Unió melletti állandó képviselete továbbította a Bizottságnak az olasz hatóságok által a 2004. június 10-i levélre adott választ. Az említett válaszból kitűnik, hogy a kiegészítő mentességet több jogszabály vezette be: a 2000. december 23-i, 388. sz. törvény 24. cikkének (3) bekezdése, a 2001. december 21-i, 448. sz. törvény 13. cikkének (3) bekezdése, a 2002. december 27-i, 289. sz. törvény 19. cikkének (4) bekezdése és a 2003. december 24-i, 350. sz. törvény 2. cikkének (4) bekezdése.

| (15) | A fenti információk alapján a Bizottság szolgálatai úgy döntöttek, hogy NN 71/04 számon új, be nem jelentett támogatási aktát nyitnak annak érdekében, hogy kivizsgálják a fenti kiegészítő támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségét, és erről 2004. november 4-i levelükben tájékoztatták az olasz hatóságokat. |
| --- | --- |

(15)

A fenti információk alapján a Bizottság szolgálatai úgy döntöttek, hogy NN 71/04 számon új, be nem jelentett támogatási aktát nyitnak annak érdekében, hogy kivizsgálják a fenti kiegészítő támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségét, és erről 2004. november 4-i levelükben tájékoztatták az olasz hatóságokat.

| (16) | 2005. január 24-i levelében a Bizottság elküldte határozatát az olasz kormánynak az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról a 2000. december 23-i, 388. sz. törvény 24. cikkének (3) bekezdése, a 2001. december 21-i, 448. sz. törvény 13. cikkének (3) bekezdése, a 2002. december 27-i, 289. sz. törvény 19. cikkének (4) bekezdése és a 2003. december 24-i, 350. sz. törvény 2. cikkének (4) bekezdése tekintetében (C 5/05. számú akta). |
| --- | --- |

(16)

2005. január 24-i levelében a Bizottság elküldte határozatát az olasz kormánynak az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról a 2000. december 23-i, 388. sz. törvény 24. cikkének (3) bekezdése, a 2001. december 21-i, 448. sz. törvény 13. cikkének (3) bekezdése, a 2002. december 27-i, 289. sz. törvény 19. cikkének (4) bekezdése és a 2003. december 24-i, 350. sz. törvény 2. cikkének (4) bekezdése tekintetében (C 5/05. számú akta).

| (17) | Az eljárás megindításáról szóló határozat megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottság felhívta az érintetteket, hogy tegyék meg észrevételeiket a szóban forgó támogatásokról. |
| --- | --- |

(17)

Az eljárás megindításáról szóló határozat megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottság felhívta az érintetteket, hogy tegyék meg észrevételeiket a szóban forgó támogatásokról.

| (18) | A Bizottság nem kapott érdemi észrevételt a tárgyban érintett harmadik személyektől. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság nem kapott érdemi észrevételt a tárgyban érintett harmadik személyektől.

| (19) | 2005. február 22-én iktatott, 2005. február 21-i levelével Olaszország Európai Unió melletti állandó képviselete továbbította a Bizottságnak az olasz hatóságok válaszát a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás fenti kiegészítő támogatások tekintetében történő megindítására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(19)

2005. február 22-én iktatott, 2005. február 21-i levelével Olaszország Európai Unió melletti állandó képviselete továbbította a Bizottságnak az olasz hatóságok válaszát a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás fenti kiegészítő támogatások tekintetében történő megindítására vonatkozóan.

| (20) | 2007. szeptember 27-i levelükben a Bizottság szolgálatai további információkat kértek az olasz hatóságoktól a szóban forgó támogatásokra és a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására adott válaszokra vonatkozóan. A Bizottság felszólította az olasz hatóságokat azon érvelés alátámasztására, amely szerint a támogatások illeszkednek az olasz adózási rendszerbe, továbbá annak vizsgálatára, hogy a fenti támogatások nem igazolhatók-e a támogatások folyósításakor hatályos állami környezetvédelmi támogatásokra vonatkozó közösségi szabályozás alapján (5). Az olasz hatóságoknak egy hónap állt rendelkezésükre ahhoz, hogy megadják a kért kiegészítő információkat. |
| --- | --- |

(20)

2007. szeptember 27-i levelükben a Bizottság szolgálatai további információkat kértek az olasz hatóságoktól a szóban forgó támogatásokra és a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására adott válaszokra vonatkozóan. A Bizottság felszólította az olasz hatóságokat azon érvelés alátámasztására, amely szerint a támogatások illeszkednek az olasz adózási rendszerbe, továbbá annak vizsgálatára, hogy a fenti támogatások nem igazolhatók-e a támogatások folyósításakor hatályos állami környezetvédelmi támogatásokra vonatkozó közösségi szabályozás alapján (5). Az olasz hatóságoknak egy hónap állt rendelkezésükre ahhoz, hogy megadják a kért kiegészítő információkat.

| (21) | Az olasz hatóságok válaszának hiányában a Bizottság szolgálatai 2008. október 15-i faxukban ismét megsürgették az olasz hatóságokat, amelyben kiemelték, hogy amennyiben a kitűzött újabb egyhónapos határidő lejártáig nem érkezik válasz, javasolni fogják a Bizottságnak, hogy az 1999. március 22-i, 659/1999/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése alapján küldjön adatszolgáltatásra vonatkozó felszólítást. |
| --- | --- |

(21)

Az olasz hatóságok válaszának hiányában a Bizottság szolgálatai 2008. október 15-i faxukban ismét megsürgették az olasz hatóságokat, amelyben kiemelték, hogy amennyiben a kitűzött újabb egyhónapos határidő lejártáig nem érkezik válasz, javasolni fogják a Bizottságnak, hogy az 1999. március 22-i, 659/1999/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése alapján küldjön adatszolgáltatásra vonatkozó felszólítást.

| (22) | Tekintve, hogy a kitűzött határidő lejártáig semmiféle válasz nem érkezett, a Bizottság 2008. december 5-i levelében elküldte Olaszországnak a fenti felszólítást (6). |
| --- | --- |

(22)

Tekintve, hogy a kitűzött határidő lejártáig semmiféle válasz nem érkezett, a Bizottság 2008. december 5-i levelében elküldte Olaszországnak a fenti felszólítást (6).

| (23) | 2009. február 9-én iktatott 2009. február 5-i e-mailjében Olaszország Európai Unió melletti állandó képviselete elküldte a Bizottságnak az olasz hatóságok fenti felszólításra vonatkozó válaszát. |
| --- | --- |

(23)

2009. február 9-én iktatott 2009. február 5-i e-mailjében Olaszország Európai Unió melletti állandó képviselete elküldte a Bizottságnak az olasz hatóságok fenti felszólításra vonatkozó válaszát.

| (24) | Miután 2009. április 21-én találkoztak a Bizottság szolgálataival, az olasz hatóságok 2009. május 19-én újabb levelet nyújtottak be Olaszország Európai Unió melletti állandó képviselete útján. |
| --- | --- |

(24)

Miután 2009. április 21-én találkoztak a Bizottság szolgálataival, az olasz hatóságok 2009. május 19-én újabb levelet nyújtottak be Olaszország Európai Unió melletti állandó képviselete útján.

II.   TÉNYÁLLÁS

| (25) | A 2000. szeptember 30-i, 268. számú törvényerejű rendelet 5. cikkének (5) bekezdése kimondja, hogy a 2000. október 3-tóldecember 31-ig terjedő időszakra az üvegházak fűtéséhez használt gázolajra az üzemanyagként felhasznált gázolajra előírt jövedékiadó-kulcs 5 %-ának megfelelő mértékű jövedéki adót kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(25)

A 2000. szeptember 30-i, 268. számú törvényerejű rendelet 5. cikkének (5) bekezdése kimondja, hogy a 2000. október 3-tóldecember 31-ig terjedő időszakra az üvegházak fűtéséhez használt gázolajra az üzemanyagként felhasznált gázolajra előírt jövedékiadó-kulcs 5 %-ának megfelelő mértékű jövedéki adót kell alkalmazni.

| (26) | A fenti törvényerejű rendelet 6. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy ugyanerre az időszakra a mezőgazdaságban felhasznált gázolajra alkalmazandó jövedéki adó mértéke az üzemanyagként felhasznált gázolajra vonatkozó jövedékiadó-kulcs 22 %-ának, míg a benzinre vonatkozó jövedéki adó mértéke a normál jövedékiadó-kulcs 49 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

(26)

A fenti törvényerejű rendelet 6. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy ugyanerre az időszakra a mezőgazdaságban felhasznált gázolajra alkalmazandó jövedéki adó mértéke az üzemanyagként felhasznált gázolajra vonatkozó jövedékiadó-kulcs 22 %-ának, míg a benzinre vonatkozó jövedéki adó mértéke a normál jövedékiadó-kulcs 49 %-ának felel meg.

| (27) | A 2000. december 23-i, 388. sz. törvény 24. cikkének (3) bekezdése, a 2001. december 21-i, 448. sz. törvény 13. cikkének (3) bekezdése, a 2002. december 27-i, 289. sz. törvény 19. cikkének (4) bekezdése és a 2003. december 24-i, 350. sz. törvény 2. cikkének (4) bekezdése kimondja az olaszországi üvegházak fűtéséhez használt gázolaj teljes jövedékiadó-mentességét. A mentesség a következő időszakokra vonatkozik: 2001. január 1-jétőljúnius 30-ig, a teljes 2002., 2003. és 2004. év. |
| --- | --- |

(27)

A 2000. december 23-i, 388. sz. törvény 24. cikkének (3) bekezdése, a 2001. december 21-i, 448. sz. törvény 13. cikkének (3) bekezdése, a 2002. december 27-i, 289. sz. törvény 19. cikkének (4) bekezdése és a 2003. december 24-i, 350. sz. törvény 2. cikkének (4) bekezdése kimondja az olaszországi üvegházak fűtéséhez használt gázolaj teljes jövedékiadó-mentességét. A mentesség a következő időszakokra vonatkozik: 2001. január 1-jétőljúnius 30-ig, a teljes 2002., 2003. és 2004. év.

III.   A SZERZŐDÉS 88. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSE SZERINTI ELSŐ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA (C 6/04. SZÁMÚ AKTA)

| (28) | A Bizottság megindította a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást a 2000. szeptember 30-i 268. sz. törvényerejű rendelet 5. cikkének (5) bekezdése tekintetében, mivel kétségesnek tűnt a gázolajat az üvegházak fűtésére használó üvegházi termelők számára engedélyezett, a többi mezőgazdasági termelőhöz viszonyított további 17 százalékpontos jövedékiadó-csökkentés közös piaccal való összeegyeztethetősége. A kételyek abból fakadtak, hogy az adatszolgáltatási felhívás ellenére az olasz hatóságok semmiféle olyan tényt nem közöltek, amely bizonyította volna a mentességek elfogadhatóságát a versenyjog szempontjából (az olasz hatóságok még csak nem is válaszoltak a felszólításra). Az aggályokat továbbá az is megalapozta, hogy a jövedékiadó-mentesség elfogadhatósága az ásványi olajokra vonatkozó jövedékiadó-rendszer harmonizálásáról szóló 1992. október 19-i, 92/81/EGK tanácsi irányelv (7) és az azt eltörlő, az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatása keretének átszervezéséről szóló 2003. október 27-i, 2003/96/EK tanácsi irányelv fényében (8) nem volt egyértelmű. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság megindította a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást a 2000. szeptember 30-i 268. sz. törvényerejű rendelet 5. cikkének (5) bekezdése tekintetében, mivel kétségesnek tűnt a gázolajat az üvegházak fűtésére használó üvegházi termelők számára engedélyezett, a többi mezőgazdasági termelőhöz viszonyított további 17 százalékpontos jövedékiadó-csökkentés közös piaccal való összeegyeztethetősége. A kételyek abból fakadtak, hogy az adatszolgáltatási felhívás ellenére az olasz hatóságok semmiféle olyan tényt nem közöltek, amely bizonyította volna a mentességek elfogadhatóságát a versenyjog szempontjából (az olasz hatóságok még csak nem is válaszoltak a felszólításra). Az aggályokat továbbá az is megalapozta, hogy a jövedékiadó-mentesség elfogadhatósága az ásványi olajokra vonatkozó jövedékiadó-rendszer harmonizálásáról szóló 1992. október 19-i, 92/81/EGK tanácsi irányelv (7) és az azt eltörlő, az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatása keretének átszervezéséről szóló 2003. október 27-i, 2003/96/EK tanácsi irányelv fényében (8) nem volt egyértelmű.

IV.   AZ OLASZ HATÓSÁGOK REAGÁLÁSA A SZERZŐDÉS 88. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSE SZERINTI ELSŐ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRA

| (29) | 2004. június 21-i levelükben az olasz hatóságok jelezték, hogy a jövedékiadó-mentesség nem tekinthető állami támogatásnak, hanem azokat a 92/81/EGK és a 2003/96/EK irányelv 8. cikke (2) bekezdésének f) pontja, illetve a 15. cikk (3) bekezdése alapján kell vizsgálni. Véleményük szerint az üvegházi termelés a „mezőgazdasági és kertészeti ágazati feldolgozás” kategóriába tartozik, amelyre vonatkozóan a közösségi szabályozás lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy részleges vagy teljes jövedékiadó-mentességet engedélyezzenek, és az üvegházi termesztés jövedékiadó-mentessége nem jelent a mentességek differenciálásához kötődő megkülönböztetést a mezőgazdasági és kertészeti ágazatban, mivel minden termelő szabadon választhat a szabadföldi vagy az üvegházi termesztés között. |
| --- | --- |

(29)

2004. június 21-i levelükben az olasz hatóságok jelezték, hogy a jövedékiadó-mentesség nem tekinthető állami támogatásnak, hanem azokat a 92/81/EGK és a 2003/96/EK irányelv 8. cikke (2) bekezdésének f) pontja, illetve a 15. cikk (3) bekezdése alapján kell vizsgálni. Véleményük szerint az üvegházi termelés a „mezőgazdasági és kertészeti ágazati feldolgozás” kategóriába tartozik, amelyre vonatkozóan a közösségi szabályozás lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy részleges vagy teljes jövedékiadó-mentességet engedélyezzenek, és az üvegházi termesztés jövedékiadó-mentessége nem jelent a mentességek differenciálásához kötődő megkülönböztetést a mezőgazdasági és kertészeti ágazatban, mivel minden termelő szabadon választhat a szabadföldi vagy az üvegházi termesztés között.

| (30) | Az olasz hatóságok szerint a vitatott támogatás kifejezetten adózási jellegű, ezért ilyen szempontból kellene értékelni, lehetővé téve az összes uniós országot magába foglaló, összetettebb elemzést és elkerülve, hogy egyetlen, ezen a kereten kívül eső nemzeti eset vizsgálata alapján kimondják a tagállamok közötti egyenlőség elvének torzulását. Ennek kapcsán az olasz hatóságok hivatkoztak a Tanácsnak és a Bizottságnak az ECOFIN-Tanács alkalmával 2003. március 19-én kötött politikai megállapodására, amelynek értelmében az általános adórendszertől való eltérés vagy az adórendszeren belüli, az adórendszer jellegével vagy általános jellemzőivel alátámasztott különbségtétel nem jelent állami támogatást. |
| --- | --- |

(30)

Az olasz hatóságok szerint a vitatott támogatás kifejezetten adózási jellegű, ezért ilyen szempontból kellene értékelni, lehetővé téve az összes uniós országot magába foglaló, összetettebb elemzést és elkerülve, hogy egyetlen, ezen a kereten kívül eső nemzeti eset vizsgálata alapján kimondják a tagállamok közötti egyenlőség elvének torzulását. Ennek kapcsán az olasz hatóságok hivatkoztak a Tanácsnak és a Bizottságnak az ECOFIN-Tanács alkalmával 2003. március 19-én kötött politikai megállapodására, amelynek értelmében az általános adórendszertől való eltérés vagy az adórendszeren belüli, az adórendszer jellegével vagy általános jellemzőivel alátámasztott különbségtétel nem jelent állami támogatást.

| (31) | Végül az olasz hatóságok hozzáfűzték, hogy a becslések és a rendelkezésükre álló adatok alapján a támogatások „nem veszélyeztetik a belső piac megfelelő működését és nem torzítják a versenyt” (a 2003/96/EK irányelv 24. preambulumbekezdése alapján). |
| --- | --- |

(31)

Végül az olasz hatóságok hozzáfűzték, hogy a becslések és a rendelkezésükre álló adatok alapján a támogatások „nem veszélyeztetik a belső piac megfelelő működését és nem torzítják a versenyt” (a 2003/96/EK irányelv 24. preambulumbekezdése alapján).

V.   HARMADIK SZEMÉLYEK ÁLTAL BENYÚJTOTT ÉSZREVÉTELEK A SZERZŐDÉS 88. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSE SZERINTI ELSŐ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁT KÖVETŐEN

| (32) | A 2004. április 21-én iktatott, 2004. április 19-i levélben a Bizottság észrevételeket kapott egy az ügyben érintett harmadik féltől a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(32)

A 2004. április 21-én iktatott, 2004. április 19-i levélben a Bizottság észrevételeket kapott egy az ügyben érintett harmadik féltől a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására vonatkozóan.

| (33) | A levélben az érintett harmadik fél leírja a piac gyengeségét és az üvegházak fűtéséhez használható fűtőanyagok árának emelkedésével együtt járó problémákat. Az érintett harmadik fél véleménye szerint, ha a Bizottság negatívan nyilatkozik a szóban forgó mentességről, akkor az ágazat számos vállalkozása kénytelen lenne bezárni vagy csökkenteni az üvegházak fűtéséhez használt gázolaj mennyiségét, ami termékeik minőségének romlásához vezetne. Ezenkívül az érintett harmadik fél véleménye szerint a Belgiumban és Hollandiában használt fűtőanyagok (metán és fűtőolaj) ára 20–40 %-kal alacsonyabb az Olaszországban alkalmazott mezőgazdasági gázolaj áránál, ezért a szóban forgó mentesség alkalmazása nem torzítaná a versenyt. Végül – még mindig a fenti fél szerint – saját tevékenységi ágazatában egyre több üzem használ metánt az üvegházak fűtéséhez. |
| --- | --- |

(33)

A levélben az érintett harmadik fél leírja a piac gyengeségét és az üvegházak fűtéséhez használható fűtőanyagok árának emelkedésével együtt járó problémákat. Az érintett harmadik fél véleménye szerint, ha a Bizottság negatívan nyilatkozik a szóban forgó mentességről, akkor az ágazat számos vállalkozása kénytelen lenne bezárni vagy csökkenteni az üvegházak fűtéséhez használt gázolaj mennyiségét, ami termékeik minőségének romlásához vezetne. Ezenkívül az érintett harmadik fél véleménye szerint a Belgiumban és Hollandiában használt fűtőanyagok (metán és fűtőolaj) ára 20–40 %-kal alacsonyabb az Olaszországban alkalmazott mezőgazdasági gázolaj áránál, ezért a szóban forgó mentesség alkalmazása nem torzítaná a versenyt. Végül – még mindig a fenti fél szerint – saját tevékenységi ágazatában egyre több üzem használ metánt az üvegházak fűtéséhez.

VI.   A SZERZŐDÉS 88. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSE SZERINTI MÁSODIK ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA (C 5/05. SZÁMÚ AKTA)

| (34) | A Bizottság másodszor is megindította a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, miután olyan információkról szerzett tudomást, amelyek alátámasztották, hogy az üvegházi termelők számára juttatott jövedékiadó-mentesség valójában jóval nagyobb mértékű volt az első eljárás megindításakor vizsgált mértéknél. Az eljárás első megindításakor kifejtett kételyeket, amelyek oka részben az volt, hogy az olasz hatóságok nem válaszoltak az adatközlésre vonatkozó felszólításra, alátámasztotta az olasz hatóságok reagálása az eljárás első megindítására. Azok a kételyek, amelyeket a Bizottság az eljárás második megindításakor kifejtett, lényegében az alábbi megfontolásokon alapulnak:






  a) | az olasz hatóságok úgy vélik, hogy a fűtőanyagok jövedékiadó-mentessége – jelentőségétől függetlenül – nem tekinthető állami támogatásnak, hanem – tekintettel a rendszer jellegére – adójellegű intézkedés, azonban nem szolgáltattak semmiféle bizonyítékot érvelésük alátámasztására; |
| --- | --- | --- |

(34)

A Bizottság másodszor is megindította a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, miután olyan információkról szerzett tudomást, amelyek alátámasztották, hogy az üvegházi termelők számára juttatott jövedékiadó-mentesség valójában jóval nagyobb mértékű volt az első eljárás megindításakor vizsgált mértéknél. Az eljárás első megindításakor kifejtett kételyeket, amelyek oka részben az volt, hogy az olasz hatóságok nem válaszoltak az adatközlésre vonatkozó felszólításra, alátámasztotta az olasz hatóságok reagálása az eljárás első megindítására. Azok a kételyek, amelyeket a Bizottság az eljárás második megindításakor kifejtett, lényegében az alábbi megfontolásokon alapulnak:

a)

az olasz hatóságok úgy vélik, hogy a fűtőanyagok jövedékiadó-mentessége – jelentőségétől függetlenül – nem tekinthető állami támogatásnak, hanem – tekintettel a rendszer jellegére – adójellegű intézkedés, azonban nem szolgáltattak semmiféle bizonyítékot érvelésük alátámasztására;

| b) | az olasz hatóságok másik érve, hogy a jövedékiadó-mentesség nem torzítja a versenyt, tekintve, hogy a termelők szabadon igénybe vehetik a mentességet, ha a termesztést üvegházban végzik. Ez az érvelés aggályosnak látszik, mivel a mentesség célja nem az üvegházi termesztésre átállás bátorítása volt, hanem inkább a már üvegházban termesztők mentesítése a tevékenységük végzéséhez kapcsolódó pénzügyi teher alól; |
| --- | --- |

b)

az olasz hatóságok másik érve, hogy a jövedékiadó-mentesség nem torzítja a versenyt, tekintve, hogy a termelők szabadon igénybe vehetik a mentességet, ha a termesztést üvegházban végzik. Ez az érvelés aggályosnak látszik, mivel a mentesség célja nem az üvegházi termesztésre átállás bátorítása volt, hanem inkább a már üvegházban termesztők mentesítése a tevékenységük végzéséhez kapcsolódó pénzügyi teher alól;

| c) | a verseny torzulására vonatkozóan az olasz hatóságok megerősítik, hogy a rendelkezésükre álló hivatalos adatok alapján az üvegházban termelők számára juttatott teljes mentesség nem okoz torzulást. A Bizottság szerint kétséges, hogyan tarthatják fenn az olasz hatóságok ezt az érvelést, tekintve, hogy a Bizottság szolgálatainak 2004. június 10-i telex-üzenetükre küldött válaszukban (lásd ezen indoklás (14) preambulumbekezdését) azt állítják, hogy nem tudnak pontos adatokat szolgáltatni azokra az összegekre vonatkozóan, amelyet az üvegházi termesztők a teljes mentességnek köszönhetően megtakaríthattak; |
| --- | --- |

c)

a verseny torzulására vonatkozóan az olasz hatóságok megerősítik, hogy a rendelkezésükre álló hivatalos adatok alapján az üvegházban termelők számára juttatott teljes mentesség nem okoz torzulást. A Bizottság szerint kétséges, hogyan tarthatják fenn az olasz hatóságok ezt az érvelést, tekintve, hogy a Bizottság szolgálatainak 2004. június 10-i telex-üzenetükre küldött válaszukban (lásd ezen indoklás (14) preambulumbekezdését) azt állítják, hogy nem tudnak pontos adatokat szolgáltatni azokra az összegekre vonatkozóan, amelyet az üvegházi termesztők a teljes mentességnek köszönhetően megtakaríthattak;

| d) | míg az olasz hatóságok fenntartották az állami támogatások elemeinek hiányára vonatkozó feltevésüket, elmulasztották megjelölni azt a versenyszabályt, amely szerintük alátámasztja a teljes jövedékiadó-mentesség összeegyeztethetőségét a közös piaccal; |
| --- | --- |

d)

míg az olasz hatóságok fenntartották az állami támogatások elemeinek hiányára vonatkozó feltevésüket, elmulasztották megjelölni azt a versenyszabályt, amely szerintük alátámasztja a teljes jövedékiadó-mentesség összeegyeztethetőségét a közös piaccal;

| e) | nem zárható ki, hogy a mentességet a 92/81/EGK és a 2003/96/EK irányelv megsértésével engedélyezték. |
| --- | --- |

e)

nem zárható ki, hogy a mentességet a 92/81/EGK és a 2003/96/EK irányelv megsértésével engedélyezték.

VII.   AZ OLASZ HATÓSÁGOK REAGÁLÁSA A SZERZŐDÉS 88. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSE SZERINTI MÁSODIK ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRA

| (35) | 2005. február 21-i levelükben az olasz hatóságok mindenekelőtt kijelentették, hogy a második eljárás érdemben ugyanazokra a kérdésekre vonatkozik, mint az első eljárás, ezért az eljárás első megindítására válaszképpen tett észrevételeik továbbra is érvényesek. Válaszukat továbbá a következőkkel egészítették ki:






  a) | a tagállamok jövedékiadó-módosításai nem tekinthetők állami támogatásnak a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján; az ECOFIN-Tanács 2003. március 19-i következtetései – amelyek szerint az általános adórendszertől való eltérések vagy az adórendszeren belüli, az adórendszer jellegével vagy általános jellemzőivel alátámasztott különbségtételek nem jelentenek állami támogatást – olyan döntő tényezők, amelyek megerősítik a Közösség pénzügyi hatóságainak elsődleges illetékességét; ezért az olasz hatóságok közölték volna a fenti hatóságokkal a rendszer jellegére vagy általános jellemzőire vonatkozó információkat, ha azokat a fenti hatóságok kérték volna; |
| --- | --- | --- |

(35)

2005. február 21-i levelükben az olasz hatóságok mindenekelőtt kijelentették, hogy a második eljárás érdemben ugyanazokra a kérdésekre vonatkozik, mint az első eljárás, ezért az eljárás első megindítására válaszképpen tett észrevételeik továbbra is érvényesek. Válaszukat továbbá a következőkkel egészítették ki:

a)

a tagállamok jövedékiadó-módosításai nem tekinthetők állami támogatásnak a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján; az ECOFIN-Tanács 2003. március 19-i következtetései – amelyek szerint az általános adórendszertől való eltérések vagy az adórendszeren belüli, az adórendszer jellegével vagy általános jellemzőivel alátámasztott különbségtételek nem jelentenek állami támogatást – olyan döntő tényezők, amelyek megerősítik a Közösség pénzügyi hatóságainak elsődleges illetékességét; ezért az olasz hatóságok közölték volna a fenti hatóságokkal a rendszer jellegére vagy általános jellemzőire vonatkozó információkat, ha azokat a fenti hatóságok kérték volna;

| b) | a 2003/96/EK irányelv 15. cikkének (1) bekezdésében található „Más közösségi rendelkezések sérelme nélkül” kifejezés nem értelmezhető úgy, hogy minden jövedékiadó-csökkentést vagy -mentességet célzó intézkedésre a Szerződés 87. és 88. cikkét kell alkalmazni, mivel ha a közösségi jogalkotó célja az lett volna, hogy az összes jövedékiadó-módosítás a Szerződés 87. és 88. cikkének hatálya alá tartozzon, akkor ezt a szándékát kifejezte volna egy a fenti cikkekre utaló hivatkozás beillesztésével, ahogyan azt a lex ubi voluit dixit, a törvényértelmezés alapvető elve is kimondja. Másrészről ha bármely közösségi jogi aktusban világosan megjelenik a jogalkotó azon szándéka, hogy bizonyos intézkedéseket az állami támogatásokra vonatkozó szabályok hatálya alá vonjon, ezt nem „más közösségi rendelkezések sérelme nélkül” jellegű általános fordulatokkal fejezi ki, továbbá világos és egyértelműen megfogalmazott formulára azért is szükség van, mert egy intézkedésnek az „állami támogatást jelentő” vagy „nem állami támogatást jelentő” kategóriába történő besorolása jelentősen befolyásolja az intézkedés végrehajtásának jellegét, módját és időtartamát; |
| --- | --- |

b)

a 2003/96/EK irányelv 15. cikkének (1) bekezdésében található „Más közösségi rendelkezések sérelme nélkül” kifejezés nem értelmezhető úgy, hogy minden jövedékiadó-csökkentést vagy -mentességet célzó intézkedésre a Szerződés 87. és 88. cikkét kell alkalmazni, mivel ha a közösségi jogalkotó célja az lett volna, hogy az összes jövedékiadó-módosítás a Szerződés 87. és 88. cikkének hatálya alá tartozzon, akkor ezt a szándékát kifejezte volna egy a fenti cikkekre utaló hivatkozás beillesztésével, ahogyan azt a lex ubi voluit dixit, a törvényértelmezés alapvető elve is kimondja. Másrészről ha bármely közösségi jogi aktusban világosan megjelenik a jogalkotó azon szándéka, hogy bizonyos intézkedéseket az állami támogatásokra vonatkozó szabályok hatálya alá vonjon, ezt nem „más közösségi rendelkezések sérelme nélkül” jellegű általános fordulatokkal fejezi ki, továbbá világos és egyértelműen megfogalmazott formulára azért is szükség van, mert egy intézkedésnek az „állami támogatást jelentő” vagy „nem állami támogatást jelentő” kategóriába történő besorolása jelentősen befolyásolja az intézkedés végrehajtásának jellegét, módját és időtartamát;

| c) | az, hogy az intézkedés nem veszélyezteti a belső piac megfelelő működését és nem torzítja a versenyt, objektív tény, tehát nem lényeges, hogy a termelők az intézkedésnek köszönhetően milyen megtakarítást értek el. |
| --- | --- |

c)

az, hogy az intézkedés nem veszélyezteti a belső piac megfelelő működését és nem torzítja a versenyt, objektív tény, tehát nem lényeges, hogy a termelők az intézkedésnek köszönhetően milyen megtakarítást értek el.

VIII.   AZ OLASZ HATÓSÁGOK VÁLASZA A 2008. DECEMBER 5-I ADATKÖZLÉSRE VONATKOZÓ FELSZÓLÍTÁSRA

| (36) | 2009. február 5-i levelükben az olasz hatóságok mindenekelőtt visszatértek a támogatások és a 92/81/EGK irányelv rendelkezései összeegyeztethetőségének témájához; az irányelv ugyanis véleményük szerint nem tisztázza megfelelően a jövedékiadó-csökkentés vagy -mentesség és a versenyjogi szabályok összeegyeztethetőségének kérdését. |
| --- | --- |

(36)

2009. február 5-i levelükben az olasz hatóságok mindenekelőtt visszatértek a támogatások és a 92/81/EGK irányelv rendelkezései összeegyeztethetőségének témájához; az irányelv ugyanis véleményük szerint nem tisztázza megfelelően a jövedékiadó-csökkentés vagy -mentesség és a versenyjogi szabályok összeegyeztethetőségének kérdését.

| (37) | Álláspontjuk megvilágítása érdekében az irányelv 8. cikkére hivatkoznak, amelynek értelmében „az egyéb közösségi rendelkezések sérelme nélkül a tagállamok adómentességet, illetve teljes vagy részleges adómérték-csökkentést alkalmazhatnak az adóhatóság felügyelete alá tartozó ásványi olajokat terhelő jövedéki adó tekintetében [...] kizárólag mezőgazdasági és kertészeti, valamint az erdőgazdasági célú munkáknál ... ”. |
| --- | --- |

(37)

Álláspontjuk megvilágítása érdekében az irányelv 8. cikkére hivatkoznak, amelynek értelmében „az egyéb közösségi rendelkezések sérelme nélkül a tagállamok adómentességet, illetve teljes vagy részleges adómérték-csökkentést alkalmazhatnak az adóhatóság felügyelete alá tartozó ásványi olajokat terhelő jövedéki adó tekintetében [...] kizárólag mezőgazdasági és kertészeti, valamint az erdőgazdasági célú munkáknál ... ”.

| (38) | Az olasz hatóságok véleménye szerint a fenti cikkben használt „sérelme nélkül” kifejezés a 2003/96/EK irányelv 26. cikkével ellentétben nem ír elő kötelezettséget a közösségi versenyjogi szabályok betartására. Az olasz hatóságok fenntartják, hogy amennyiben ez a két irányelv ugyanazt a kötelezettséget írná elő, akkor a jogalkotónak nem lett volna oka arra, hogy ezt egyértelműen kifejezze a 2003/96/EK irányelv 26. cikkében. Az olasz hatóságok következtetése tehát az, hogy tekintve a 92/81/EGK irányelv 8. cikkének rendelkezését, a tagállamok jogosultak mentességet vagy adómérték-csökkentést alkalmazni a kertészeti ágazatot terhelő jövedéki adó tekintetében. |
| --- | --- |

(38)

Az olasz hatóságok véleménye szerint a fenti cikkben használt „sérelme nélkül” kifejezés a 2003/96/EK irányelv 26. cikkével ellentétben nem ír elő kötelezettséget a közösségi versenyjogi szabályok betartására. Az olasz hatóságok fenntartják, hogy amennyiben ez a két irányelv ugyanazt a kötelezettséget írná elő, akkor a jogalkotónak nem lett volna oka arra, hogy ezt egyértelműen kifejezze a 2003/96/EK irányelv 26. cikkében. Az olasz hatóságok következtetése tehát az, hogy tekintve a 92/81/EGK irányelv 8. cikkének rendelkezését, a tagállamok jogosultak mentességet vagy adómérték-csökkentést alkalmazni a kertészeti ágazatot terhelő jövedéki adó tekintetében.

| (39) | Az olasz hatóságok hangsúlyozzák továbbá, hogy a 92/81/EGK irányelv és a 2003/96/EK irányelv alkalmazása valójában a belső piaci verseny torzulását okozza, mivel az előírt csökkentések vagy mentességek előnyhöz juttatják a nagyobb gazdasági erőforrásokkal rendelkező tagállamokat, amelyek a teljes agrárágazatra kiterjedően alkalmazhatnak jövedékiadó-csökkentést. Mivel Olaszország korlátozott forrásokkal rendelkezik, úgy határozott, hogy kizárólag az üvegházi termesztők javára avatkozik be, tekintve, hogy a jövedéki adó csökkentésére és a jövedékiadó-mentességre vonatkozó intézkedéseket a fűtéshez használt termékek árának emelkedése okozta válsághelyzetben hozták meg. Ezzel kapcsolatban az olasz hatóságok emlékeztetnek arra, hogy nem tartozik a Bizottság feladatai közé, hogy beavatkozzon az egyes tagállamok által megállapított prioritásokba. |
| --- | --- |

(39)

Az olasz hatóságok hangsúlyozzák továbbá, hogy a 92/81/EGK irányelv és a 2003/96/EK irányelv alkalmazása valójában a belső piaci verseny torzulását okozza, mivel az előírt csökkentések vagy mentességek előnyhöz juttatják a nagyobb gazdasági erőforrásokkal rendelkező tagállamokat, amelyek a teljes agrárágazatra kiterjedően alkalmazhatnak jövedékiadó-csökkentést. Mivel Olaszország korlátozott forrásokkal rendelkezik, úgy határozott, hogy kizárólag az üvegházi termesztők javára avatkozik be, tekintve, hogy a jövedéki adó csökkentésére és a jövedékiadó-mentességre vonatkozó intézkedéseket a fűtéshez használt termékek árának emelkedése okozta válsághelyzetben hozták meg. Ezzel kapcsolatban az olasz hatóságok emlékeztetnek arra, hogy nem tartozik a Bizottság feladatai közé, hogy beavatkozzon az egyes tagállamok által megállapított prioritásokba.

| (40) | A környezetvédelmi állami támogatásokra vonatkozó közösségi szabályozás (lásd ezen indoklás (20) preambulumbekezdését) esetleges alkalmazhatóságára vonatkozóan az olasz hatóságok megerősítik, hogy az alkalmazott jövedékiadó-csökkentések megfelelnek a szabályozás rendelkezéseinek, ezért élhetnek a szabályozásban foglalt eltérésekkel, mivel véleményük szerint a szabályozás 51.2. pontja értelmében létező adókról van szó. A szabályozásnak ez a pontja kimondja, hogy amennyiben már létező adókról van szó, az adócsökkentéssel vagy -mentességgel kapcsolatos működési támogatások akkor engedélyezhetők, ha az alábbi két feltétel egyidejűleg teljesül:






  — | a kérdéses adónak környezetvédelmi szempontból határozottan kedvező hatása van, |
| --- | --- | --- |

(40)

A környezetvédelmi állami támogatásokra vonatkozó közösségi szabályozás (lásd ezen indoklás (20) preambulumbekezdését) esetleges alkalmazhatóságára vonatkozóan az olasz hatóságok megerősítik, hogy az alkalmazott jövedékiadó-csökkentések megfelelnek a szabályozás rendelkezéseinek, ezért élhetnek a szabályozásban foglalt eltérésekkel, mivel véleményük szerint a szabályozás 51.2. pontja értelmében létező adókról van szó. A szabályozásnak ez a pontja kimondja, hogy amennyiben már létező adókról van szó, az adócsökkentéssel vagy -mentességgel kapcsolatos működési támogatások akkor engedélyezhetők, ha az alábbi két feltétel egyidejűleg teljesül:

—

a kérdéses adónak környezetvédelmi szempontból határozottan kedvező hatása van,

| — | az érintett vállalkozások javára történő eltérésekről az adó elfogadásakor határoztak, vagy az eltéréseket a gazdasági feltételek olyan jelentős változása tette szükségessé, ami a vállalkozásokat különösen kedvezőtlen versenyhelyzetbe hozta. Ez utóbbi esetben az adócsökkentés összege nem haladhatja meg a gazdasági feltételek megváltozásából származó költségnövekedést. Ha a költségek növekedése mérséklődik, az adócsökkentés nem alkalmazható tovább. |
| --- | --- |

—

az érintett vállalkozások javára történő eltérésekről az adó elfogadásakor határoztak, vagy az eltéréseket a gazdasági feltételek olyan jelentős változása tette szükségessé, ami a vállalkozásokat különösen kedvezőtlen versenyhelyzetbe hozta. Ez utóbbi esetben az adócsökkentés összege nem haladhatja meg a gazdasági feltételek megváltozásából származó költségnövekedést. Ha a költségek növekedése mérséklődik, az adócsökkentés nem alkalmazható tovább.

| (41) | Az olasz hatóságok szerint a mezőgazdaságban használt fűtőanyagok, különösen a fűtéshez használt gáz jövedéki adója környezetvédelmi adónak (ökoadónak) tekinthető, és kedvező hatást gyakorolnak a környezetre, mivel arra ösztönzik a termelőket, hogy csökkentsék fűtőanyag-fogyasztásukat. |
| --- | --- |

(41)

Az olasz hatóságok szerint a mezőgazdaságban használt fűtőanyagok, különösen a fűtéshez használt gáz jövedéki adója környezetvédelmi adónak (ökoadónak) tekinthető, és kedvező hatást gyakorolnak a környezetre, mivel arra ösztönzik a termelőket, hogy csökkentsék fűtőanyag-fogyasztásukat.

| (42) | Az olasz hatóságok különösen a szabályozás 51.2. pontjának b) pontjára vonatkozóan – amelynek értelmében az érintett vállalkozások javára történő eltérésekről az adó elfogadásakor határoztak – hivatkoznak a Bizottság 2005. december 7-i, C(2005) 4436 határozatára. Az említett határozat értelmében „A kérdéses jövedéki adóknak lehet, hogy kezdetben nem volt kifejezett környezetvédelmi célja, és a mentességekről [...] jóval azelőtt határoztak, hogy a 2001. évi környezetvédelmi állami támogatásokról szóló szabályozást alkalmazni kellett volna. Ezért úgy tekinthető, hogy a mentességekről a jövedéki adó bevezetésekor határoztak. Következésképpen a szabályozás 51.2. pontja értelmében az (e határozat tárgyát képező) mentességekre alkalmazhatók az 51.1. pont rendelkezései.” Az olasz hatóságok hozzáfűzik, hogy a jövedékiadó-csökkentésekről azt követően határoztak, hogy a gazdasági feltételek megváltoztak (különösen a kőolaj ára növekedett jelentősen), ami az üvegházi termesztőket különösen kényes versenyhelyzetbe hozta a szabadföldi termesztőkkel szemben, továbbá más országokban arra kényszerítette a hatóságokat, hogy az üvegházban termesztőket és a halászati ágazatot érintő kedvezményeket vezessenek be. Az olasz hatóságok feltüntették a fűtéshez használt gázolaj árát, amely a szóban forgó időszakban az alábbiak szerint alakult: +37 % az 1999–2000. közötti időszakban, +26 % az 1999–2001. közötti időszakban és +26 % az 1999–2002. közötti időszakban. Az árstruktúra a következő volt (EUR/literben, éves átlagban):








  EUR/literben |
| --- | --- |
| | Ipari ár | Adó | Fogyasztói ár |
| 1999 | 0,217 | 0,524 | 0,741 |
| 2000 | 0,342 | 0,523 | 0,865 |
| 2001 | 0,317 | 0,504 | 0,821 |
| 2002 | 0,292 | 0,542 | 0,834 |
| 2003 | 0,314 | 0,547 | 0,861 |
| 2004 | 0,354 | 0,555 | 0,909 |

(42)

Az olasz hatóságok különösen a szabályozás 51.2. pontjának b) pontjára vonatkozóan – amelynek értelmében az érintett vállalkozások javára történő eltérésekről az adó elfogadásakor határoztak – hivatkoznak a Bizottság 2005. december 7-i, C(2005) 4436 határozatára. Az említett határozat értelmében „A kérdéses jövedéki adóknak lehet, hogy kezdetben nem volt kifejezett környezetvédelmi célja, és a mentességekről [...] jóval azelőtt határoztak, hogy a 2001. évi környezetvédelmi állami támogatásokról szóló szabályozást alkalmazni kellett volna. Ezért úgy tekinthető, hogy a mentességekről a jövedéki adó bevezetésekor határoztak. Következésképpen a szabályozás 51.2. pontja értelmében az (e határozat tárgyát képező) mentességekre alkalmazhatók az 51.1. pont rendelkezései.” Az olasz hatóságok hozzáfűzik, hogy a jövedékiadó-csökkentésekről azt követően határoztak, hogy a gazdasági feltételek megváltoztak (különösen a kőolaj ára növekedett jelentősen), ami az üvegházi termesztőket különösen kényes versenyhelyzetbe hozta a szabadföldi termesztőkkel szemben, továbbá más országokban arra kényszerítette a hatóságokat, hogy az üvegházban termesztőket és a halászati ágazatot érintő kedvezményeket vezessenek be. Az olasz hatóságok feltüntették a fűtéshez használt gázolaj árát, amely a szóban forgó időszakban az alábbiak szerint alakult: +37 % az 1999–2000. közötti időszakban, +26 % az 1999–2001. közötti időszakban és +26 % az 1999–2002. közötti időszakban. Az árstruktúra a következő volt (EUR/literben, éves átlagban):

EUR/literben

Ipari ár

Adó

Fogyasztói ár

1999

0,217

0,524

0,741

2000

0,342

0,523

0,865

2001

0,317

0,504

0,821

2002

0,292

0,542

0,834

2003

0,314

0,547

0,861

2004

0,354

0,555

0,909

| (43) | Az olasz hatóságok másrészt kiemelik, hogy a szabályozás 51. pontjának alkalmazása minden esetben kötelezi a gazdaságokat az adó egy részének megfizetésére. Az Olaszország által alkalmazott intézkedés véleményük szerint összeegyeztethető lehet, ha a kedvezményezettek megfizetik a közösségi szinten rögzített minimális összeget (a minimális összeg, szintén az olasz hatóságok szerint, 13 EUR/1 000 kg volt a 2000–2003. közötti időszakban és 21 EUR/1 000 kg volt az azt követő időszakban). |
| --- | --- |

(43)

Az olasz hatóságok másrészt kiemelik, hogy a szabályozás 51. pontjának alkalmazása minden esetben kötelezi a gazdaságokat az adó egy részének megfizetésére. Az Olaszország által alkalmazott intézkedés véleményük szerint összeegyeztethető lehet, ha a kedvezményezettek megfizetik a közösségi szinten rögzített minimális összeget (a minimális összeg, szintén az olasz hatóságok szerint, 13 EUR/1 000 kg volt a 2000–2003. közötti időszakban és 21 EUR/1 000 kg volt az azt követő időszakban).

| (44) | Végül a nyújtott támogatások teljes összegét illetően az olasz hatóságok jelzik, hogy a különféle költségvetési törvényekben szereplő összegek a fűtőanyagként használt gázolajfogyasztás mennyiségének előrejelzéseken alapuló becslése, és inkább elmaradt bevételnek kell tekinteni, mint források nyújtásának. Véleményük szerint nehéz számszerűsíteni, hogy az egyes termelők milyen előnyhöz jutottak, tekintve, hogy az adórendszer kezelése a tartományok, a megyék, sőt a települések hatáskörébe tartozik. Az összegeket meg fogják adni, amint azok rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

(44)

Végül a nyújtott támogatások teljes összegét illetően az olasz hatóságok jelzik, hogy a különféle költségvetési törvényekben szereplő összegek a fűtőanyagként használt gázolajfogyasztás mennyiségének előrejelzéseken alapuló becslése, és inkább elmaradt bevételnek kell tekinteni, mint források nyújtásának. Véleményük szerint nehéz számszerűsíteni, hogy az egyes termelők milyen előnyhöz jutottak, tekintve, hogy az adórendszer kezelése a tartományok, a megyék, sőt a települések hatáskörébe tartozik. Az összegeket meg fogják adni, amint azok rendelkezésre állnak.

IX.   A 2009. MÁJUS 18-ÁN KÜLDÖTT LEVÉL

| (45) | Ebben a levélben az olasz hatóságok mindenekelőtt megerősítik, hogy a jövedéki adó már létező adónak tekintendő, ezért élhetnek a környezetvédelmi állami támogatásokról szóló szabályozásban foglalt eltérésekkel a fenti, (42) preambulumbekezdésben felsorolt okokból. |
| --- | --- |

(45)

Ebben a levélben az olasz hatóságok mindenekelőtt megerősítik, hogy a jövedéki adó már létező adónak tekintendő, ezért élhetnek a környezetvédelmi állami támogatásokról szóló szabályozásban foglalt eltérésekkel a fenti, (42) preambulumbekezdésben felsorolt okokból.

| (46) | A fenti érvelést az ezen indoklás 42. pontjában szereplő táblázat frissített változata követi (az „Adó” oszlopot megosztották jövedéki adóra és héára). Az új táblázat alapján a szóban forgó időszakban az árstruktúra a következő volt (most az adatokat EUR/1 000 l-ben tüntették fel):









  EUR/1000 l-ben |
| --- | --- |
| | Ipari ár | Héa | Jövedéki adó | Fogyasztói ár |
| 1999 | 219,83 | 123,5 | 397,67 | 741 |
| 2000 | 344,35 | 144,1 | 375,92 | 864,33 |
| 2001 | 313,4 | 136,7 | 370,11 | 820,22 |
| 2002 | 293,31 | 139,7 | 405,24 | 838,26 |
| 2003 | 314,37 | 143,5 | 403,21 | 861,1 |
| 2004 | 355,01 | 151,6 | 403,21 | 909,86 |

(46)

A fenti érvelést az ezen indoklás 42. pontjában szereplő táblázat frissített változata követi (az „Adó” oszlopot megosztották jövedéki adóra és héára). Az új táblázat alapján a szóban forgó időszakban az árstruktúra a következő volt (most az adatokat EUR/1 000 l-ben tüntették fel):

EUR/1000 l-ben

Ipari ár

Héa

Jövedéki adó

Fogyasztói ár

1999

219,83

123,5

397,67

741

2000

344,35

144,1

375,92

864,33

2001

313,4

136,7

370,11

820,22

2002

293,31

139,7

405,24

838,26

2003

314,37

143,5

403,21

861,1

2004

355,01

151,6

403,21

909,86

| (47) | Az olasz hatóságok kiemelik, hogy eltekintve a 2000 és 2001 közötti enyhe csökkenéstől, 1999 és 2004 között a fűtőanyagként használt gázolaj fogyasztói ára folyamatosan emelkedett. Ezután a 42. és 43. preambulumbekezdésben már leírt érvelés megismétlése következik. |
| --- | --- |

(47)

Az olasz hatóságok kiemelik, hogy eltekintve a 2000 és 2001 közötti enyhe csökkenéstől, 1999 és 2004 között a fűtőanyagként használt gázolaj fogyasztói ára folyamatosan emelkedett. Ezután a 42. és 43. preambulumbekezdésben már leírt érvelés megismétlése következik.

| (48) | Az intézkedésnek az olasz adórendszer alapján történő igazolására vonatkozóan az olasz hatóságok pontosítják, hogy Olaszországban a jövedékiadó-mentességet élvező fűtőanyagok mennyiségét az alapterület, a termesztett növények minősége és a ténylegesen használt mezőgazdasági eszközkészlet alapján osztották el. Ezért úgy tekinthető, hogy a mentességet a végzett tevékenység jellege alapján, az üvegházi termesztés esetében arányos módon határozták meg, mivel az ilyen jellegű termesztés egyértelműen függ a gázolajtól, és olyan termelési feltételek jellemzik, amelyek teljesen eltérőek a szabadföldi termesztés feltételeitől. Ezenkívül a mentesség nem csak egy terméknek kedvez, mivel az összes üvegházi termesztésre alkalmazzák, és az üvegházi termesztés a teljes agrárágazatban elterjedt gyakorlatnak tekinthető. |
| --- | --- |

(48)

Az intézkedésnek az olasz adórendszer alapján történő igazolására vonatkozóan az olasz hatóságok pontosítják, hogy Olaszországban a jövedékiadó-mentességet élvező fűtőanyagok mennyiségét az alapterület, a termesztett növények minősége és a ténylegesen használt mezőgazdasági eszközkészlet alapján osztották el. Ezért úgy tekinthető, hogy a mentességet a végzett tevékenység jellege alapján, az üvegházi termesztés esetében arányos módon határozták meg, mivel az ilyen jellegű termesztés egyértelműen függ a gázolajtól, és olyan termelési feltételek jellemzik, amelyek teljesen eltérőek a szabadföldi termesztés feltételeitől. Ezenkívül a mentesség nem csak egy terméknek kedvez, mivel az összes üvegházi termesztésre alkalmazzák, és az üvegházi termesztés a teljes agrárágazatban elterjedt gyakorlatnak tekinthető.

| (49) | Általánosítva, a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatóságára vonatkozóan az olasz hatóságok úgy vélik, hogy nem állnak fenn a hivatkozott cikkben meghatározott feltételek, mivel a mentességek nem szelektívek, és nem torzítják a versenyt. |
| --- | --- |

(49)

Általánosítva, a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatóságára vonatkozóan az olasz hatóságok úgy vélik, hogy nem állnak fenn a hivatkozott cikkben meghatározott feltételek, mivel a mentességek nem szelektívek, és nem torzítják a versenyt.

| (50) | A szelektivitással kapcsolatban az olasz hatóságok hivatkoznak az Elsőfokú Bíróság T-233/04 (9) ügyben hozott ítéletére. Az értékelésben (86. pont) a Bíróság a következőket állapította meg: „Az EK-Szerződés 87. cikkének alkalmazása szempontjából közömbös, hogy az intézkedés feltételezett kedvezményezettjének helyzete javul vagy romlik-e a korábbi jogállapothoz képest, vagy ellenkezőleg, az idő folyamán nem változott. Egyedül azt kell meghatározni, hogy egy adott jogrendszerben egy állami intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében »bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos árukat« előnyhöz juttat-e más olyan vállalkozásokhoz képest, amelyek az adott intézkedés célja szempontjából hasonló tényállási és jogi helyzetben vannak.” |
| --- | --- |

(50)

A szelektivitással kapcsolatban az olasz hatóságok hivatkoznak az Elsőfokú Bíróság T-233/04 (9) ügyben hozott ítéletére. Az értékelésben (86. pont) a Bíróság a következőket állapította meg: „Az EK-Szerződés 87. cikkének alkalmazása szempontjából közömbös, hogy az intézkedés feltételezett kedvezményezettjének helyzete javul vagy romlik-e a korábbi jogállapothoz képest, vagy ellenkezőleg, az idő folyamán nem változott. Egyedül azt kell meghatározni, hogy egy adott jogrendszerben egy állami intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében »bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos árukat« előnyhöz juttat-e más olyan vállalkozásokhoz képest, amelyek az adott intézkedés célja szempontjából hasonló tényállási és jogi helyzetben vannak.”

| (51) | Az olasz hatóságok véleménye szerint a mezőgazdasági termékek termesztésére szolgáló üvegházakban használt gázolajra alkalmazott mentesség nem tesz különbséget a hasonló tényállási és jogi helyzetben lévő vállalkozások, sem a termékek között, mivel a termelt termékektől függetlenül az összes vállalkozás részesülhet a mentességben, ha a gázolajat az üvegházak fűtéséhez szerzi be. |
| --- | --- |

(51)

Az olasz hatóságok véleménye szerint a mezőgazdasági termékek termesztésére szolgáló üvegházakban használt gázolajra alkalmazott mentesség nem tesz különbséget a hasonló tényállási és jogi helyzetben lévő vállalkozások, sem a termékek között, mivel a termelt termékektől függetlenül az összes vállalkozás részesülhet a mentességben, ha a gázolajat az üvegházak fűtéséhez szerzi be.

| (52) | A verseny torzítására való alkalmasságot illetően az olasz hatóságok a Bizottság C(2008)1105. sz. határozatára hivatkoznak, amelynek 43. preambulumbekezdése kimondja: „A 92/81/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése szerint nyújtott teljes vagy részleges mentességek célja azonos a 2003/96/EK irányelv intézkedéseinek céljával, és jelentőségük jóval kisebb, tehát azt mondhatjuk, hogy indokolatlanul nem tudják torzítani a versenyt”. |
| --- | --- |

(52)

A verseny torzítására való alkalmasságot illetően az olasz hatóságok a Bizottság C(2008)1105. sz. határozatára hivatkoznak, amelynek 43. preambulumbekezdése kimondja: „A 92/81/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése szerint nyújtott teljes vagy részleges mentességek célja azonos a 2003/96/EK irányelv intézkedéseinek céljával, és jelentőségük jóval kisebb, tehát azt mondhatjuk, hogy indokolatlanul nem tudják torzítani a versenyt”.

| (53) | Az olasz hatóságok hozzáfűzik továbbá, hogy ugyanezen határozat 32. pontjában a Bizottság úgy véli, hogy az ilyen jellegű, az elsődleges mezőgazdasági termelésben használt üzemanyagokra vonatkozó intézkedés – figyelembe véve az Európai Unió mezőgazdasági üzemeinek csekély méretét (az üzemek több mint 60 %-a 5 hektárnál kisebb hasznosított mezőgazdasági földterülettel rendelkezik) – nem torzítja indokolatlanul a versenyt. Ebből a megfontolásból kiindulva hangsúlyozzák, hogy a mérettel kapcsolatos fenti szempont alapján valószínűtlen, hogy a szóban forgó mentességek torzíthatnák a versenyt, mivel az olasz mezőgazdasági üzemek körülbelül 80 %-a 5 hektárnál kisebb hasznosított mezőgazdasági földterülettel rendelkezik. |
| --- | --- |

(53)

Az olasz hatóságok hozzáfűzik továbbá, hogy ugyanezen határozat 32. pontjában a Bizottság úgy véli, hogy az ilyen jellegű, az elsődleges mezőgazdasági termelésben használt üzemanyagokra vonatkozó intézkedés – figyelembe véve az Európai Unió mezőgazdasági üzemeinek csekély méretét (az üzemek több mint 60 %-a 5 hektárnál kisebb hasznosított mezőgazdasági földterülettel rendelkezik) – nem torzítja indokolatlanul a versenyt. Ebből a megfontolásból kiindulva hangsúlyozzák, hogy a mérettel kapcsolatos fenti szempont alapján valószínűtlen, hogy a szóban forgó mentességek torzíthatnák a versenyt, mivel az olasz mezőgazdasági üzemek körülbelül 80 %-a 5 hektárnál kisebb hasznosított mezőgazdasági földterülettel rendelkezik.

| (54) | Az olasz hatóságok további érve, hogy a fűtéshez használt gázolaj mennyisége 1 m3 üvegház-légtérre csak 2 liter. Ezenkívül az Enama (a mezőgazdasági gépesítéssel foglalkozó olasz nemzeti hivatal) Olaszország 20 tartományából 14-ben végzett, gázolajfogyasztásra vonatkozó felmérése szerint az üvegházakban használt gázolaj mennyisége (167 436 001 liter) a mezőgazdaságban felhasznált gázolaj mennyiségének 2002-ben csupán 11,77 %-át, 2003-ban pedig 10,67 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(54)

Az olasz hatóságok további érve, hogy a fűtéshez használt gázolaj mennyisége 1 m3 üvegház-légtérre csak 2 liter. Ezenkívül az Enama (a mezőgazdasági gépesítéssel foglalkozó olasz nemzeti hivatal) Olaszország 20 tartományából 14-ben végzett, gázolajfogyasztásra vonatkozó felmérése szerint az üvegházakban használt gázolaj mennyisége (167 436 001 liter) a mezőgazdaságban felhasznált gázolaj mennyiségének 2002-ben csupán 11,77 %-át, 2003-ban pedig 10,67 %-át tette ki.

| (55) | Az olasz hatóságok – miután állításaik alátámasztására megadták a fenti felvilágosításokat, amelyek szerint a szóban forgó mentességek az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében nem jelentenek állami támogatást – megerősítik a mentességek horizontális jellegét, és fenntartják, hogy minden mezőgazdasági termelő igénybe veheti a mentességet, ha üvegházban termel, továbbá hangsúlyozzák, hogy a megkülönböztetés tilalmára vonatkozó kritériumot a törvénybe vetett bizalom és a jogbiztonság elve miatt nem lehet visszamenőleg alkalmazni. |
| --- | --- |

(55)

Az olasz hatóságok – miután állításaik alátámasztására megadták a fenti felvilágosításokat, amelyek szerint a szóban forgó mentességek az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében nem jelentenek állami támogatást – megerősítik a mentességek horizontális jellegét, és fenntartják, hogy minden mezőgazdasági termelő igénybe veheti a mentességet, ha üvegházban termel, továbbá hangsúlyozzák, hogy a megkülönböztetés tilalmára vonatkozó kritériumot a törvénybe vetett bizalom és a jogbiztonság elve miatt nem lehet visszamenőleg alkalmazni.

X.   ÉRTÉKELÉS

| (56) | Ezen határozat az üvegházak fűtéséhez használt gázolaj jövedékiadó-mentessége és az üzemanyagként használt gázolaj jövedékiadó-mentessége közötti különbségre vonatkozik. |
| --- | --- |

(56)

Ezen határozat az üvegházak fűtéséhez használt gázolaj jövedékiadó-mentessége és az üzemanyagként használt gázolaj jövedékiadó-mentessége közötti különbségre vonatkozik.

| (57) | Tekintettel azokra az érvekre, amelyeket az olasz hatóságok az eljárás megindítására vonatkozó válaszukban előadtak, elsősorban azt kell megvizsgálni, hogy a rendszer tartalmaz-e állami támogatást az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(57)

Tekintettel azokra az érvekre, amelyeket az olasz hatóságok az eljárás megindítására vonatkozó válaszukban előadtak, elsősorban azt kell megvizsgálni, hogy a rendszer tartalmaz-e állami támogatást az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.

| (58) | A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében a közös piaccal nem egyeztethető össze az olyan, állami erőforrásból nyújtott bármilyen támogatás, abban a mértékben, amennyiben a tagállamok közötti kereskedelmet befolyásolja, ha bizonyos vállalkozások vagy bizonyos termelés támogatása révén torzítja a versenyt, vagy annak torzításával fenyeget. |
| --- | --- |

(58)

A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében a közös piaccal nem egyeztethető össze az olyan, állami erőforrásból nyújtott bármilyen támogatás, abban a mértékben, amennyiben a tagállamok közötti kereskedelmet befolyásolja, ha bizonyos vállalkozások vagy bizonyos termelés támogatása révén torzítja a versenyt, vagy annak torzításával fenyeget.

| (59) | A vizsgált rendszer megfelel ennek a meghatározásnak, nemcsak azért, mert finanszírozása állami forrásokból történik (jövedékiadó-mentességet alkalmazva az állam lemond bizonyos bevételekről, amelyeket egyébként beszedhetne), hanem azért is, mert bizonyos vállalkozásokat (a mezőgazdaságban működő üzemeket és ezen belül az üvegházi termesztőket) támogat, továbbá befolyásolhatja az áruforgalmat és torzíthatja a versenyt, tekintettel Olaszország üvegházi mezőgazdasági termelésben elfoglalt helyére (például a friss zöldségek termesztéséhez használt üvegházak területe tekintetében 2000-ben és 2003-ban Olaszország az Unió termelő országai között a második helyen állt, míg 2000-ben és 2001-ben Olaszország az Unió első zöldségtermesztője volt, végül a megindított eljárások tárgyát képező időszakban Olaszország az üvegházi termesztésre használt területek alapján a második volt Európában). |
| --- | --- |

(59)

A vizsgált rendszer megfelel ennek a meghatározásnak, nemcsak azért, mert finanszírozása állami forrásokból történik (jövedékiadó-mentességet alkalmazva az állam lemond bizonyos bevételekről, amelyeket egyébként beszedhetne), hanem azért is, mert bizonyos vállalkozásokat (a mezőgazdaságban működő üzemeket és ezen belül az üvegházi termesztőket) támogat, továbbá befolyásolhatja az áruforgalmat és torzíthatja a versenyt, tekintettel Olaszország üvegházi mezőgazdasági termelésben elfoglalt helyére (például a friss zöldségek termesztéséhez használt üvegházak területe tekintetében 2000-ben és 2003-ban Olaszország az Unió termelő országai között a második helyen állt, míg 2000-ben és 2001-ben Olaszország az Unió első zöldségtermesztője volt, végül a megindított eljárások tárgyát képező időszakban Olaszország az üvegházi termesztésre használt területek alapján a második volt Európában).

| (60) | Az akta átvizsgálása során az olasz hatóságok számos érvet hoztak fel álláspontjuk megvédésére, amely szerint a rendszer nem tekinthető állami támogatásnak:






  — | a Tanácsnak és a Bizottságnak az ECOFIN-Tanács alkalmával hozott 2003. március 19-i politikai megállapodása alapján az általános adórendszertől való eltérés vagy az adórendszeren belüli, az adórendszer jellegével vagy általános jellemzőivel alátámasztott különbségtétel nem jelent állami támogatást; ezenkívül Olaszországban a mentességek beleillenek az olasz adórendszer logikájába, tekintve, hogy minden üvegházi termesztésre érvényesek, továbbá a jövedékiadó-mentes fűtőanyagok mennyiségét a végzett tevékenység függvényében osztották el, |
| --- | --- | --- |

(60)

Az akta átvizsgálása során az olasz hatóságok számos érvet hoztak fel álláspontjuk megvédésére, amely szerint a rendszer nem tekinthető állami támogatásnak:

—

a Tanácsnak és a Bizottságnak az ECOFIN-Tanács alkalmával hozott 2003. március 19-i politikai megállapodása alapján az általános adórendszertől való eltérés vagy az adórendszeren belüli, az adórendszer jellegével vagy általános jellemzőivel alátámasztott különbségtétel nem jelent állami támogatást; ezenkívül Olaszországban a mentességek beleillenek az olasz adórendszer logikájába, tekintve, hogy minden üvegházi termesztésre érvényesek, továbbá a jövedékiadó-mentes fűtőanyagok mennyiségét a végzett tevékenység függvényében osztották el,

| — | a becslések és a rendelkezésre álló adatok alapján a szóban forgó rendszer „nem veszélyezteti a belső piac megfelelő működését és nem torzítja a versenyt” (lásd a (30) és a (31) preambulumbekezdést), |
| --- | --- |

—

a becslések és a rendelkezésre álló adatok alapján a szóban forgó rendszer „nem veszélyezteti a belső piac megfelelő működését és nem torzítja a versenyt” (lásd a (30) és a (31) preambulumbekezdést),

| — | a mentességek nem szeletívek és nem torzítják a versenyt. |
| --- | --- |

—

a mentességek nem szeletívek és nem torzítják a versenyt.

| (61) | Mindenekelőtt ki kell emelni, hogy egyetlen politikai megállapodás sem módosíthatja a Szerződésben objektíven meghatározott támogatás fogalmát. |
| --- | --- |

(61)

Mindenekelőtt ki kell emelni, hogy egyetlen politikai megállapodás sem módosíthatja a Szerződésben objektíven meghatározott támogatás fogalmát.

| (62) | Arra az érvre vonatkozóan, amely szerint a mentességeket alátámasztja az adórendszer jellege vagy általános jellemzői, a Bizottság úgy véli, hogy a sajátos, bizonyos termelésre korlátozódó (ez esetünkben az üvegházi termelés, amely nagyobb mentességet élvezett, mint a szabadföldi termesztés) jövedékiadó-mentesség nem igazolható az adórendszer jellegével és logikájával, tekintve, hogy a közösségi jog alapelvként kötelezővé teszi a tagállamok számára a jövedéki adó alkalmazását (10). Ugyanez a megfontolás érvényes akkor is, amikor a közösségi jog nem ír elő ilyen jellegű mentességeket. Az érv, amely szerint a mentességek minden üvegházi termelésre érvényesek, ebben az esetben nem ideillő, mivel a mezőgazdasági termelés teljes ágazatai kisebb mértékű mentességet élveztek, mint az üvegházi termesztők, és ha az olasz hatóságok állítása szerint a mentes üzemanyagok elosztása a végzett tevékenység függvényében történt, az adórendszer logikája megkívánta volna, hogy a mentesség minden gázolaj használatával járó tevékenységre azonos legyen. |
| --- | --- |

(62)

Arra az érvre vonatkozóan, amely szerint a mentességeket alátámasztja az adórendszer jellege vagy általános jellemzői, a Bizottság úgy véli, hogy a sajátos, bizonyos termelésre korlátozódó (ez esetünkben az üvegházi termelés, amely nagyobb mentességet élvezett, mint a szabadföldi termesztés) jövedékiadó-mentesség nem igazolható az adórendszer jellegével és logikájával, tekintve, hogy a közösségi jog alapelvként kötelezővé teszi a tagállamok számára a jövedéki adó alkalmazását (10). Ugyanez a megfontolás érvényes akkor is, amikor a közösségi jog nem ír elő ilyen jellegű mentességeket. Az érv, amely szerint a mentességek minden üvegházi termelésre érvényesek, ebben az esetben nem ideillő, mivel a mezőgazdasági termelés teljes ágazatai kisebb mértékű mentességet élveztek, mint az üvegházi termesztők, és ha az olasz hatóságok állítása szerint a mentes üzemanyagok elosztása a végzett tevékenység függvényében történt, az adórendszer logikája megkívánta volna, hogy a mentesség minden gázolaj használatával járó tevékenységre azonos legyen.

| (63) | A szelektivitás kérdését már vizsgáltuk ezen indoklás (58) preambulumbekezdésében. A T 233-04 ügyben hozott ítéletre történő hivatkozásra vonatkozóan, az ezen indoklás 25. és 26. pontja alapján a Bizottság megállapítása szerint, ha igaz, hogy a mezőgazdasági ágazatban gázolajat használó gazdálkodók mentességet élvezhettek, akkor az üvegházi termesztők még jelentősebb mentességhez jutottak. Az összes gazdálkodó hasonló ténybeli helyzetben volt attól a pillanattól kezdve, hogy termelésükhöz gázolajat használtak fel, tehát ugyanolyan mértékben érintette őket az intézkedés célja (a kőolajtermékek áremelkedése hatásának csökkentése), jogi helyzetüktől függetlenül. A tény, hogy hasonló helyzetben néhányan jelentősebb mentességet élvezhettek mint mások, bizonyítja, hogy a rendszer szelektivitást tartalmaz. |
| --- | --- |

(63)

A szelektivitás kérdését már vizsgáltuk ezen indoklás (58) preambulumbekezdésében. A T 233-04 ügyben hozott ítéletre történő hivatkozásra vonatkozóan, az ezen indoklás 25. és 26. pontja alapján a Bizottság megállapítása szerint, ha igaz, hogy a mezőgazdasági ágazatban gázolajat használó gazdálkodók mentességet élvezhettek, akkor az üvegházi termesztők még jelentősebb mentességhez jutottak. Az összes gazdálkodó hasonló ténybeli helyzetben volt attól a pillanattól kezdve, hogy termelésükhöz gázolajat használtak fel, tehát ugyanolyan mértékben érintette őket az intézkedés célja (a kőolajtermékek áremelkedése hatásának csökkentése), jogi helyzetüktől függetlenül. A tény, hogy hasonló helyzetben néhányan jelentősebb mentességet élvezhettek mint mások, bizonyítja, hogy a rendszer szelektivitást tartalmaz.

| (64) | Arra a kérdésre vonatkozóan, hogy a rendszer nem veszélyezteti a belső piac megfelelő működését és nem torzítja a versenyt, a Bizottság elutasítja az olasz hatóságok érveit. Valójában:






  — | a határozat, amelyre az olasz hatóságok ezen indoklás (52) preambulumbekezdésében hivatkoznak, azt a következtetést vonja le, hogy létezik olyan állami támogatás, amely jóváhagyható a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt eltérés alapján, azonban ez az eltérés nem használható fel annak igazolására, hogy az adott rendszerben nincsenek meg az állami támogatás elemei (ez a megfontolás vonatkozik az olasz hatóságok azon érveire is, amelyeket az indoklás (53) preambulumbekezdésében ismertettünk), |
| --- | --- | --- |

(64)

Arra a kérdésre vonatkozóan, hogy a rendszer nem veszélyezteti a belső piac megfelelő működését és nem torzítja a versenyt, a Bizottság elutasítja az olasz hatóságok érveit. Valójában:

—

a határozat, amelyre az olasz hatóságok ezen indoklás (52) preambulumbekezdésében hivatkoznak, azt a következtetést vonja le, hogy létezik olyan állami támogatás, amely jóváhagyható a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt eltérés alapján, azonban ez az eltérés nem használható fel annak igazolására, hogy az adott rendszerben nincsenek meg az állami támogatás elemei (ez a megfontolás vonatkozik az olasz hatóságok azon érveire is, amelyeket az indoklás (53) preambulumbekezdésében ismertettünk),

| — | az ezen indoklás (54) preambulumbekezdésében megadott adatok nem teljesek (20 tartományból 14), és semmi sem támasztja alá, hogy ezek az adatok reprezentatívak lennének: tehát nem lehet azt a következtetést levonni, hogy azok a tartományok, amelyekre a megadott adatok vonatkoznak, megegyeznek azokkal a tartományokkal, ahol a legelterjedtebb az üvegházi termesztés; ezenkívül a mezőgazdasági ágazat fogyasztására vonatkozó adatok sokkal inkább azt jelzik, hogy a gázolaj a mezőgazdasági termelés fontos eszköze. Mindenesetre elegendő, hogy a támogatás erősítse az egyik vállalkozás versenyhelyzetét a többi versenytárs vállalkozással szemben a közösségen belüli áruforgalomban ahhoz, hogy az adott támogatás torzítsa a versenyt és befolyásolja a közösségi áruforgalmat (11). Ez történik a vizsgált esetben is, tekintve, hogy az alkalmazott mentesség a mezőgazdasági termékeiket üvegházban termesztő olasz vállalkozásoknak kedvez a többi tagállamban azonos ágazatban működő vállalkozásokkal szemben. |
| --- | --- |

—

az ezen indoklás (54) preambulumbekezdésében megadott adatok nem teljesek (20 tartományból 14), és semmi sem támasztja alá, hogy ezek az adatok reprezentatívak lennének: tehát nem lehet azt a következtetést levonni, hogy azok a tartományok, amelyekre a megadott adatok vonatkoznak, megegyeznek azokkal a tartományokkal, ahol a legelterjedtebb az üvegházi termesztés; ezenkívül a mezőgazdasági ágazat fogyasztására vonatkozó adatok sokkal inkább azt jelzik, hogy a gázolaj a mezőgazdasági termelés fontos eszköze. Mindenesetre elegendő, hogy a támogatás erősítse az egyik vállalkozás versenyhelyzetét a többi versenytárs vállalkozással szemben a közösségen belüli áruforgalomban ahhoz, hogy az adott támogatás torzítsa a versenyt és befolyásolja a közösségi áruforgalmat (11). Ez történik a vizsgált esetben is, tekintve, hogy az alkalmazott mentesség a mezőgazdasági termékeiket üvegházban termesztő olasz vállalkozásoknak kedvez a többi tagállamban azonos ágazatban működő vállalkozásokkal szemben.

| (65) | Az olasz hatóságok az eljárás első megindítására adott válaszukban azt állították, hogy a szóban forgó mentességek nem tekinthetők állami támogatásoknak, hanem azokat a 92/81/EGK és a 2003/96/EK irányelv rendelkezései alapján kell megvizsgálni. Az olasz hatóságok ezt a következtetést abból az érvelésből vonták le, amely szerint az állami támogatás fennállását az a tény zárja ki, hogy egy uniós irányelv lehetőséget nyújt adómentességek alkalmazására. Ezt az érvelést megerősítették a küldött adatközlési felszólításra adott válaszukban is. |
| --- | --- |

(65)

Az olasz hatóságok az eljárás első megindítására adott válaszukban azt állították, hogy a szóban forgó mentességek nem tekinthetők állami támogatásoknak, hanem azokat a 92/81/EGK és a 2003/96/EK irányelv rendelkezései alapján kell megvizsgálni. Az olasz hatóságok ezt a következtetést abból az érvelésből vonták le, amely szerint az állami támogatás fennállását az a tény zárja ki, hogy egy uniós irányelv lehetőséget nyújt adómentességek alkalmazására. Ezt az érvelést megerősítették a küldött adatközlési felszólításra adott válaszukban is.

| (66) | A Bizottság nem ért egyet ezzel az érveléssel. A 92/81/EGK irányelv a hatodik preambulum-bekezdésben pontosítja, hogy a tagállamok fakultatív módon alkalmazhatnak (...) egyéb mentességeket (...), amennyiben ez nem torzítja a versenyt. A fenti irányelv 8. cikkének (2) bekezdése kimondja továbbá, hogy a tagállamok mentességet vagy teljes, illetve részleges csökkentést alkalmazhatnak „az egyéb közösségi rendelkezések sérelme nélkül.” Tekintettel a verseny torzulásának veszélyére, a 92/81/EGK irányelv nem zárja ki, hogy a mentesség állami támogatásnak minősülhet. Meg kell említeni, hogy a Bizottság állami támogatásokra vonatkozó hatáskörét közvetlenül a Szerződés biztosítja, és ezeket a hatásköröket nem korlátozhatja egy olyan irányelv, amelynek célja egy adónem európai szintű harmonizálása. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság nem ért egyet ezzel az érveléssel. A 92/81/EGK irányelv a hatodik preambulum-bekezdésben pontosítja, hogy a tagállamok fakultatív módon alkalmazhatnak (...) egyéb mentességeket (...), amennyiben ez nem torzítja a versenyt. A fenti irányelv 8. cikkének (2) bekezdése kimondja továbbá, hogy a tagállamok mentességet vagy teljes, illetve részleges csökkentést alkalmazhatnak „az egyéb közösségi rendelkezések sérelme nélkül.” Tekintettel a verseny torzulásának veszélyére, a 92/81/EGK irányelv nem zárja ki, hogy a mentesség állami támogatásnak minősülhet. Meg kell említeni, hogy a Bizottság állami támogatásokra vonatkozó hatáskörét közvetlenül a Szerződés biztosítja, és ezeket a hatásköröket nem korlátozhatja egy olyan irányelv, amelynek célja egy adónem európai szintű harmonizálása.

| (67) | A 2003/96/EK irányelv 15. és 24. preambulum-bekezdése előírja, hogy a differenciált adómértéket megállapító intézkedéseknek összhangban kell lenniük a belső piacot és a versenyt szabályozó rendelkezésekkel annak érdekében, hogy ne járjanak a verseny torzulásával. A versenyszabályok alkalmazásának kötelezettségét a fenti irányelv 26. cikke is kimondja, amely felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülhetnek, ezért azokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerint be kell jelenteni. A fenti cikk kifejezetten előírja, hogy az irányelv értelmében a Bizottság részére történő információszolgáltatás nem mentesíti a tagállamokat a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól. |
| --- | --- |

(67)

A 2003/96/EK irányelv 15. és 24. preambulum-bekezdése előírja, hogy a differenciált adómértéket megállapító intézkedéseknek összhangban kell lenniük a belső piacot és a versenyt szabályozó rendelkezésekkel annak érdekében, hogy ne járjanak a verseny torzulásával. A versenyszabályok alkalmazásának kötelezettségét a fenti irányelv 26. cikke is kimondja, amely felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülhetnek, ezért azokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerint be kell jelenteni. A fenti cikk kifejezetten előírja, hogy az irányelv értelmében a Bizottság részére történő információszolgáltatás nem mentesíti a tagállamokat a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól.

| (68) | Végül maguk az olasz hatóságok erősítik meg (lásd ezen indoklás (39) preambulumbekezdését), hogy a mentességek alkalmazása a verseny torzulását okozza, amely a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében az állami támogatások jellegzetessége. |
| --- | --- |

(68)

Végül maguk az olasz hatóságok erősítik meg (lásd ezen indoklás (39) preambulumbekezdését), hogy a mentességek alkalmazása a verseny torzulását okozza, amely a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében az állami támogatások jellegzetessége.

| (69) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság megállapítja, hogy az alkalmazott jövedékiadó-mentesség a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(69)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság megállapítja, hogy az alkalmazott jövedékiadó-mentesség a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

| (70) | Ennek ellenére, a Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott esetekben ezek az intézkedések a fentiektől eltérve a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők. |
| --- | --- |

(70)

Ennek ellenére, a Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott esetekben ezek az intézkedések a fentiektől eltérve a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők.

| (71) | A Szerződés 87. cikkének (2) bekezdése szerinti, a fogyasztók részére nyújtott szociális jellegű támogatásokra, a természeti csapások vagy más rendkívüli esemény okozta károk enyhítésére nyújtott, és a gazdaság részére a Németországi Szövetségi Köztársaság bizonyos tartományaiban nyújtott támogatásokra vonatkozó eltérések a szóban forgó rendszer kedvezményezettjei esetében nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(71)

A Szerződés 87. cikkének (2) bekezdése szerinti, a fogyasztók részére nyújtott szociális jellegű támogatásokra, a természeti csapások vagy más rendkívüli esemény okozta károk enyhítésére nyújtott, és a gazdaság részére a Németországi Szövetségi Köztársaság bizonyos tartományaiban nyújtott támogatásokra vonatkozó eltérések a szóban forgó rendszer kedvezményezettjei esetében nem alkalmazhatók.

| (72) | A Bizottság úgy véli, hogy a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti, bizonyos tartományok fejlesztésére vonatkozó eltérések nem alkalmazhatók a vizsgált rendszerre, mivel ez a rendszer nem tartalmaz olyan támogatást, amely olyan tartományok gazdasági fejlesztését szolgálja, ahol az életszínvonal különösen alacsony, vagy a munkanélküliség kiemelkedően nagy. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság úgy véli, hogy a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti, bizonyos tartományok fejlesztésére vonatkozó eltérések nem alkalmazhatók a vizsgált rendszerre, mivel ez a rendszer nem tartalmaz olyan támogatást, amely olyan tartományok gazdasági fejlesztését szolgálja, ahol az életszínvonal különösen alacsony, vagy a munkanélküliség kiemelkedően nagy.

| (73) | A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjával kapcsolatban elegendő megállapítani, hogy a vizsgált rendszer nem jelent közös európai érdeket szolgáló jelentős projektet és nem az olasz gazdaság súlyos zavarának helyreállítását célozza. A támogatás ezenkívül nem a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja szerinti kultúra vagy vagyon megőrzésének előmozdítására irányul. |
| --- | --- |

(73)

A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjával kapcsolatban elegendő megállapítani, hogy a vizsgált rendszer nem jelent közös európai érdeket szolgáló jelentős projektet és nem az olasz gazdaság súlyos zavarának helyreállítását célozza. A támogatás ezenkívül nem a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja szerinti kultúra vagy vagyon megőrzésének előmozdítására irányul.

| (74) | Következésképpen az egyetlen alkalmazható kivétel a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja, amely szerint a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők a bizonyos gazdasági tevékenységek vagy gazdasági ágazatok fejlődését elősegítő támogatások, amelyek nem változtatják meg a közös érdekkel ellentétes módon a kereskedelmi viszonyokat. |
| --- | --- |

(74)

Következésképpen az egyetlen alkalmazható kivétel a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja, amely szerint a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők a bizonyos gazdasági tevékenységek vagy gazdasági ágazatok fejlődését elősegítő támogatások, amelyek nem változtatják meg a közös érdekkel ellentétes módon a kereskedelmi viszonyokat.

| (75) | Ezért a vizsgált támogatások nem bejelentett támogatásnak minősülnek, a közös piaccal való összeegyeztethetőségüket a folyósítás időpontjában hatályos állami támogatásokra vonatkozó szabályozás alapján kell megvizsgálni, amint azt a Bizottság a jogellenesen nyújtott állami támogatások értékelésére alkalmazandó szabályozás meghatározásáról szóló közleményében pontosítja (12). |
| --- | --- |

(75)

Ezért a vizsgált támogatások nem bejelentett támogatásnak minősülnek, a közös piaccal való összeegyeztethetőségüket a folyósítás időpontjában hatályos állami támogatásokra vonatkozó szabályozás alapján kell megvizsgálni, amint azt a Bizottság a jogellenesen nyújtott állami támogatások értékelésére alkalmazandó szabályozás meghatározásáról szóló közleményében pontosítja (12).

| (76) | Igaz, hogy a 2007–2013 közötti agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló új közösségi iránymutatások (172) preambulumbekezdése (13) a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek tart a 2003/96/EK irányelv hatálybalépése után nyújtott bizonyos támogatásokat, azonban ez csak akkor érvényes, ha az említett irányelv feltételei teljesülnek, és az agrárágazaton belül nincs további differenciálódás. Ugyanez érvényes a 92/81/EGK irányelv alapján jogellenesen nyújtott támogatásokra. |
| --- | --- |

(76)

Igaz, hogy a 2007–2013 közötti agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló új közösségi iránymutatások (172) preambulumbekezdése (13) a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek tart a 2003/96/EK irányelv hatálybalépése után nyújtott bizonyos támogatásokat, azonban ez csak akkor érvényes, ha az említett irányelv feltételei teljesülnek, és az agrárágazaton belül nincs további differenciálódás. Ugyanez érvényes a 92/81/EGK irányelv alapján jogellenesen nyújtott támogatásokra.

| (77) | A 92/81/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdése értelmében „A tagállamok az ásványolajokra az ezen irányelvnek megfelelően harmonizált jövedéki adót alkalmazzák”. Ugyanezen cikk (2) bekezdése pontosítja, hogy a tagállamok saját adómértéküket az ásványolajok jövedékiadó-mértékének közelítéséről szóló, 1992. október 19-i 92/82/EGK tanácsi irányelvnek (14) megfelelően állapítják meg. |
| --- | --- |

(77)

A 92/81/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdése értelmében „A tagállamok az ásványolajokra az ezen irányelvnek megfelelően harmonizált jövedéki adót alkalmazzák”. Ugyanezen cikk (2) bekezdése pontosítja, hogy a tagállamok saját adómértéküket az ásványolajok jövedékiadó-mértékének közelítéséről szóló, 1992. október 19-i 92/82/EGK tanácsi irányelvnek (14) megfelelően állapítják meg.

| (78) | A 92/82/EGK irányelv 5. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a gázolaj jövedéki adója 18 EUR/1 000 liter, ha a gázolajat fix motorokhoz, gépekhez, építkezésekhez, mélyépítési munkákhoz és közmunkákhoz vagy közúton kívül használandó, illetve közúti közlekedéshez forgalmi engedéllyel nem rendelkező járművekhez használják. |
| --- | --- |

(78)

A 92/82/EGK irányelv 5. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a gázolaj jövedéki adója 18 EUR/1 000 liter, ha a gázolajat fix motorokhoz, gépekhez, építkezésekhez, mélyépítési munkákhoz és közmunkákhoz vagy közúton kívül használandó, illetve közúti közlekedéshez forgalmi engedéllyel nem rendelkező járművekhez használják.

| (79) | A 92/81/EGK irányelv 2. cikkének (2) bekezdése pontosítja, hogy „azok az ásványi olajok, amelyekre a 92/82/EGK irányelv nem határozza meg a jövedéki adó mértékét, szintén jövedékiadó-kötelesek, amennyiben azokat felhasználásra szánják, értékesítik, vagy fűtőanyagként, illetve üzemanyagként használják. A jövedéki adó előírt mértékét, használattól függően, az egyenértékű fűtőanyagra vagy üzemanyagra alkalmazandó mértéken kell megállapítani” (az ezen indoklás fenti, (43) preambulumbekezdésben említett, az olasz hatóságok által megjelölt 13 EUR-s összeg az egyenértékű fűtőanyagra vagy az üzemanyagra alkalmazandó jövedéki adó, más szóval a fenti irányelv 6. cikkében a nehéz fűtőolajokra vonatkozó 13 EUR/1 000 kg jövedéki adó). |
| --- | --- |

(79)

A 92/81/EGK irányelv 2. cikkének (2) bekezdése pontosítja, hogy „azok az ásványi olajok, amelyekre a 92/82/EGK irányelv nem határozza meg a jövedéki adó mértékét, szintén jövedékiadó-kötelesek, amennyiben azokat felhasználásra szánják, értékesítik, vagy fűtőanyagként, illetve üzemanyagként használják. A jövedéki adó előírt mértékét, használattól függően, az egyenértékű fűtőanyagra vagy üzemanyagra alkalmazandó mértéken kell megállapítani” (az ezen indoklás fenti, (43) preambulumbekezdésben említett, az olasz hatóságok által megjelölt 13 EUR-s összeg az egyenértékű fűtőanyagra vagy az üzemanyagra alkalmazandó jövedéki adó, más szóval a fenti irányelv 6. cikkében a nehéz fűtőolajokra vonatkozó 13 EUR/1 000 kg jövedéki adó).

| (80) | A 92/81/EGK irányelv 8. cikkére ugyanakkor rögzíti, hogy „az egyéb közösségi rendelkezések sérelme nélkül a tagállamok adómentességet, illetve teljes vagy részleges adómérték-csökkentést alkalmazhatnak az adóhatóság felügyelete alá tartozó ásványi olajokat terhelő jövedéki adó tekintetében [...] kizárólag mezőgazdasági és kertészeti, valamint az erdőgazdasági célú munkáknál és az édesvízi haltenyésztésnél ...”. |
| --- | --- |

(80)

A 92/81/EGK irányelv 8. cikkére ugyanakkor rögzíti, hogy „az egyéb közösségi rendelkezések sérelme nélkül a tagállamok adómentességet, illetve teljes vagy részleges adómérték-csökkentést alkalmazhatnak az adóhatóság felügyelete alá tartozó ásványi olajokat terhelő jövedéki adó tekintetében [...] kizárólag mezőgazdasági és kertészeti, valamint az erdőgazdasági célú munkáknál és az édesvízi haltenyésztésnél ...”.

| (81) | A 2004. január 1-jétől alkalmazandó 2003/96/EK irányelv értelmében (15) a fűtéshez használt gázolaj jövedéki adójának minimális összege 21 EUR/1 000 l (az irányelv I. mellékletének C táblázatát és az irányelv 9. cikkét együtt értelmezve). Továbbá a fenti irányelv 15. cikkének (3) bekezdése a 92/81/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdéséhez hasonló rendelkezést tartalmaz, amelynek értelmében „a tagállamok mezőgazdasági, kertészeti, vagy halászati és erdőgazdálkodási célú munkáknál felhasznált energiatermékekre és villamos energiára akár nulláig is csökkenthető adómértéket alkalmazhatnak”. |
| --- | --- |

(81)

A 2004. január 1-jétől alkalmazandó 2003/96/EK irányelv értelmében (15) a fűtéshez használt gázolaj jövedéki adójának minimális összege 21 EUR/1 000 l (az irányelv I. mellékletének C táblázatát és az irányelv 9. cikkét együtt értelmezve). Továbbá a fenti irányelv 15. cikkének (3) bekezdése a 92/81/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdéséhez hasonló rendelkezést tartalmaz, amelynek értelmében „a tagállamok mezőgazdasági, kertészeti, vagy halászati és erdőgazdálkodási célú munkáknál felhasznált energiatermékekre és villamos energiára akár nulláig is csökkenthető adómértéket alkalmazhatnak”.

| (82) | Az említett két irányelv értelmében tehát lehetséges volt teljes jövedékiadó-mentességet adni. Ennek ellenére, mivel olyan differenciált jövedékiadó-mentességet létesít, amely bizonyos mezőgazdasági üzemeket előnyben részesít, a szóban forgó támogatás – a 2007–2013-ra vonatkozó, a mezőgazdasági és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokra vonatkozó közösségi iránymutatás 172. pontja alapján (16) – nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(82)

Az említett két irányelv értelmében tehát lehetséges volt teljes jövedékiadó-mentességet adni. Ennek ellenére, mivel olyan differenciált jövedékiadó-mentességet létesít, amely bizonyos mezőgazdasági üzemeket előnyben részesít, a szóban forgó támogatás – a 2007–2013-ra vonatkozó, a mezőgazdasági és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokra vonatkozó közösségi iránymutatás 172. pontja alapján (16) – nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek.

| (83) | A jövedékiadó-mentesség tekintetében megindított két eljárás tárgyát képező teljes időszak alatt (2000. október 3-tól2004. december 31-ig – lásd a (25) és a (27) preambulumbekezdést) az állami támogatásokra a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokra vonatkozó iránymutatást kellett alkalmazni (a továbbiakban: 2000. évi mezőgazdasági iránymutatás (17). |
| --- | --- |

(83)

A jövedékiadó-mentesség tekintetében megindított két eljárás tárgyát képező teljes időszak alatt (2000. október 3-tól2004. december 31-ig – lásd a (25) és a (27) preambulumbekezdést) az állami támogatásokra a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokra vonatkozó iránymutatást kellett alkalmazni (a továbbiakban: 2000. évi mezőgazdasági iránymutatás (17).

| (84) | A Bizottság megállapítja, hogy jellegénél fogva (teljes jövedékiadó-mentesség) a támogatás egyoldalú állami támogatásnak minősül, amely egyszerűen a termelők pénzügyi helyzetének javítására szolgál anélkül, hogy bármely módon hozzájárulna az ágazat fejlesztéséhez. Ezt a megállapítást alátámasztja az a tény is, hogy a szolgáltatott kiegészítő információkban az olasz hatóságok kifejtik, hogy a támogatás nyújtásának oka a kőolaj árának növekedése (lásd ezen indoklás (39) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság megállapítja, hogy jellegénél fogva (teljes jövedékiadó-mentesség) a támogatás egyoldalú állami támogatásnak minősül, amely egyszerűen a termelők pénzügyi helyzetének javítására szolgál anélkül, hogy bármely módon hozzájárulna az ágazat fejlesztéséhez. Ezt a megállapítást alátámasztja az a tény is, hogy a szolgáltatott kiegészítő információkban az olasz hatóságok kifejtik, hogy a támogatás nyújtásának oka a kőolaj árának növekedése (lásd ezen indoklás (39) preambulumbekezdését).

| (85) | A 2000. évi mezőgazdasági iránymutatás 3.5. pontja értelmében az ilyen jellegű támogatások a közös piaccal nem összeegyeztethető működési támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(85)

A 2000. évi mezőgazdasági iránymutatás 3.5. pontja értelmében az ilyen jellegű támogatások a közös piaccal nem összeegyeztethető működési támogatásnak minősülnek.

| (86) | A 2000. évi mezőgazdasági támogatások 5.5. pontja kivételt tesz a fenti 3.5 pont alól a környezetvédelmi jellegű működési támogatásokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(86)

A 2000. évi mezőgazdasági támogatások 5.5. pontja kivételt tesz a fenti 3.5 pont alól a környezetvédelmi jellegű működési támogatásokra vonatkozóan.

| (87) | A 2000. évi mezőgazdasági iránymutatás 5.5.4. pontja a környezetvédelmi adók alóli részleges vagy teljes mentesség speciális esetére vonatkozik. Az iránymutatásnak ebben a pontjában a Bizottság bizonyos fenntartásokkal kimondta, hogy az ilyen jellegű támogatások akkor engedélyezhetők, ha az alábbi feltételek egyidejűleg teljesülnek:






  — | ha átmeneti (legfeljebb ötéves időtartamú) és degresszív támogatásról van szó, |
| --- | --- | --- |

(87)

A 2000. évi mezőgazdasági iránymutatás 5.5.4. pontja a környezetvédelmi adók alóli részleges vagy teljes mentesség speciális esetére vonatkozik. Az iránymutatásnak ebben a pontjában a Bizottság bizonyos fenntartásokkal kimondta, hogy az ilyen jellegű támogatások akkor engedélyezhetők, ha az alábbi feltételek egyidejűleg teljesülnek:

—

ha átmeneti (legfeljebb ötéves időtartamú) és degresszív támogatásról van szó,

| — | ha bizonyíthatóan a nemzetközi szintű versenyképesség elvesztésének kompenzálásához szükségesek, |
| --- | --- |

—

ha bizonyíthatóan a nemzetközi szintű versenyképesség elvesztésének kompenzálásához szükségesek,

| — | ha a támogatás ténylegesen ösztönzi a szóban forgó termelési eszközök felhasználásának csökkentését. |
| --- | --- |

—

ha a támogatás ténylegesen ösztönzi a szóban forgó termelési eszközök felhasználásának csökkentését.

| (88) | A vizsgált esetben a Bizottság megállapítja, hogy a támogatás nem degresszív, mivel a költségvetési törvények jövedékiadó-mentességről szóló cikkei értelmében a mentesség 2000. december 31-ig részleges, majd az ezen indoklás (27) preambulumbekezdésében felsorolt többi időszakban teljes. Ezenkívül a támogatás nem volt átmeneti, a 2001. év második félévétől eltekintve a mentesség valójában a teljes vizsgált időszakban állandó volt. Az olasz hatóságok egyértelműen a kényes versenyhelyzetre hivatkoztak (lásd ezen indoklás (42) preambulumbekezdését), azonban nem szolgáltattak olyan adatokat, amelyek alátámasztották volna a versenyképesség elvesztését. Végül valószínűtlennek látszik, hogy egy olyan mentesség, amely olcsóbbá teszi a fűtőanyagokat, az érintett termelési eszköz felhasználásának csökkentésére ösztönözhetné a kedvezményezetteket (az üvegházakról, vagy tágabb értelemben a fűtőanyagokról van szó, ha ezeket termelési eszköznek tekintjük). |
| --- | --- |

(88)

A vizsgált esetben a Bizottság megállapítja, hogy a támogatás nem degresszív, mivel a költségvetési törvények jövedékiadó-mentességről szóló cikkei értelmében a mentesség 2000. december 31-ig részleges, majd az ezen indoklás (27) preambulumbekezdésében felsorolt többi időszakban teljes. Ezenkívül a támogatás nem volt átmeneti, a 2001. év második félévétől eltekintve a mentesség valójában a teljes vizsgált időszakban állandó volt. Az olasz hatóságok egyértelműen a kényes versenyhelyzetre hivatkoztak (lásd ezen indoklás (42) preambulumbekezdését), azonban nem szolgáltattak olyan adatokat, amelyek alátámasztották volna a versenyképesség elvesztését. Végül valószínűtlennek látszik, hogy egy olyan mentesség, amely olcsóbbá teszi a fűtőanyagokat, az érintett termelési eszköz felhasználásának csökkentésére ösztönözhetné a kedvezményezetteket (az üvegházakról, vagy tágabb értelemben a fűtőanyagokról van szó, ha ezeket termelési eszköznek tekintjük).

| (89) | A szóban forgó állami támogatások tehát nem tekinthetők igazoltnak kizárólag a 2000. évi mezőgazdasági iránymutatások rendelkezései alapján, amelyek lehetővé teszik, hogy a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekintsünk egyszerű működési támogatásokat. |
| --- | --- |

(89)

A szóban forgó állami támogatások tehát nem tekinthetők igazoltnak kizárólag a 2000. évi mezőgazdasági iránymutatások rendelkezései alapján, amelyek lehetővé teszik, hogy a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekintsünk egyszerű működési támogatásokat.

| (90) | A fentiek alapján a 2000. évi mezőgazdasági iránymutatások az 5.6.2 pontban kimondják a támogatások esetenkénti vizsgálatának lehetőségét, a környezetvédelmi állami támogatások tárgyában kifejtett közösségi alapelvek figyelembevételével. |
| --- | --- |

(90)

A fentiek alapján a 2000. évi mezőgazdasági iránymutatások az 5.6.2 pontban kimondják a támogatások esetenkénti vizsgálatának lehetőségét, a környezetvédelmi állami támogatások tárgyában kifejtett közösségi alapelvek figyelembevételével.

| (91) | Tekintve a két eljárás tárgyát képező időszakot, a szóban forgó támogatások összeegyeztethetőségének vizsgálatánál az alábbi, állami támogatásokra vonatkozó szabályozásokat kell figyelembe venni:






  — | a 2000. október 3-tól2001. február 2-ig terjedő időszakra az 1994-től hatályos környezetvédelmi állami támogatásokra vonatkozó szabályozást (a továbbiakban az 1994. évi szabályozás) (18), |
| --- | --- | --- |

(91)

Tekintve a két eljárás tárgyát képező időszakot, a szóban forgó támogatások összeegyeztethetőségének vizsgálatánál az alábbi, állami támogatásokra vonatkozó szabályozásokat kell figyelembe venni:

—

a 2000. október 3-tól2001. február 2-ig terjedő időszakra az 1994-től hatályos környezetvédelmi állami támogatásokra vonatkozó szabályozást (a továbbiakban az 1994. évi szabályozás) (18),

| — | a 2001. február 3-tól2004. december 31-ig terjedő időszakra a 2001. február 3-tól hatályos környezetvédelmi állami támogatásokra vonatkozó szabályozást (a továbbiakban a 2001. évi szabályozás) (19). |
| --- | --- |

—

a 2001. február 3-tól2004. december 31-ig terjedő időszakra a 2001. február 3-tól hatályos környezetvédelmi állami támogatásokra vonatkozó szabályozást (a továbbiakban a 2001. évi szabályozás) (19).

| (92) | Az 1994. évi szabályozás értelmében (3.4. pont) a Bizottság eltérhet a működési támogatások tilalmának elvétől, amennyiben azok egyetlen célja a hagyományos termeléshez viszonyított többletköltségek kompenzálása, a támogatás átmeneti és általánosságban degresszív, továbbá ösztönzi a környezetszennyezés csökkentését vagy a hatékonyabb forrásfelhasználásra szolgáló módszerek gyors bevezetését. |
| --- | --- |

(92)

Az 1994. évi szabályozás értelmében (3.4. pont) a Bizottság eltérhet a működési támogatások tilalmának elvétől, amennyiben azok egyetlen célja a hagyományos termeléshez viszonyított többletköltségek kompenzálása, a támogatás átmeneti és általánosságban degresszív, továbbá ösztönzi a környezetszennyezés csökkentését vagy a hatékonyabb forrásfelhasználásra szolgáló módszerek gyors bevezetését.

| (93) | Szintén a 3.4. pont pontosítja, hogy az új környezetvédelmi adók alóli átmeneti mentesség szükség esetén akkor engedélyezhető, ha az a versenyképesség – különösen a nemzetközi szintű versenyképesség – elvesztésének kompenzálására szolgál. További tényező, amelyet figyelembe kell venni, a viszontszolgáltatás, amelyet az érintett vállalkozásoknak a környezetszennyezés csökkentése terén teljesíteniük kell. Ezt a rendelkezést a közösségi jogszabályban bevezetett adómentességekre is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(93)

Szintén a 3.4. pont pontosítja, hogy az új környezetvédelmi adók alóli átmeneti mentesség szükség esetén akkor engedélyezhető, ha az a versenyképesség – különösen a nemzetközi szintű versenyképesség – elvesztésének kompenzálására szolgál. További tényező, amelyet figyelembe kell venni, a viszontszolgáltatás, amelyet az érintett vállalkozásoknak a környezetszennyezés csökkentése terén teljesíteniük kell. Ezt a rendelkezést a közösségi jogszabályban bevezetett adómentességekre is alkalmazni kell.

| (94) | Azon a tényen kívül, hogy amint azt a 2000. évi mezőgazdasági iránymutatás 5.5.4. pontja alapján végzett vizsgálatban megállapítottuk, a támogatás nem átmeneti, sem pedig degresszív, továbbá nem tartalmaz semmiféle ösztönzést, a Bizottság megállapítja, hogy a rendelkezésére álló információk nem tartalmaznak semmiféle bizonyítékot arra, hogy a támogatás kizárólag a hagyományos termeléshez viszonyított termelési többletköltségek kompenzálására szolgál. A támogatás tehát nem tesz eleget az ezen indoklás (92) preambulumbekezdésében felsorolt feltételeknek, amelyek alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehetne tekinteni. |
| --- | --- |

(94)

Azon a tényen kívül, hogy amint azt a 2000. évi mezőgazdasági iránymutatás 5.5.4. pontja alapján végzett vizsgálatban megállapítottuk, a támogatás nem átmeneti, sem pedig degresszív, továbbá nem tartalmaz semmiféle ösztönzést, a Bizottság megállapítja, hogy a rendelkezésére álló információk nem tartalmaznak semmiféle bizonyítékot arra, hogy a támogatás kizárólag a hagyományos termeléshez viszonyított termelési többletköltségek kompenzálására szolgál. A támogatás tehát nem tesz eleget az ezen indoklás (92) preambulumbekezdésében felsorolt feltételeknek, amelyek alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehetne tekinteni.

| (95) | A szóban forgó esetben nem állnak fenn az ezen indoklás (93) preambulumbekezdésében említett feltételek sem, mivel a támogatás nem új adónemre vonatkozik (a jövedéki adó már létezett a két eljárás tárgyát képező időszak előtt is: például a 2000. december 23-i, 388. sz. törvény 24. cikkének (3) bekezdése, amely bevezeti a teljes jövedékiadó-mentességet a 2001. január 1-től2001. június 30-ig terjedő időszakra, a jövedéki adóról szóló 1996. évi 662. számú törvényre hivatkozik, amely visszautal a termelési és fogyasztási adókról szóló törvényerejű rendeletek egységes szövegét tartalmazó 504/1995. sz. törvényerejű rendeletre). A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy az olasz hatóságok nem vitatták a vizsgált adók „már létező adó” jellegét. Továbbá sohasem állították, hogy ezt az adónemet újabban vezették volna be (lásd ezen indoklás (40) és (45) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(95)

A szóban forgó esetben nem állnak fenn az ezen indoklás (93) preambulumbekezdésében említett feltételek sem, mivel a támogatás nem új adónemre vonatkozik (a jövedéki adó már létezett a két eljárás tárgyát képező időszak előtt is: például a 2000. december 23-i, 388. sz. törvény 24. cikkének (3) bekezdése, amely bevezeti a teljes jövedékiadó-mentességet a 2001. január 1-től2001. június 30-ig terjedő időszakra, a jövedéki adóról szóló 1996. évi 662. számú törvényre hivatkozik, amely visszautal a termelési és fogyasztási adókról szóló törvényerejű rendeletek egységes szövegét tartalmazó 504/1995. sz. törvényerejű rendeletre). A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy az olasz hatóságok nem vitatták a vizsgált adók „már létező adó” jellegét. Továbbá sohasem állították, hogy ezt az adónemet újabban vezették volna be (lásd ezen indoklás (40) és (45) preambulumbekezdését).

| (96) | Tehát a fenti támogatás az 1994. évi szabályozás rendelkezései alapján nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(96)

Tehát a fenti támogatás az 1994. évi szabályozás rendelkezései alapján nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek.

| (97) | A 2001. évi szabályozás különbséget tesz új adónemek (51.1. pont) és korábbi adónemek (51.2. és 52. pont) között. |
| --- | --- |

(97)

A 2001. évi szabályozás különbséget tesz új adónemek (51.1. pont) és korábbi adónemek (51.2. és 52. pont) között.

| (98) | A Bizottság megállapítja, hogy a mentesség tárgyát képező jövedéki adó a vizsgált időszak előtt már létező adónem volt, mivel a (95) preambulumbekezdésben leírt megfontolásokon kívül a mentességekről évente a költségvetési törvényekben határoztak, és nem az automatikus mentességet a vizsgált időszak bármely időpontjában kimondó törvényben. Ezenkívül a Bizottság ezen indoklás (95) preambulumbekezdésében már megállapította, hogy az olasz hatóságok nem vitatták a szóban forgó adók „már létező adó” jellegét, és sohasem állították, hogy azokat újabban vezették be. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság megállapítja, hogy a mentesség tárgyát képező jövedéki adó a vizsgált időszak előtt már létező adónem volt, mivel a (95) preambulumbekezdésben leírt megfontolásokon kívül a mentességekről évente a költségvetési törvényekben határoztak, és nem az automatikus mentességet a vizsgált időszak bármely időpontjában kimondó törvényben. Ezenkívül a Bizottság ezen indoklás (95) preambulumbekezdésében már megállapította, hogy az olasz hatóságok nem vitatták a szóban forgó adók „már létező adó” jellegét, és sohasem állították, hogy azokat újabban vezették be.

| (99) | A 2001. évi szabályozás 51.2. pontja az ezen indoklás (40) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint lehetővé teszi a „már létező” adókra az új adókra alkalmazandó, az 51.1. pontban meghatározott engedélyezési feltételek alkalmazását, ha az alábbi két feltétel együttesen teljesül:






  — | a kérdéses adónak környezetvédelmi szempontból határozottan kedvező hatása van, |
| --- | --- | --- |

(99)

A 2001. évi szabályozás 51.2. pontja az ezen indoklás (40) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint lehetővé teszi a „már létező” adókra az új adókra alkalmazandó, az 51.1. pontban meghatározott engedélyezési feltételek alkalmazását, ha az alábbi két feltétel együttesen teljesül:

—

a kérdéses adónak környezetvédelmi szempontból határozottan kedvező hatása van,

| — | az érintett vállalkozások javára történő eltérésekről az adó elfogadásakor határoztak, vagy az eltéréseket a gazdasági feltételek jelentős megváltozása tette szükségessé, ami a vállalkozásokat különösen kedvezőtlen versenyhelyzetbe hozta. Ez utóbbi esetben az adócsökkentés összege nem haladhatja meg a gazdasági feltételek megváltozásából származó költségnövekedést. Ha a költségek növekedése mérséklődik, az adócsökkentés nem alkalmazható tovább. |
| --- | --- |

—

az érintett vállalkozások javára történő eltérésekről az adó elfogadásakor határoztak, vagy az eltéréseket a gazdasági feltételek jelentős megváltozása tette szükségessé, ami a vállalkozásokat különösen kedvezőtlen versenyhelyzetbe hozta. Ez utóbbi esetben az adócsökkentés összege nem haladhatja meg a gazdasági feltételek megváltozásából származó költségnövekedést. Ha a költségek növekedése mérséklődik, az adócsökkentés nem alkalmazható tovább.

| (100) | A Bizottság elfogadhatja, hogy egy olyan adó, mint a fűtőanyagként használt gázolaj jövedéki adója, amely a gázolaj árának növekedését eredményezi, arra ösztönözheti a gázolaj felhasználóit, hogy csökkentsék gázolajfogyasztásukat, ami környezetvédelmi szempontból pozitív hatású. Ennek ellenére ezekről a mentességekről évente határoztak egyetlen, a 2001. július 1. és december 31. közötti időszak kivételével (lásd ezen indoklás (27) preambulumbekezdését), és az olasz hatóságok nem bizonyították és sohasem állították, hogy a mentességekről az adónem bevezetésekor határoztak volna. Ellenkezőleg, hangsúlyozták, hogy a mentességeket egy tisztán konjunkturális jelenség, vagyis a fűtőanyagok és üzemanyagok árának emelkedése miatt vezették be. |
| --- | --- |

(100)

A Bizottság elfogadhatja, hogy egy olyan adó, mint a fűtőanyagként használt gázolaj jövedéki adója, amely a gázolaj árának növekedését eredményezi, arra ösztönözheti a gázolaj felhasználóit, hogy csökkentsék gázolajfogyasztásukat, ami környezetvédelmi szempontból pozitív hatású. Ennek ellenére ezekről a mentességekről évente határoztak egyetlen, a 2001. július 1. és december 31. közötti időszak kivételével (lásd ezen indoklás (27) preambulumbekezdését), és az olasz hatóságok nem bizonyították és sohasem állították, hogy a mentességekről az adónem bevezetésekor határoztak volna. Ellenkezőleg, hangsúlyozták, hogy a mentességeket egy tisztán konjunkturális jelenség, vagyis a fűtőanyagok és üzemanyagok árának emelkedése miatt vezették be.

| (101) | Nem fogadható el az olasz hatóságok azon érvelése, amely szerint a Bizottságnak a vizsgálatát úgy kellett volna végeznie, mintha a mentességekről az adónem bevezetésekor határoztak volna. Az olasz hatóságok a Bizottság C(2005) 4436 határozatára hivatkoznak (lásd ezen indoklás (42) preambulumbekezdését). Ebben a határozatban (lásd különösen a határozat (74) preambulumbekezdését) a Bizottság következtetéseit arra a tényre alapozta, hogy a mentességekről jóval a 2001. évi környezetvédelmi állami támogatásokról szóló szabályozás hatálybalépése előtt határoztak. A vizsgált esetben azonban megállapítható, hogy az első mentességek 2000 októberére, azaz a fenti szabályozás hatálybalépését közvetlenül megelőző időszakra nyúlnak vissza. Hangsúlyozzuk, hogy az olasz hatóságok korábban egyetlen esetben sem alkalmaztak mentességet. |
| --- | --- |

(101)

Nem fogadható el az olasz hatóságok azon érvelése, amely szerint a Bizottságnak a vizsgálatát úgy kellett volna végeznie, mintha a mentességekről az adónem bevezetésekor határoztak volna. Az olasz hatóságok a Bizottság C(2005) 4436 határozatára hivatkoznak (lásd ezen indoklás (42) preambulumbekezdését). Ebben a határozatban (lásd különösen a határozat (74) preambulumbekezdését) a Bizottság következtetéseit arra a tényre alapozta, hogy a mentességekről jóval a 2001. évi környezetvédelmi állami támogatásokról szóló szabályozás hatálybalépése előtt határoztak. A vizsgált esetben azonban megállapítható, hogy az első mentességek 2000 októberére, azaz a fenti szabályozás hatálybalépését közvetlenül megelőző időszakra nyúlnak vissza. Hangsúlyozzuk, hogy az olasz hatóságok korábban egyetlen esetben sem alkalmaztak mentességet.

| (102) | Másrészről a 2001. évi szabályozás 51.2. pontjának második bekezdésére vonatkozóan az olasz hatóságok nem szolgáltattak olyan, a gazdasági feltételek megváltozását alátámasztó adatokat, amely változás különösen nehéz helyzetbe hozta volna a vállalkozásokat (lásd ezen indoklás (88) preambulumbekezdését) és nem bizonyították, hogy a mentesség összege nem haladta meg a gazdasági feltételek megváltozásával járó költségnövekedést. A versenyhelyzetre vonatkozóan az ezen indoklás (42) és (46) preambulumbekezdésében található táblázat adatai nem tartalmaznak semmiféle összehasonlító elemet, így nem támasztják alá az üvegházban termesztő olasz vállalkozások versenyhelyzetének romlását. Ezzel kapcsolatban ki kell emelni, hogy a kőolajtermékek árának emelkedése nem csak Olaszországot, hanem egész Európát sújtotta. |
| --- | --- |

(102)

Másrészről a 2001. évi szabályozás 51.2. pontjának második bekezdésére vonatkozóan az olasz hatóságok nem szolgáltattak olyan, a gazdasági feltételek megváltozását alátámasztó adatokat, amely változás különösen nehéz helyzetbe hozta volna a vállalkozásokat (lásd ezen indoklás (88) preambulumbekezdését) és nem bizonyították, hogy a mentesség összege nem haladta meg a gazdasági feltételek megváltozásával járó költségnövekedést. A versenyhelyzetre vonatkozóan az ezen indoklás (42) és (46) preambulumbekezdésében található táblázat adatai nem tartalmaznak semmiféle összehasonlító elemet, így nem támasztják alá az üvegházban termesztő olasz vállalkozások versenyhelyzetének romlását. Ezzel kapcsolatban ki kell emelni, hogy a kőolajtermékek árának emelkedése nem csak Olaszországot, hanem egész Európát sújtotta.

| (103) | Mivel az ezen indoklás (99) preambulumbekezdésében meghatározott feltételek egyike sem teljesül, nem alkalmazhatók a 2001. évi szabályozás 51.2. pontjának, következésképpen az 51.1. pontjának rendelkezései sem. |
| --- | --- |

(103)

Mivel az ezen indoklás (99) preambulumbekezdésében meghatározott feltételek egyike sem teljesül, nem alkalmazhatók a 2001. évi szabályozás 51.2. pontjának, következésképpen az 51.1. pontjának rendelkezései sem.

| (104) | Ebből következően, ha az 51.2. pont rendelkezései nem alkalmazhatók, akkor a szóban forgó támogatás nem tekinthető elfogadottnak az 51.1. pont értelmében, amely előírja:
  „Amikor környezetvédelmi okoknál fogva az egyik tagállam új adót vezet be valamely tevékenységi ágazatban, illetve olyan termékekre, amelyek tekintetében nem volt közösségi adóharmonizálás, vagy a tagállam által bevezetett adó meghaladja a közösségi jogszabályokban meghatározott adómértéket, a Bizottság úgy tekinti, hogy tízéves időszakra vonatkozó, nem degresszív mentességről szóló határozat a következő két esetben fogadható el:






  a) | a mentességek feltételezik az érintett tagállam és a kedvezményezett vállalkozások közötti olyan megállapodások megkötését, amelyben a vállalkozások vagy a vállalkozások társulásai kötelezettséget vállalnak bizonyos környezetvédelmi célok megvalósítására a mentességek alkalmazásának időtartama alatt, vagy amikor a vállalkozások önként kötnek ilyen hatású megállapodásokat. Az ilyen megállapodások vagy kötelezettségvállalások vonatkozhatnak például az energiafogyasztás csökkentésére, a szennyező kibocsátás csökkentésére, vagy más környezetvédelmi intézkedésre. A megállapodások tartalmát az egyes tagállamok állapítják meg, és azt a Bizottság a bejelentett támogatások vizsgálatánál értékeli. A tagállamnak biztosítania kell a vállalkozások vagy a vállalkozások társulásai által vállalt kötelezettségek teljesítésének szigorú ellenőrzését. A tagállam és a vállalkozások vagy a vállalkozások társulásai között létrejött megállapodásoknak tartalmazniuk kell a vállalt kötelezettségek nem teljesítése esetén alkalmazandó szankciókat.
  A fenti rendelkezések akkor is alkalmazandók, ha a tagállam a fenti megállapodásokhoz vagy kötelezettségvállalásokhoz hasonló hatású feltételekhez köti az adócsökkentést; |
| --- | --- | --- |

(104)

Ebből következően, ha az 51.2. pont rendelkezései nem alkalmazhatók, akkor a szóban forgó támogatás nem tekinthető elfogadottnak az 51.1. pont értelmében, amely előírja:

„Amikor környezetvédelmi okoknál fogva az egyik tagállam új adót vezet be valamely tevékenységi ágazatban, illetve olyan termékekre, amelyek tekintetében nem volt közösségi adóharmonizálás, vagy a tagállam által bevezetett adó meghaladja a közösségi jogszabályokban meghatározott adómértéket, a Bizottság úgy tekinti, hogy tízéves időszakra vonatkozó, nem degresszív mentességről szóló határozat a következő két esetben fogadható el:

a)

a mentességek feltételezik az érintett tagállam és a kedvezményezett vállalkozások közötti olyan megállapodások megkötését, amelyben a vállalkozások vagy a vállalkozások társulásai kötelezettséget vállalnak bizonyos környezetvédelmi célok megvalósítására a mentességek alkalmazásának időtartama alatt, vagy amikor a vállalkozások önként kötnek ilyen hatású megállapodásokat. Az ilyen megállapodások vagy kötelezettségvállalások vonatkozhatnak például az energiafogyasztás csökkentésére, a szennyező kibocsátás csökkentésére, vagy más környezetvédelmi intézkedésre. A megállapodások tartalmát az egyes tagállamok állapítják meg, és azt a Bizottság a bejelentett támogatások vizsgálatánál értékeli. A tagállamnak biztosítania kell a vállalkozások vagy a vállalkozások társulásai által vállalt kötelezettségek teljesítésének szigorú ellenőrzését. A tagállam és a vállalkozások vagy a vállalkozások társulásai között létrejött megállapodásoknak tartalmazniuk kell a vállalt kötelezettségek nem teljesítése esetén alkalmazandó szankciókat.

A fenti rendelkezések akkor is alkalmazandók, ha a tagállam a fenti megállapodásokhoz vagy kötelezettségvállalásokhoz hasonló hatású feltételekhez köti az adócsökkentést;

| b) | a mentességek nem feltételezik szükségképpen a tagállam és a kedvezményezett vállalkozások közötti megállapodások megkötését, amennyiben a következő két feltétel valamelyike teljesül:






  — | ha a csökkentés közösségi adóra vonatkozik, a vállalkozások által a csökkentés után fizetendő adó összegének nagyobbnak kell lennie a közösségi minimumnál, és olyan szintűnek kell lennie, hogy a környezetvédelem jobbítására ösztönözze a vállalkozásokat, |
| --- | --- | --- |

b)

a mentességek nem feltételezik szükségképpen a tagállam és a kedvezményezett vállalkozások közötti megállapodások megkötését, amennyiben a következő két feltétel valamelyike teljesül:

—

ha a csökkentés közösségi adóra vonatkozik, a vállalkozások által a csökkentés után fizetendő adó összegének nagyobbnak kell lennie a közösségi minimumnál, és olyan szintűnek kell lennie, hogy a környezetvédelem jobbítására ösztönözze a vállalkozásokat,

| — | ha a csökkentés belföldi, közösségi adó hiányában kivetett adóra vonatkozik, a csökkentésre jogosult vállalkozásoknak meg kell fizetniük a belföldi adó jelentős hányadát.” |
| --- | --- |

—

ha a csökkentés belföldi, közösségi adó hiányában kivetett adóra vonatkozik, a csökkentésre jogosult vállalkozásoknak meg kell fizetniük a belföldi adó jelentős hányadát.”

| (105) | Ebben az esetben az alkalmazott jövedéki adó (a mentességgel vagy csökkentéssel együtt) egyértelműen magasabb volt a harmonizált adószintnél (lásd a (43) és a (46) preambulumbekezdést), azonban nem kötötték meg a tagállam és a kedvezményezettek közötti, az 51.1. pont a) pontjában meghatározott megállapodásokat, továbbá nem voltak olyan megállapodások sem, amelyeket a kedvezményezettek önként kötöttek volna (a Bizottsághoz egyetlen ilyen megállapodást sem jelentettek be). Az olasz hatóságok hangsúlyozták továbbá, hogy a vitatott mentesség célja a nehéz konjunktúra kompenzálása volt, és sohasem említettek semmiféle, a kedvezményezettektől kért környezeti ellenszolgáltatást. |
| --- | --- |

(105)

Ebben az esetben az alkalmazott jövedéki adó (a mentességgel vagy csökkentéssel együtt) egyértelműen magasabb volt a harmonizált adószintnél (lásd a (43) és a (46) preambulumbekezdést), azonban nem kötötték meg a tagállam és a kedvezményezettek közötti, az 51.1. pont a) pontjában meghatározott megállapodásokat, továbbá nem voltak olyan megállapodások sem, amelyeket a kedvezményezettek önként kötöttek volna (a Bizottsághoz egyetlen ilyen megállapodást sem jelentettek be). Az olasz hatóságok hangsúlyozták továbbá, hogy a vitatott mentesség célja a nehéz konjunktúra kompenzálása volt, és sohasem említettek semmiféle, a kedvezményezettektől kért környezeti ellenszolgáltatást.

| (106) | A fenti 51.1. pont b) pontjában kifejtett másik lehetőség a szóban forgó esetben nem alkalmazható, mert a vizsgált időszaknak a 2001. évi szabályozás hatálybalépése utáni részében az üvegházi termelők teljes jövedékiadó-mentességet kaptak, tehát nem fizették meg a közösségi minimumot meghaladó összegű adót (20), ami a vállalkozásokat ösztönözte volna a környezetvédelem jobbítására, amint azt ugyanez a szabályozás a közösségi adókra vonatkozó csökkentésekre előírja. |
| --- | --- |

(106)

A fenti 51.1. pont b) pontjában kifejtett másik lehetőség a szóban forgó esetben nem alkalmazható, mert a vizsgált időszaknak a 2001. évi szabályozás hatálybalépése utáni részében az üvegházi termelők teljes jövedékiadó-mentességet kaptak, tehát nem fizették meg a közösségi minimumot meghaladó összegű adót (20), ami a vállalkozásokat ösztönözte volna a környezetvédelem jobbítására, amint azt ugyanez a szabályozás a közösségi adókra vonatkozó csökkentésekre előírja.

| (107) | A 2001. évi szabályozás 52. pontja kimondja, hogy ha valamely adó jelentősen nő, és ha az érintett tagállam úgy véli, hogy az adott adó tekintetében kedvezmény szükséges, akkor az 51.1. pontban meghatározott, új adókra vonatkozó feltételek alkalmazhatók. Tehát mindenekelőtt meg kell vizsgálni, hogy a jövedéki adó jelentősen növekedett-e. |
| --- | --- |

(107)

A 2001. évi szabályozás 52. pontja kimondja, hogy ha valamely adó jelentősen nő, és ha az érintett tagállam úgy véli, hogy az adott adó tekintetében kedvezmény szükséges, akkor az 51.1. pontban meghatározott, új adókra vonatkozó feltételek alkalmazhatók. Tehát mindenekelőtt meg kell vizsgálni, hogy a jövedéki adó jelentősen növekedett-e.

| (108) | Az ezen indoklás 46. pontjában található táblázatból látszik, hogy a jövedéki adó nem nőtt jelentős mértékben, mivel alakulása a következő volt: – 5,4 % az 1999–2000 közötti időszakban, – 6,98 % az 1999–2001 közötti időszakban, +1,9 % az 1999–2002 közötti időszakban és +1,3 % az 1999–2003 közötti időszakban. Évről évre a jövedéki adó a következőképpen alakult: – 5,4 % 1999-ről 2000-re, – 1,6 % 2000-ről 2001-re, +9,5 % 2001-ről 2002-re és – 0,5 % 2002-ről 2003-ra. Látszik tehát, hogy a 2001–2002. közötti évek időszaka kivételével a jövedéki adó folyamatosan csökkent. A 2001-ről 2002-re regisztrált növekedés nem tekinthető jelentősnek, mivel ténylegesen semmiféle hatással nem volt a fűtésre használt gázolaj fogyasztói árára (a táblázat adatai alapján a fűtéshez használt gázolaj fogyasztói ára e két év folyamán csak 2,2 %-kal növekedett). Ebben az esetben tehát nem alkalmazhatók a 2001. évi szabályozás 52. pontjának rendelkezései. |
| --- | --- |

(108)

Az ezen indoklás 46. pontjában található táblázatból látszik, hogy a jövedéki adó nem nőtt jelentős mértékben, mivel alakulása a következő volt: – 5,4 % az 1999–2000 közötti időszakban, – 6,98 % az 1999–2001 közötti időszakban, +1,9 % az 1999–2002 közötti időszakban és +1,3 % az 1999–2003 közötti időszakban. Évről évre a jövedéki adó a következőképpen alakult: – 5,4 % 1999-ről 2000-re, – 1,6 % 2000-ről 2001-re, +9,5 % 2001-ről 2002-re és – 0,5 % 2002-ről 2003-ra. Látszik tehát, hogy a 2001–2002. közötti évek időszaka kivételével a jövedéki adó folyamatosan csökkent. A 2001-ről 2002-re regisztrált növekedés nem tekinthető jelentősnek, mivel ténylegesen semmiféle hatással nem volt a fűtésre használt gázolaj fogyasztói árára (a táblázat adatai alapján a fűtéshez használt gázolaj fogyasztói ára e két év folyamán csak 2,2 %-kal növekedett). Ebben az esetben tehát nem alkalmazhatók a 2001. évi szabályozás 52. pontjának rendelkezései.

| (109) | Végül a 2001. évi szabályozás 53. pontja kimondja: „Amikor a csökkentés közösségi szinten harmonizált adóra vonatkozik, illetve a hazai adó alacsonyabb a közösségi minimumnál vagy azzal azonos mértékű [...], az esetleges csökkentéseknek meg kell felelniük a 45. és a 46. pontban meghatározott feltételeknek, és a közösségi minimumtól való eltérést kifejezetten engedélyezni kell”. |
| --- | --- |

(109)

Végül a 2001. évi szabályozás 53. pontja kimondja: „Amikor a csökkentés közösségi szinten harmonizált adóra vonatkozik, illetve a hazai adó alacsonyabb a közösségi minimumnál vagy azzal azonos mértékű [...], az esetleges csökkentéseknek meg kell felelniük a 45. és a 46. pontban meghatározott feltételeknek, és a közösségi minimumtól való eltérést kifejezetten engedélyezni kell”.

| (110) | A 2001. évi szabályozás 45. pontja előírja, hogy a támogatás legfeljebb öt évre nyújtható, ha a támogatás degresszív, és mértéke az első évben elérheti a többletköltségek 100 %-át (21), de az ötödik év végére lineárisan nullára kell csökkennie. |
| --- | --- |

(110)

A 2001. évi szabályozás 45. pontja előírja, hogy a támogatás legfeljebb öt évre nyújtható, ha a támogatás degresszív, és mértéke az első évben elérheti a többletköltségek 100 %-át (21), de az ötödik év végére lineárisan nullára kell csökkennie.

| (111) | A 2001. évi szabályozás 46. pontja szerint nem degresszív támogatás esetén a támogatás időtartama legfeljebb öt év, és mértéke nem haladhatja meg a többletköltségek 50 %-át. |
| --- | --- |

(111)

A 2001. évi szabályozás 46. pontja szerint nem degresszív támogatás esetén a támogatás időtartama legfeljebb öt év, és mértéke nem haladhatja meg a többletköltségek 50 %-át.

| (112) | A vizsgált esetben a Bizottság már megállapította, hogy a támogatás nem volt degresszív (lásd ezen indoklás (88) preambulumbekezdését). Következésképpen csak a szabályozás 46. pontját lehetne alkalmazni. Azonban az olasz hatóságok által közölt információk alapján a Bizottság semmiképpen sem következtethet arra, hogy a támogatás mértéke nem haladta meg az üvegházban előállított termékek piaci árához viszonyított, jövedéki adó okozta termelési többletköltségek 50 %-át. |
| --- | --- |

(112)

A vizsgált esetben a Bizottság már megállapította, hogy a támogatás nem volt degresszív (lásd ezen indoklás (88) preambulumbekezdését). Következésképpen csak a szabályozás 46. pontját lehetne alkalmazni. Azonban az olasz hatóságok által közölt információk alapján a Bizottság semmiképpen sem következtethet arra, hogy a támogatás mértéke nem haladta meg az üvegházban előállított termékek piaci árához viszonyított, jövedéki adó okozta termelési többletköltségek 50 %-át.

| (113) | Ez a támogatás tehát nem tekinthető elfogadhatónak a 2001. évi szabályozás 46. pontjának rendelkezései alapján, és következésképpen a szabályozás 53. pontjának rendelkezései alapján sem. |
| --- | --- |

(113)

Ez a támogatás tehát nem tekinthető elfogadhatónak a 2001. évi szabályozás 46. pontjának rendelkezései alapján, és következésképpen a szabályozás 53. pontjának rendelkezései alapján sem.

| (114) | Az e dokumentum (94)–(112) preambulumbekezdéseiben kifejtett megfontolások bizonyítják, hogy a 2001. évi szabályozás rendelkezései alapján a vizsgált támogatás nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(114)

Az e dokumentum (94)–(112) preambulumbekezdéseiben kifejtett megfontolások bizonyítják, hogy a 2001. évi szabályozás rendelkezései alapján a vizsgált támogatás nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek.

| (115) | A többi érvelésre vonatkozóan, amelyet az olasz hatóságok az akta vizsgálatának különféle szakaszaiban előadtak, a Bizottság megállapítja, hogy nem állnak rendelkezésre olyan információk, amelyek eloszlatnák az ezen indoklás (34) preambulumbekezdésének b) pontjában kifejtett kételyeket. Az ezen indoklás (43) preambulumbekezdésében leírt érv, amely szerint az Olaszországban alkalmazott intézkedés a közös piaccal összeegyeztethető, ha a kedvezményezettek megfizetik a közösségi szinten megállapított minimális összeget, erre az esetre nem vonatkozik, mert az üvegházi termelők teljes jövedékiadó-mentességet élveztek majdnem a teljes vizsgált időszakban, tehát nem fizettek adót. |
| --- | --- |

(115)

A többi érvelésre vonatkozóan, amelyet az olasz hatóságok az akta vizsgálatának különféle szakaszaiban előadtak, a Bizottság megállapítja, hogy nem állnak rendelkezésre olyan információk, amelyek eloszlatnák az ezen indoklás (34) preambulumbekezdésének b) pontjában kifejtett kételyeket. Az ezen indoklás (43) preambulumbekezdésében leírt érv, amely szerint az Olaszországban alkalmazott intézkedés a közös piaccal összeegyeztethető, ha a kedvezményezettek megfizetik a közösségi szinten megállapított minimális összeget, erre az esetre nem vonatkozik, mert az üvegházi termelők teljes jövedékiadó-mentességet élveztek majdnem a teljes vizsgált időszakban, tehát nem fizettek adót.

| (116) | Az első eljárás megindítását követően benyújtott észrevételben a harmadik érintett fél által előadott érvek nem szolgáltatnak olyan információt, amely alátámasztaná a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségét. A támogatás nem összeegyeztethetővé nyilvánítása, illetve a támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelezettség kimondása után a kedvezményezett vállalkozások helyzetének bizonytalanságát illetően emlékeztetünk arra, hogy a nem összeegyeztethető támogatás visszafizetése a korábbi helyzet – azaz a támogatások nyújtása előtti torzulás nélküli verseny – visszaállítása érdekében szükséges. Az a tény, hogy bizonyos vállalkozások nem lesznek jövedelmezőek, csak a piacgazdaság szokásos feltételei mellett fennálló szabad verseny következménye. Másrészről semmi sem igazolja, hogy a gázolaj fogyasztásának csökkentése szükségképpen a termesztett termékek minőségének csökkenéséhez vezetne (a csökkentés legfeljebb az érést vagy a növekedést késleltetné némileg). Végül a más országokra történő hivatkozás annak bizonyítására, hogy a támogatás nem torzította a versenyt, nem tartozik az ügyhöz. Ezzel kapcsolatban elegendő megállapítani, hogy a mentesség lehetővé teszi az olasz üvegházi termelők versenyhelyzetének javítását más országok termelőihez képest, az összehasonlítást a jelenlegi olaszországi helyzetben a támogatások nélkül kell megtenni. |
| --- | --- |

(116)

Az első eljárás megindítását követően benyújtott észrevételben a harmadik érintett fél által előadott érvek nem szolgáltatnak olyan információt, amely alátámasztaná a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségét. A támogatás nem összeegyeztethetővé nyilvánítása, illetve a támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelezettség kimondása után a kedvezményezett vállalkozások helyzetének bizonytalanságát illetően emlékeztetünk arra, hogy a nem összeegyeztethető támogatás visszafizetése a korábbi helyzet – azaz a támogatások nyújtása előtti torzulás nélküli verseny – visszaállítása érdekében szükséges. Az a tény, hogy bizonyos vállalkozások nem lesznek jövedelmezőek, csak a piacgazdaság szokásos feltételei mellett fennálló szabad verseny következménye. Másrészről semmi sem igazolja, hogy a gázolaj fogyasztásának csökkentése szükségképpen a termesztett termékek minőségének csökkenéséhez vezetne (a csökkentés legfeljebb az érést vagy a növekedést késleltetné némileg). Végül a más országokra történő hivatkozás annak bizonyítására, hogy a támogatás nem torzította a versenyt, nem tartozik az ügyhöz. Ezzel kapcsolatban elegendő megállapítani, hogy a mentesség lehetővé teszi az olasz üvegházi termelők versenyhelyzetének javítását más országok termelőihez képest, az összehasonlítást a jelenlegi olaszországi helyzetben a támogatások nélkül kell megtenni.

XI.   VÉGKÖVETKEZTETÉS

| (117) | A Bizottság megállapítja, hogy Olaszország a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében jogtalanul nyújtotta a szóban forgó állami támogatást. A fenti elemzés bizonyítja, hogy a támogatások nem tekinthetők a közös piaccal összeegyeztethetőnek, mivel nem teljesítik a 2000. évi és a 2007. évi mezőgazdasági iránymutatás és az 1994. évi és a 2001. évi környezeti szabályozás feltételeit. Ezenkívül a vizsgálat bizonyította, hogy az irányelvek egyszerű megléte nem igazolhatja olyan intézkedések alkalmazását, amelyek torzíthatják a versenyt, és az olasz hatóságok nem oszlatták el azokat a kétségeket, amelyeket a Bizottság a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításakor kifejtett. |
| --- | --- |

(117)

A Bizottság megállapítja, hogy Olaszország a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében jogtalanul nyújtotta a szóban forgó állami támogatást. A fenti elemzés bizonyítja, hogy a támogatások nem tekinthetők a közös piaccal összeegyeztethetőnek, mivel nem teljesítik a 2000. évi és a 2007. évi mezőgazdasági iránymutatás és az 1994. évi és a 2001. évi környezeti szabályozás feltételeit. Ezenkívül a vizsgálat bizonyította, hogy az irányelvek egyszerű megléte nem igazolhatja olyan intézkedések alkalmazását, amelyek torzíthatják a versenyt, és az olasz hatóságok nem oszlatták el azokat a kétségeket, amelyeket a Bizottság a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításakor kifejtett.

| (118) | A 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése értelmében a jogellenes támogatásokra vonatkozó elutasító határozat esetében a Bizottság olyan határozatot hoz, amelyben kötelezi az érintett tagállamot a támogatásnak a kedvezményezettektől (jelen esetben az üvegházi termelőktől) való visszatérítéséhez szükséges intézkedések megtételére. Olaszország tehát köteles megtenni az összes szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a kedvezményezettek a nem összeegyeztethető támogatást visszafizessék, amelynek összege a nyújtott teljes jövedékiadó-mentesség és az agrárágazat más termelői számára nyújtott csökkentett jövedékiadó-kulcs közötti különbségnek felel meg. A Bizottság „A tagállamokat a jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatások visszafizettetésére felszólító bizottsági határozatok hatékony végrehajtásáról” (22) szóló közleményének 42. pontja alapján Olaszországnak a határozat hatálybalépésétől számított négy hónapos határidő áll rendelkezésére, hogy a határozatban foglaltakat végrehajtsa. A visszatérítendő támogatás magában foglalja a 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 794/2004/EK bizottsági rendelet (23) értelmében kiszámított kamatokat. |
| --- | --- |

(118)

A 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése értelmében a jogellenes támogatásokra vonatkozó elutasító határozat esetében a Bizottság olyan határozatot hoz, amelyben kötelezi az érintett tagállamot a támogatásnak a kedvezményezettektől (jelen esetben az üvegházi termelőktől) való visszatérítéséhez szükséges intézkedések megtételére. Olaszország tehát köteles megtenni az összes szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a kedvezményezettek a nem összeegyeztethető támogatást visszafizessék, amelynek összege a nyújtott teljes jövedékiadó-mentesség és az agrárágazat más termelői számára nyújtott csökkentett jövedékiadó-kulcs közötti különbségnek felel meg. A Bizottság „A tagállamokat a jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatások visszafizettetésére felszólító bizottsági határozatok hatékony végrehajtásáról” (22) szóló közleményének 42. pontja alapján Olaszországnak a határozat hatálybalépésétől számított négy hónapos határidő áll rendelkezésére, hogy a határozatban foglaltakat végrehajtsa. A visszatérítendő támogatás magában foglalja a 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 794/2004/EK bizottsági rendelet (23) értelmében kiszámított kamatokat.

| (119) | Mindezek ellenére minden egyes, a szóban forgó támogatási rendszer alapján juttatott és a juttatás időpontjában a Tanács 994/98/EK rendeletének (24) (de minimis rendelet) 2. cikke alapján a Bizottság által hozott rendelet feltételeit kielégítő támogatások nem minősülnek a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(119)

Mindezek ellenére minden egyes, a szóban forgó támogatási rendszer alapján juttatott és a juttatás időpontjában a Tanács 994/98/EK rendeletének (24) (de minimis rendelet) 2. cikke alapján a Bizottság által hozott rendelet feltételeit kielégítő támogatások nem minősülnek a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak.

| (120) | A vizsgált támogatás juttatásának időpontjában még nem voltak hatályosak az agrárágazatban nyújtott de minimis támogatásokra vonatkozó közösségi rendelkezések. |
| --- | --- |

(120)

A vizsgált támogatás juttatásának időpontjában még nem voltak hatályosak az agrárágazatban nyújtott de minimis támogatásokra vonatkozó közösségi rendelkezések.

| (121) | Az első közösségi rendelkezés ebben a tárgykörben a Bizottság 2004. október 6-i, 1860/2004/EK rendelete volt az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról a mezőgazdasági és halászati ágazatban (25). |
| --- | --- |

(121)

Az első közösségi rendelkezés ebben a tárgykörben a Bizottság 2004. október 6-i, 1860/2004/EK rendelete volt az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról a mezőgazdasági és halászati ágazatban (25).

| (122) | A Bizottság 1860/2004/EK rendeletének megfelelően a hároméves időszakban kedvezményezettenként 3 000 EUR-t meg nem haladó támogatás (ez az összeg tartalmazza a vállalkozásnak folyósított de minimis támogatást) nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet, nem torzítja a versenyt és annak torzításával sem fenyeget, és ezért nem tartozik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alkalmazásának hatálya alá. |
| --- | --- |

(122)

A Bizottság 1860/2004/EK rendeletének megfelelően a hároméves időszakban kedvezményezettenként 3 000 EUR-t meg nem haladó támogatás (ez az összeg tartalmazza a vállalkozásnak folyósított de minimis támogatást) nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet, nem torzítja a versenyt és annak torzításával sem fenyeget, és ezért nem tartozik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alkalmazásának hatálya alá.

| (123) | Az 1860/2004/EK rendelet 5. cikkének értelmében ugyanez az elv alkalmazandó a fenti rendelet hatálybalépését megelőzően folyósított támogatásokra, amenynyiben ezek az 1. és a 3. cikkben megállapított valamennyi feltételt teljesítik. |
| --- | --- |

(123)

Az 1860/2004/EK rendelet 5. cikkének értelmében ugyanez az elv alkalmazandó a fenti rendelet hatálybalépését megelőzően folyósított támogatásokra, amenynyiben ezek az 1. és a 3. cikkben megállapított valamennyi feltételt teljesítik.

| (124) | 2008. január 1-jétől az 1860/2004/EK rendelet helyébe az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2007. december 20-i, 1535/2007/EK bizottsági rendelet (26) lépett, amely a de minimis támogatások összegét három üzleti év alatt kedvezményezettenként 7 500 EUR-ra növelte, függetlenül a támogatás formájától és a támogatás céljától, tagállamonként maximum az éves termelés 0,75 %-ának megfelelő összeghatárig. |
| --- | --- |

(124)

2008. január 1-jétől az 1860/2004/EK rendelet helyébe az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2007. december 20-i, 1535/2007/EK bizottsági rendelet (26) lépett, amely a de minimis támogatások összegét három üzleti év alatt kedvezményezettenként 7 500 EUR-ra növelte, függetlenül a támogatás formájától és a támogatás céljától, tagállamonként maximum az éves termelés 0,75 %-ának megfelelő összeghatárig.

| (125) | A fenti rendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében: „Ezt a rendeletet alkalmazni kell azon támogatásokra is, amelyeket 2008. január 1. előtt ítéltek oda mezőgazdasági termelőágazati vállalkozásoknak, feltéve hogy e támogatások megfelelnek az 1–4. cikkben előírt összes feltételnek, leszámítva az e rendeletre való kifejezett utalás követelményét, amely a 4. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében szerepel”. |
| --- | --- |

(125)

A fenti rendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében: „Ezt a rendeletet alkalmazni kell azon támogatásokra is, amelyeket 2008. január 1. előtt ítéltek oda mezőgazdasági termelőágazati vállalkozásoknak, feltéve hogy e támogatások megfelelnek az 1–4. cikkben előírt összes feltételnek, leszámítva az e rendeletre való kifejezett utalás követelményét, amely a 4. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében szerepel”.

| (126) | Ezért a Bizottság nem tekinti állami támogatásnak a 3 000 EUR-t meg nem haladó összegű adócsökkentést, feltéve, hogy juttatásának időpontjában megfelelt az 1860/2004/EK rendelet rendelkezéseinek, sem a 7 500 EUR-t meg nem haladó összegű adócsökkentést, feltéve, hogy juttatásának időpontjában megfelelt az 1535/2007/EK rendelet rendelkezéseinek, |
| --- | --- |

(126)

Ezért a Bizottság nem tekinti állami támogatásnak a 3 000 EUR-t meg nem haladó összegű adócsökkentést, feltéve, hogy juttatásának időpontjában megfelelt az 1860/2004/EK rendelet rendelkezéseinek, sem a 7 500 EUR-t meg nem haladó összegű adócsökkentést, feltéve, hogy juttatásának időpontjában megfelelt az 1535/2007/EK rendelet rendelkezéseinek,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az üvegházak fűtéséhez használt gázolaj jövedékiadó-mentességének formájában 2000. október 3-tól2001. június 30-ig, továbbá a 2002., 2003. és 2004. években Olaszországban jogosulatlanul nyújtott támogatás a közös piaccal nem összeegyeztethető.

2. cikk

(1)   Olaszország köteles a kedvezményezettekkel visszafizettetni az 1. cikkben meghatározott támogatás keretében nyújtott, nem összeegyeztethető támogatást.

(2)   A visszatérítendő összegekre kamatot is kell számítani, amely attól a naptól esedékes, amikor az összeget a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, a tényleges visszatérítés napjáig.

(3)   A kamatokat a 794/2004/EK rendelet V. fejezetében meghatározott módon kell kiszámítani.

3. cikk

Az 1. cikk szerinti program keretében folyósított támogatás visszatérítése azonnali és tényleges.

Olaszország biztosítja e határozat végrehajtását a közzététel időpontjától számított négy hónapon belül.

4. cikk

E határozat közzétételétől számított két hónapon belül Olaszország az alábbi információkat szolgáltatja:

| a) | az 1. cikkben meghatározott támogatás keretében támogatásban részesült kedvezményezettek listáját és a támogatás szabályai szerint részükre összesen juttatott összeget; |
| --- | --- |

a)

az 1. cikkben meghatározott támogatás keretében támogatásban részesült kedvezményezettek listáját és a támogatás szabályai szerint részükre összesen juttatott összeget;

| b) | a teljes összeget (tőke és kamatai), amelyet minden egyes kedvezményezettnek vissza kell térítenie; |
| --- | --- |

b)

a teljes összeget (tőke és kamatai), amelyet minden egyes kedvezményezettnek vissza kell térítenie;

| c) | az ezen döntés végrehajtása érdekében már megvalósított és előirányzott intézkedések részletes leírását; |
| --- | --- |

c)

az ezen döntés végrehajtása érdekében már megvalósított és előirányzott intézkedések részletes leírását;

| d) | a kedvezményezetteknek küldött visszatérítési felszólítást igazoló dokumentumokat. |
| --- | --- |

d)

a kedvezményezetteknek küldött visszatérítési felszólítást igazoló dokumentumokat.

Olaszország tájékoztatja a Bizottságot az ezen határozat végrehajtására hozott belföldi intézkedések menetéről az 1. cikkben meghatározott rendszer keretében juttatott támogatás teljes visszafizetéséig. A Bizottság egyszerű kérésére haladéktalanul elküldi az ezen határozat alkalmazása érdekében már végrehajtott és a tervezett intézkedésekre vonatkozó információkat. Továbbá részletes információkkal szolgál a kedvezményezettek által már visszafizetett támogatás és kamatok összegéről.

5. cikk

E határozat címzettje az Olasz Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2009. július 13-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

1

(2)  C(2003) 3802 határozat, amelyről Olaszországot a 2003. október 13-i SG(2003) D/232244 levélben tájékoztatták.

2

(3)  HL C 69., 2004.3.19., 8. o.

3

(4)  HL C 101., 2005.4.27., 17. o.

4

(5)  HL C 37., 2001.2.3., 3. o.

5

(6)  SG (2008) D/207739 levél.

6

(7)  HL L 316., 1992.10.31., 12. o.

7

(8)  HL L 283., 2003.10.31., 51. o.

8

(9)  TPG, 2008. április 10-i ítélet, Hollandia kontra Bizottság, [EBHT II-00591. o.].

9

(10)  Lásd a 2006/323/EK bizottsági határozatot (HL L 119., 2006.5.4., 12. o.).

10

(11)  CGCE, 1980. szeptember 17-i ítélet, Philip Morris, 730/79 ügy.

11

(12)  HL C 119., 2002.5.22., 22. o.

12

(13)  HL C 319., 2006.12.27., 1. o.

13

(14)  HL L 316., 1992.10.31., 19. o. Az üvegházak fűtéséhez használt gázolaj jövedéki adójának összegét lásd a (43) preambulumbekezdésben.

14

(15)  Néhány olyan rendelkezés kivételével, amely a szóban forgó esetre nem vonatkozik.

15

(16)  Lásd a 13. megjegyzést.

16

(17)  HL C 28., 2000.2.1., 2. o.

17

(18)  HL C 72., 1994.3.10., 3. o.

18

(19)  Lásd az 5. megjegyzést.

19

(20)  13 EUR/1 000 kg a 2000–2003-as időszakra és 21 EUR/1 000 liter – lásd a (43) preambulumbekezdést.

20

(21)  A többletköltségeket a szabályozás 43. pontja határozza meg: a termékek piaci árához viszonyított termelési többletköltségekről van szó.

21

(22)  HL C 272., 2007.11.15., 4. o.

22

(23)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

23

(24)  HL L 142., 1998.5.14., 1. o.

24

(25)  HL L 325., 2004.10.28., 4. o.

25

(26)  HL L 337., 2007.12.21., 35. o.

26

---

| 12.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 327/21 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 327/21

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. július 13.)

az RATP nyugdíjrendszerének finanszírozási módjában Franciaország által az RATP érdekében végrehajtani tervezett reformról (C 42/07 [ex N 428/06] állami támogatás)

(az értesítés a C(2009) 5505. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/945/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló szerződésre és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte az érdekelteket, hogy a fenti cikkeknek megfelelően tegyék meg észrevételeiket (1), és tekintettel ezekre az észrevételekre,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | 2006. június 29-i levelében Franciaország értesítette a Bizottságot az RATP nyugdíjrendszerének finanszírozási módjában végrehajtandó reformról. 2006. szeptember 29-i, 2006. december 15-i és 2007. április 4-i leveleiben Franciaország kiegészítő információkat közölt a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(1)

2006. június 29-i levelében Franciaország értesítette a Bizottságot az RATP nyugdíjrendszerének finanszírozási módjában végrehajtandó reformról. 2006. szeptember 29-i, 2006. december 15-i és 2007. április 4-i leveleiben Franciaország kiegészítő információkat közölt a Bizottsággal.

| (2) | 2007. október 10-én kelt levelében a Bizottság azon határozatáról tájékoztatta Franciaországot, hogy az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerint eljárást indít a bejelentett intézkedést illetően (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). |
| --- | --- |

(2)

2007. október 10-én kelt levelében a Bizottság azon határozatáról tájékoztatta Franciaországot, hogy az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerint eljárást indít a bejelentett intézkedést illetően (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat).

| (3) | Az eljárás megindításáról szóló határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában2008. január 15-én tették közzé (2). |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindításáról szóló határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában2008. január 15-én tették közzé (2).

| (4) | A francia hatóságok 2008. január 22-i keltezéssel eljuttatták észrevételeiket. |
| --- | --- |

(4)

A francia hatóságok 2008. január 22-i keltezéssel eljuttatták észrevételeiket.

| (5) | 2008. február 19-én a Bizottsághoz egy érdekelt féltől észrevételek érkeztek. A Bizottság ezeket továbbította Franciaországnak, lehetőséget adva, hogy az megjegyzéseket fűzzön hozzájuk; a Bizottság ezeket a megjegyzéseket 2008. április 3-án kelt levélben megkapta. |
| --- | --- |

(5)

2008. február 19-én a Bizottsághoz egy érdekelt féltől észrevételek érkeztek. A Bizottság ezeket továbbította Franciaországnak, lehetőséget adva, hogy az megjegyzéseket fűzzön hozzájuk; a Bizottság ezeket a megjegyzéseket 2008. április 3-án kelt levélben megkapta.

| (6) | 2008. április 23-án a francia hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a francia kormány 2007 őszén már megkezdte a közvállalkozások sajátos nyugdíjrendszereinek, többek között az RATP nyugdíjrenszerének a reformját. |
| --- | --- |

(6)

2008. április 23-án a francia hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a francia kormány 2007 őszén már megkezdte a közvállalkozások sajátos nyugdíjrendszereinek, többek között az RATP nyugdíjrenszerének a reformját.

| (7) | A Bizottság 2009. január 6-án kiegészítő információk benyújtására való felszólítást küldött a francia hatóságoknak, azok pedig 2009. március 3-án kelt levélben válaszoltak. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 2009. január 6-án kiegészítő információk benyújtására való felszólítást küldött a francia hatóságoknak, azok pedig 2009. március 3-án kelt levélben válaszoltak.

2.   A KEDVEZMÉNYEZETT LEÍRÁSA

| (8) | A Régie Autonome des Transports Parisiens (a párizsi közlekedési vállalat, a továbbiakban: RATP) olyan francia közvállalkozás, amelynek 100 %-os tulajdonosa a francia állam. Az RATP a párizsi régió személyszállításának átszervezéséről és koordinációjáról szóló 48-506. sz. 1948. március 21-i keltezésű törvény értelmében jött létre (3), és a társaság célja a „rábízott tömegközlekedési hálózatok és vonalak működtetése” (4). |
| --- | --- |

(8)

A Régie Autonome des Transports Parisiens (a párizsi közlekedési vállalat, a továbbiakban: RATP) olyan francia közvállalkozás, amelynek 100 %-os tulajdonosa a francia állam. Az RATP a párizsi régió személyszállításának átszervezéséről és koordinációjáról szóló 48-506. sz. 1948. március 21-i keltezésű törvény értelmében jött létre (3), és a társaság célja a „rábízott tömegközlekedési hálózatok és vonalak működtetése” (4).

| (9) | A törvény az RATP tevékenységeit a párizsi régió tömegközlekedésében határozta meg. Az 1948. március 21-i, 48-506. sz. törvény 7. cikke értelmében az RATP feladata „Párizs város és Seine megye tömegközelekedési hálózatának valamint a korábban a Compagnie du chemin de fer métropolitain illetve a Société des transports en commun de la région parisienne vállalkozások által működtetett Seine-et-Oise és Seine-et-Marne megyei vonalak működtetése”. Ezt a helyzet a hivatkozott 1959. január 7-i, 59-151. sz. kormányrendelet megerősítette. |
| --- | --- |

(9)

A törvény az RATP tevékenységeit a párizsi régió tömegközlekedésében határozta meg. Az 1948. március 21-i, 48-506. sz. törvény 7. cikke értelmében az RATP feladata „Párizs város és Seine megye tömegközelekedési hálózatának valamint a korábban a Compagnie du chemin de fer métropolitain illetve a Société des transports en commun de la région parisienne vállalkozások által működtetett Seine-et-Oise és Seine-et-Marne megyei vonalak működtetése”. Ezt a helyzet a hivatkozott 1959. január 7-i, 59-151. sz. kormányrendelet megerősítette.

| (10) | Mindazonáltal az RATP-nek leányvállalati révén az Ile-de-France régión kívül is (5) lehetősége van járatokat üzemeltetni. Az RATP leányvállalatai részvénytársaságok formájában működnek, mára három nagy ágazatba szerveződtek, és körülbelül 2 050 alkalmazottat foglalkoztatnak, akik közül 170-en az anyavállalat közvetlen alkalmazásában állnak.






  — | a közlekedési ágazat, amelyet az RATP Développement SA irányít, és amelynek a 2005-ös költségvetési év során elért konszolidált forgalma 57 millió EUR, amelyből 4,7 millió EUR a külföldi, 3,1 millió EUR pedig a vidéki régiókban (Franciaországnak az Ile-de-France régión kívüli területén) lebonyolított forgalom, |
| --- | --- | --- |

(10)

Mindazonáltal az RATP-nek leányvállalati révén az Ile-de-France régión kívül is (5) lehetősége van járatokat üzemeltetni. Az RATP leányvállalatai részvénytársaságok formájában működnek, mára három nagy ágazatba szerveződtek, és körülbelül 2 050 alkalmazottat foglalkoztatnak, akik közül 170-en az anyavállalat közvetlen alkalmazásában állnak.

—

a közlekedési ágazat, amelyet az RATP Développement SA irányít, és amelynek a 2005-ös költségvetési év során elért konszolidált forgalma 57 millió EUR, amelyből 4,7 millió EUR a külföldi, 3,1 millió EUR pedig a vidéki régiókban (Franciaországnak az Ile-de-France régión kívüli területén) lebonyolított forgalom,

| — | a mérnökségi ágazat, amelyet az RATP International SA irányít, amelynek a 2005-ös költségvetési év során elért konszolidált forgalma 86 millió EUR, és amely 80 %-ban külföldön, a fennmaradó – Franciaországon belüli – részben pedig elsősorban Ile-de-France régión kívül tevékenykedik, |
| --- | --- |

—

a mérnökségi ágazat, amelyet az RATP International SA irányít, amelynek a 2005-ös költségvetési év során elért konszolidált forgalma 86 millió EUR, és amely 80 %-ban külföldön, a fennmaradó – Franciaországon belüli – részben pedig elsősorban Ile-de-France régión kívül tevékenykedik,

| — | a területhasznosítási ágazat, amely lényegében az ingatlanfejlsztéssel foglalkozó leányvállalatokat fogja össze (az RATP által kezelt telkeken), a metróállomásokon található kereskedelmi egységek és a telekommunikációs tevékenységek hasznosításával foglalkozik, és amelynek a 2005-ös költségvetési év során elért, kizárólag Ile-de-France régióban lebonyolított konszolidált forgalma 33 millió EUR. |
| --- | --- |

—

a területhasznosítási ágazat, amely lényegében az ingatlanfejlsztéssel foglalkozó leányvállalatokat fogja össze (az RATP által kezelt telkeken), a metróállomásokon található kereskedelmi egységek és a telekommunikációs tevékenységek hasznosításával foglalkozik, és amelynek a 2005-ös költségvetési év során elért, kizárólag Ile-de-France régióban lebonyolított konszolidált forgalma 33 millió EUR.

| (11) | Az RATP csoport összesen mintegy 46 050 személyt alkalmaz, akik közül 44 000-et az RATP közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztat, a többi 2 050 személy pedig az RATP leányvállalatainál dolgozik. |
| --- | --- |

(11)

Az RATP csoport összesen mintegy 46 050 személyt alkalmaz, akik közül 44 000-et az RATP közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztat, a többi 2 050 személy pedig az RATP leányvállalatainál dolgozik.

| (12) | A közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatottak munkakörülményeit az RATP munkavállalóinak jogállásáról szóló jogszabály biztosítja (6). Az RATP leányvállalatai által foglalkoztatott 2 050 alkalmazott esetében azonban a munkakörülményeket a kollektív szerződések írják elő, és ebből kifolyólag ezekre nem vonatkozik az RATP munkavállalóinak jogállásáról szóló jogszabály. |
| --- | --- |

(12)

A közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatottak munkakörülményeit az RATP munkavállalóinak jogállásáról szóló jogszabály biztosítja (6). Az RATP leányvállalatai által foglalkoztatott 2 050 alkalmazott esetében azonban a munkakörülményeket a kollektív szerződések írják elő, és ebből kifolyólag ezekre nem vonatkozik az RATP munkavállalóinak jogállásáról szóló jogszabály.

3.   AZ ILE-DE-FRANCE RÉGIÓ TÖMEGKÖZLEKEDÉSI PIACÁNAK LEÍRÁSA

| (13) | Jelenleg Ile-de-France régió tömegközlekedési piaca nem nyitott a verseny előtt. A tömegközlekesési vonalak működtetéséhez szükséges engedélyeket az 1959. január 7-i, az Ile-de-France régió személyszállításának szervezéséről szóló 59-157. sz. rendelet által előírt eljárás alapján ítélték oda (7), amely Ile-de-France régió tömegközlekedési piacát az RATP és sok akkori, kisméretű, történelmi magánüzemeltő között osztotta fel. |
| --- | --- |

(13)

Jelenleg Ile-de-France régió tömegközlekedési piaca nem nyitott a verseny előtt. A tömegközlekesési vonalak működtetéséhez szükséges engedélyeket az 1959. január 7-i, az Ile-de-France régió személyszállításának szervezéséről szóló 59-157. sz. rendelet által előírt eljárás alapján ítélték oda (7), amely Ile-de-France régió tömegközlekedési piacát az RATP és sok akkori, kisméretű, történelmi magánüzemeltő között osztotta fel.

| (14) | Az RATP-n kívül körülbelül száz vállalkozás nyújt tömegközlekedési szolgáltatásokat Ile-de-France régióban. Ezek az SNCF és az OPTILE egyesület által tömörített kis magánüzemeltetők (körülbel 95 vállalkozás, amelyből 3 nagy buszválalkozás: a Veolia Transport, a Keolis és a Transdev). |
| --- | --- |

(14)

Az RATP-n kívül körülbelül száz vállalkozás nyújt tömegközlekedési szolgáltatásokat Ile-de-France régióban. Ezek az SNCF és az OPTILE egyesület által tömörített kis magánüzemeltetők (körülbel 95 vállalkozás, amelyből 3 nagy buszválalkozás: a Veolia Transport, a Keolis és a Transdev).

| (15) | A vasúti és közúti személyszállításról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. október 23-i 1370/2007/EK eurrópai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbikaban: 1370/2007/EK rendelet) (8) előírja a tömegközlegekési piac fokozatos megnyitását. A rendelet annak 12. cikke értelmében 2009. december 3-án lép hatályba. |
| --- | --- |

(15)

A vasúti és közúti személyszállításról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. október 23-i 1370/2007/EK eurrópai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbikaban: 1370/2007/EK rendelet) (8) előírja a tömegközlegekési piac fokozatos megnyitását. A rendelet annak 12. cikke értelmében 2009. december 3-án lép hatályba.

4.   AZ RATP SAJÁTOS NYUGDÍJRENDSZERÉNEK ELLÁTÁSAI A REFORM ELŐTT ÉS UTÁN

| (16) | Az RATP nyugdíjrendszeréről a fent említett 1948. március 21-i 48-506. sz. törvény 31. cikke, valamint az azt kiegészítő, az RATP jogállásáról szóló 1959. szeptember 23-i 59-1091. sz. rendelet (décret) rendelkezik (9). |
| --- | --- |

(16)

Az RATP nyugdíjrendszeréről a fent említett 1948. március 21-i 48-506. sz. törvény 31. cikke, valamint az azt kiegészítő, az RATP jogállásáról szóló 1959. szeptember 23-i 59-1091. sz. rendelet (décret) rendelkezik (9).

| (17) | Az RATP nyugdíjrendszere a Társadalombiztosítás törvénykönyv (Code de la sécurité sociale) L. 711-1 és R. 711-1 cikkei értelmében sajátos rendszernek minősül, mivel sajátos előnyöket tartalmaz az általános jogi rendszerekhez képest. Ez egy olyan szabályozási rendszer, amelyet az állam közigazgatási úton hozott létre. Továbbá a paraméterek változását, úgymint a nyugdíjjárulékok befizetését és a folyósított ellátásokat szabályozási intézkedések határozzák meg. |
| --- | --- |

(17)

Az RATP nyugdíjrendszere a Társadalombiztosítás törvénykönyv (Code de la sécurité sociale) L. 711-1 és R. 711-1 cikkei értelmében sajátos rendszernek minősül, mivel sajátos előnyöket tartalmaz az általános jogi rendszerekhez képest. Ez egy olyan szabályozási rendszer, amelyet az állam közigazgatási úton hozott létre. Továbbá a paraméterek változását, úgymint a nyugdíjjárulékok befizetését és a folyósított ellátásokat szabályozási intézkedések határozzák meg.

| (18) | 2008. január 15-ig az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottainak sajátos nyugdíjrendszerének az általános jogi rendszerekhez képest a sajátosságát a nyugdíjjogosultság megállapításának és a nyugdíj kiszámításának módozatai adták. |
| --- | --- |

(18)

2008. január 15-ig az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottainak sajátos nyugdíjrendszerének az általános jogi rendszerekhez képest a sajátosságát a nyugdíjjogosultság megállapításának és a nyugdíj kiszámításának módozatai adták.

| (19) | E tekintetben az általános jog szerinti nyugdíjrendszerekben a nyugdíj összegét a munkában eltöltött idő egészének vagy részének átlagfizetése alapján állapítják meg. A nyugdíj összege függ továbbá a biztosítási időtől, a kortól illetve attól, hogy sor kerül-e értékcsökkenésre vagy értéknövelésre abban az esetben, ha az előző két kritérium alapján megállapított értékeket nem sikerül elérni vagy azokat meghaladják. Ennek megfelelően az általános rendszerben a nyugdíj összegét a munkában eltöltött legjobb 25 év (egy meghatározott legmagasabb éves jövedelemösszegig) átlagfizetése alapján (a jutalmat beleértve) állapítják meg, és az ilyenkor alakalmazandó nyugdíjszámítási kulcs 50 % (teljes nyugdíj), amennyiben a biztosított legalább 40 biztosított évet igazol. |
| --- | --- |

(19)

E tekintetben az általános jog szerinti nyugdíjrendszerekben a nyugdíj összegét a munkában eltöltött idő egészének vagy részének átlagfizetése alapján állapítják meg. A nyugdíj összege függ továbbá a biztosítási időtől, a kortól illetve attól, hogy sor kerül-e értékcsökkenésre vagy értéknövelésre abban az esetben, ha az előző két kritérium alapján megállapított értékeket nem sikerül elérni vagy azokat meghaladják. Ennek megfelelően az általános rendszerben a nyugdíj összegét a munkában eltöltött legjobb 25 év (egy meghatározott legmagasabb éves jövedelemösszegig) átlagfizetése alapján (a jutalmat beleértve) állapítják meg, és az ilyenkor alakalmazandó nyugdíjszámítási kulcs 50 % (teljes nyugdíj), amennyiben a biztosított legalább 40 biztosított évet igazol.

| (20) | Az RATP nyugdíjrendszere szerint viszont a közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatottaknak minden biztosított év után az alkalmazásban eltöltött utolsó hat hónap során kapott jutalmakon kívüli alapfizetés 2 %-a jár, amennyiben rendelkeznek 37,5 év szolgálati idővel. Következésképpen az RATP alkalmazottai 37,5 év szolgálati idő után a legutolsó jutalmat nem tartalmazó fizetésüknek 75 %-át kapták képhez, ami a jutalmakat is beleszámolva az utolsó fizetésük 64,5 %-ának felelt meg. |
| --- | --- |

(20)

Az RATP nyugdíjrendszere szerint viszont a közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatottaknak minden biztosított év után az alkalmazásban eltöltött utolsó hat hónap során kapott jutalmakon kívüli alapfizetés 2 %-a jár, amennyiben rendelkeznek 37,5 év szolgálati idővel. Következésképpen az RATP alkalmazottai 37,5 év szolgálati idő után a legutolsó jutalmat nem tartalmazó fizetésüknek 75 %-át kapták képhez, ami a jutalmakat is beleszámolva az utolsó fizetésük 64,5 %-ának felelt meg.

| (21) | A 2003. augusztus 21-i törvény által bevezetett, a francia nyugdíjrendszerek szinte mindegyikére vonatkozó általános nyugdíjreformot (10) a 2008. január 15-i 2008-48. sz. rendelet (11), a 2008. június 30-i 2008-637. sz. rendelet (12) és a 2008. december 30-i 2008-1514. sz. rendelet (13) az RATP sajátos nyugdíjrendszerére is kiterjesztette. Ennek a reformnak az egyik célkitűzése, hogy a magánszférában alkalmazottként foglalkoztatottak és a közalkalmazottak általános jogi alaprendszereinek szabályai alapján a sajátos rendszereket összehangolja. Az RATP sajátos rendszerével kapcsolatban megállapítható, hogy a teljes mértékű nyugdíj eléréséhez szükséges nyugdíjjárulék-fizetési időt fokozatosan emelik, mígnem 2012-re eléri a 40 éves szolgálati időt, majd ezt követően minden év július 1-jén negyed évvel növekszik mindaddig, amíg el nem éri az általános rendszer és a közalkalmazotti rendszer által megkövetelt időtartamot (az általános és közalkalmazotti rendszerben 2012-ben bevezetendő 41 éves szolgálati időt 2016-ban a sajátos rendszerben is el kell érni). |
| --- | --- |

(21)

A 2003. augusztus 21-i törvény által bevezetett, a francia nyugdíjrendszerek szinte mindegyikére vonatkozó általános nyugdíjreformot (10) a 2008. január 15-i 2008-48. sz. rendelet (11), a 2008. június 30-i 2008-637. sz. rendelet (12) és a 2008. december 30-i 2008-1514. sz. rendelet (13) az RATP sajátos nyugdíjrendszerére is kiterjesztette. Ennek a reformnak az egyik célkitűzése, hogy a magánszférában alkalmazottként foglalkoztatottak és a közalkalmazottak általános jogi alaprendszereinek szabályai alapján a sajátos rendszereket összehangolja. Az RATP sajátos rendszerével kapcsolatban megállapítható, hogy a teljes mértékű nyugdíj eléréséhez szükséges nyugdíjjárulék-fizetési időt fokozatosan emelik, mígnem 2012-re eléri a 40 éves szolgálati időt, majd ezt követően minden év július 1-jén negyed évvel növekszik mindaddig, amíg el nem éri az általános rendszer és a közalkalmazotti rendszer által megkövetelt időtartamot (az általános és közalkalmazotti rendszerben 2012-ben bevezetendő 41 éves szolgálati időt 2016-ban a sajátos rendszerben is el kell érni).

5.   AZ RATP KÖZALKALMAZOTTI MUNKAKÖRÖKET BETÖLTŐ ALKALMAZOTTAINAK SAJÁTOS NYUGDÍJRENDSZERÉNEK FINANSZÍROZÁSA A BEJELENTETT REFORM ELŐTT ÉS UTÁN

| (22) | Az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottainak nyugdíjrendszere elosztó típusú nyugdíjrendszer, amelyben az aktív munkavállalók által öregségi nyugdíjbiztosítás címén befizetett nyugdíjjárulékot azonnal felhasználják a nyugdíjasok öregségi nyugdíjának kifizetésére (14). |
| --- | --- |

(22)

Az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottainak nyugdíjrendszere elosztó típusú nyugdíjrendszer, amelyben az aktív munkavállalók által öregségi nyugdíjbiztosítás címén befizetett nyugdíjjárulékot azonnal felhasználják a nyugdíjasok öregségi nyugdíjának kifizetésére (14).

| (23) | 2005. december 31-ig az RATP jogi felősséggel tartozott a sajátos nyugdíjrendszeren belül vállalt kötelezettségekért. A fent említett 1948. évi törvény 20. cikke értelmében az RATP felelőssége volt, hogy sajátos nyugdíjrendszerének pénzügyi egyensúlyát biztosítsa. |
| --- | --- |

(23)

2005. december 31-ig az RATP jogi felősséggel tartozott a sajátos nyugdíjrendszeren belül vállalt kötelezettségekért. A fent említett 1948. évi törvény 20. cikke értelmében az RATP felelőssége volt, hogy sajátos nyugdíjrendszerének pénzügyi egyensúlyát biztosítsa.

| (24) | Ennek a sajátos nyugdíjrendszernek az irányítását az RATP nyugdíjfolyósító osztálya látta el, amely az RATP-nek mint jogalanynak a részét képezte. Erre az osztályra folytak be az RATP aktív közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottai által és az RATP mint munkáltató által fizetett nyugdíjjárulékok, és ez az osztály folyósította a nyugdíjat az arra jogosultak számára. A nyugdíjjárulékok mértéke (a 7,58 %-os mukaválallói és a 15,34 %-os munkáltatói nyugdíjjárulék) alacsonyabb volt az általános jogi rendszer járulékainál (a 12 %-os mukaválallói és 18 %-os munkáltatói járulékoknál). |
| --- | --- |

(24)

Ennek a sajátos nyugdíjrendszernek az irányítását az RATP nyugdíjfolyósító osztálya látta el, amely az RATP-nek mint jogalanynak a részét képezte. Erre az osztályra folytak be az RATP aktív közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottai által és az RATP mint munkáltató által fizetett nyugdíjjárulékok, és ez az osztály folyósította a nyugdíjat az arra jogosultak számára. A nyugdíjjárulékok mértéke (a 7,58 %-os mukaválallói és a 15,34 %-os munkáltatói nyugdíjjárulék) alacsonyabb volt az általános jogi rendszer járulékainál (a 12 %-os mukaválallói és 18 %-os munkáltatói járulékoknál).

| (25) | Hosszú időn keresztül az RATP nyugdíjrendszerében strukturális deficit keletkezett az aktív dolgozók és a nyugdíjasok demográfiai kiegyensúlyozatlansága és a rendszernek az általános rendszerhez viszonyított saját előnyei miatt, valamint 2005. december 31. előtt a nyugdíjjárulékok törvény általi meghatározása miatt. Az RATP nyugdíjrendszerének ezeket a sorozatos hiányait az állam pótolta a fent említett 1959. január 7-i kormányrendelet 2. cikke és az 1959. január 7-i rendelet alapján. |
| --- | --- |

(25)

Hosszú időn keresztül az RATP nyugdíjrendszerében strukturális deficit keletkezett az aktív dolgozók és a nyugdíjasok demográfiai kiegyensúlyozatlansága és a rendszernek az általános rendszerhez viszonyított saját előnyei miatt, valamint 2005. december 31. előtt a nyugdíjjárulékok törvény általi meghatározása miatt. Az RATP nyugdíjrendszerének ezeket a sorozatos hiányait az állam pótolta a fent említett 1959. január 7-i kormányrendelet 2. cikke és az 1959. január 7-i rendelet alapján.

| (26) | 2006. június 29-én Franciaország bejelentette az RATP nyugdíjrenszerének finanszírozási reformját. A francia hatóságok szerint ez a reform illeszkedik az Ile-de-France régió városi közlekedésének intézményi hátterében az elmúlt tíz év során bekövetkezett változásba és a városi közlekedésnek a versenytársak előtti megnyitására való felkészülésbe. |
| --- | --- |

(26)

2006. június 29-én Franciaország bejelentette az RATP nyugdíjrenszerének finanszírozási reformját. A francia hatóságok szerint ez a reform illeszkedik az Ile-de-France régió városi közlekedésének intézményi hátterében az elmúlt tíz év során bekövetkezett változásba és a városi közlekedésnek a versenytársak előtti megnyitására való felkészülésbe.

| (27) | A bejelentett reform két szakaszban kerül megvalósításra. |
| --- | --- |

(27)

A bejelentett reform két szakaszban kerül megvalósításra.

5.1.   2006. JANUÁR 1-JÉN MEGALAKULT AZ RATP SZEMÉLYZETÉNEK NYUGDÍJPÉNZTÁRA

| (28) | A 2005. december 26-i 2005-1635. sz. rendelet (15) értelmében 2006. január 1-jével létrejött az RATP személyzetének nyugdíjpénztára (a továbbiakban: CRP-RATP). |
| --- | --- |

(28)

A 2005. december 26-i 2005-1635. sz. rendelet (15) értelmében 2006. január 1-jével létrejött az RATP személyzetének nyugdíjpénztára (a továbbiakban: CRP-RATP).

| (29) | A CRP-RATP magánjogi társadalombiztosítási státusú, jogi szélyiséggel rendelkező szervezet, és az RATP-től jogilag és pénzügyileg független. A Társadalombiztosítási törvénykönyv (Code de la sécurité sociale) L711-1. cikke értelmében az L 111-1. cikkben foglalt összes jogosítvánnyal rendelkezik, különös tekintettel arra, hogy a társadalombiztosítás szerkezete a nemzeti szolidaritás elvén alapul és a minden autonóm nyugdíjpénztárra vonatkozó Társadalombiztosítási törvénykönyv rendelkezései vonatkoznak rá. A CRP-RATP az illetékes állami hatóságok ellenőrzése alá tartozik, és e hatóságokat kormánybiztosok képviselik. |
| --- | --- |

(29)

A CRP-RATP magánjogi társadalombiztosítási státusú, jogi szélyiséggel rendelkező szervezet, és az RATP-től jogilag és pénzügyileg független. A Társadalombiztosítási törvénykönyv (Code de la sécurité sociale) L711-1. cikke értelmében az L 111-1. cikkben foglalt összes jogosítvánnyal rendelkezik, különös tekintettel arra, hogy a társadalombiztosítás szerkezete a nemzeti szolidaritás elvén alapul és a minden autonóm nyugdíjpénztárra vonatkozó Társadalombiztosítási törvénykönyv rendelkezései vonatkoznak rá. A CRP-RATP az illetékes állami hatóságok ellenőrzése alá tartozik, és e hatóságokat kormánybiztosok képviselik.

| (30) | A CRP-RATP megalakulásának napján az RATP helyett és helyén a közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatottak egyetlen törvény szereinti nyugdíjfolyósítájává vált. |
| --- | --- |

(30)

A CRP-RATP megalakulásának napján az RATP helyett és helyén a közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatottak egyetlen törvény szereinti nyugdíjfolyósítájává vált.

| (31) | Ezen a címen a CRP-RATP-nek az RATP 2006. január 1. óta kötelezettség alól mentesítő hozzájárulást folyósít, amely megfelel a sajátos rendszerben biztosított aktív munkavállalók által és az RATP mint munkáltató által fizetett járulékoknak. A járulékok mértékét egyébként ugyanezzel a dátummal kezdődően felemelték az általános jog által előirt szintre (16). Ezeken a munkaválallói és munkáltatói nyugdíjjárulékokon kívül a CRP-RATP-be az állam is befizet egy bizonyos összeget pénzügyi mérlegének kiegyensúlyozása érdekében. Ez az egyensúlyt szolgáló hozzájárulás mind a sajátos rendszer demográfiai deficitjét, mind pedig ennek a rendszernek a nyugdíjjogosultságait hivatott finanszírozni. Az állam 2006-ban 390,11 millió EUR, 2007-ben pedig 414 millió EUR összegben nyújtott támogatást az egyensúly megteremtése érdekében. |
| --- | --- |

(31)

Ezen a címen a CRP-RATP-nek az RATP 2006. január 1. óta kötelezettség alól mentesítő hozzájárulást folyósít, amely megfelel a sajátos rendszerben biztosított aktív munkavállalók által és az RATP mint munkáltató által fizetett járulékoknak. A járulékok mértékét egyébként ugyanezzel a dátummal kezdődően felemelték az általános jog által előirt szintre (16). Ezeken a munkaválallói és munkáltatói nyugdíjjárulékokon kívül a CRP-RATP-be az állam is befizet egy bizonyos összeget pénzügyi mérlegének kiegyensúlyozása érdekében. Ez az egyensúlyt szolgáló hozzájárulás mind a sajátos rendszer demográfiai deficitjét, mind pedig ennek a rendszernek a nyugdíjjogosultságait hivatott finanszírozni. Az állam 2006-ban 390,11 millió EUR, 2007-ben pedig 414 millió EUR összegben nyújtott támogatást az egyensúly megteremtése érdekében.

5.2.   AZ RATP SAJÁTOS RENDSZERE SZERINTI ALAPJOGOSULTSÁGOK PÉNZÜGYI KAPCSOLÓDÁSA AZ ÁLTALÁNOS JOGI RENDSZEREKHEZ

| (32) | A fent említett 2005. december 26-i 2005-1635. sz. rendelet 18. cikke lehetővé teszi a CRP-RATP számára, hogy az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottainak sajátos rendszere szerinti nyugdíjjogosultságok egy részét pénzügyileg kapcsolja az általános jogi renszerekhez (CNAV (17) és ARGIC (18)/ARRCO (19)) (20), azaz a CRP-RATP nyugdíjjal kapcsolatos műveleteit technikailag átadja az általános jogi rendszereknek (a továbbiakban: befogadó rendszerek). |
| --- | --- |

(32)

A fent említett 2005. december 26-i 2005-1635. sz. rendelet 18. cikke lehetővé teszi a CRP-RATP számára, hogy az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottainak sajátos rendszere szerinti nyugdíjjogosultságok egy részét pénzügyileg kapcsolja az általános jogi renszerekhez (CNAV (17) és ARGIC (18)/ARRCO (19)) (20), azaz a CRP-RATP nyugdíjjal kapcsolatos műveleteit technikailag átadja az általános jogi rendszereknek (a továbbiakban: befogadó rendszerek).

| (33) | Az RATP sajátos nyugdíjrendszere szerinti jogosultságok egy részének az általános jogi rendszerekhez való kapcsolása azt a célt szolgálja, hogy a generációközi és szakmaközi szolidaritás mechanizmusa jelentősen megnövelt demográfiai bázison működhessen, és hogy nagyobb általánosságban az újraelosztás elvén működő kötelező nyugdíjrendszerek hosszú távú finanszírozhatósága biztosítható legyen. |
| --- | --- |

(33)

Az RATP sajátos nyugdíjrendszere szerinti jogosultságok egy részének az általános jogi rendszerekhez való kapcsolása azt a célt szolgálja, hogy a generációközi és szakmaközi szolidaritás mechanizmusa jelentősen megnövelt demográfiai bázison működhessen, és hogy nagyobb általánosságban az újraelosztás elvén működő kötelező nyugdíjrendszerek hosszú távú finanszírozhatósága biztosítható legyen.

| (34) | A Társadalombiztosítási törvénykönyv (Code de la sécurité sociale) L222-6. cikke értelmében sajátos nyugdíjrendszert illetve bármilyen nyugdíjrendszert a sajátos nyugdíjrendszer által folyósított juttatások közül csak azon juttatások esetében lehet kapcsolni általános jogi rendszerekhez, amelyek megegyeznek az általános rendszer által a munkavállalók számára folyósított öregségi biztosítási juttatásokkal. |
| --- | --- |

(34)

A Társadalombiztosítási törvénykönyv (Code de la sécurité sociale) L222-6. cikke értelmében sajátos nyugdíjrendszert illetve bármilyen nyugdíjrendszert a sajátos nyugdíjrendszer által folyósított juttatások közül csak azon juttatások esetében lehet kapcsolni általános jogi rendszerekhez, amelyek megegyeznek az általános rendszer által a munkavállalók számára folyósított öregségi biztosítási juttatásokkal.

| (35) | Az újraelosztó nyugdíjrendszerek esetében a korábbi rendszerben (és más kritériumok alapján) megszerzett jogosultságoknak a befogadó rendszer általi átvétele során a jogosultságokat a befogadó rendszer szabályai alapján állapítják meg úgy, mintha a jogosultak (nyugdíjasok, aktív foglalkoztatottak, töröltek) a teljes munkaviszonyukat a befogadó rendszerben töltötték volna le. |
| --- | --- |

(35)

Az újraelosztó nyugdíjrendszerek esetében a korábbi rendszerben (és más kritériumok alapján) megszerzett jogosultságoknak a befogadó rendszer általi átvétele során a jogosultságokat a befogadó rendszer szabályai alapján állapítják meg úgy, mintha a jogosultak (nyugdíjasok, aktív foglalkoztatottak, töröltek) a teljes munkaviszonyukat a befogadó rendszerben töltötték volna le.

| (36) | A jelen esetben a francia hatóságok számították ki az alapjogosuktságokat, tehát azokat a jogosultságokat, amelyek azoknak a nyugdíjellátásoknak felelnek meg, amelyeket a befogadó rendszer szabályai alapján állapítottak meg, és amelyeket ez a rendszer átvesz (21). A befogadó rendszer kizárólag az ily módon meghatározott alapjogosultságokat tudja átvenni. |
| --- | --- |

(36)

A jelen esetben a francia hatóságok számították ki az alapjogosuktságokat, tehát azokat a jogosultságokat, amelyek azoknak a nyugdíjellátásoknak felelnek meg, amelyeket a befogadó rendszer szabályai alapján állapítottak meg, és amelyeket ez a rendszer átvesz (21). A befogadó rendszer kizárólag az ily módon meghatározott alapjogosultságokat tudja átvenni.

| (37) | A Társadalombiztosítási törvénykönyv (Code de la sécurité sociale) 222-6. cikke többek között azt is előírja, hogy a sajátos rendszer kapcsolása során tiszteletben kell tartani a művelet szigorú pénzügyi semlegességének az elvét a befogadó rendszerben biztosított munkavállalók számára. Más szóval a sajátos nyugdíjrendszernek az általános jogi rendszerhez való pénzügyi kapcsolása semmilyen esetben nem ronthatja a befogadó rendszer pénzügyi helyzetét. |
| --- | --- |

(37)

A Társadalombiztosítási törvénykönyv (Code de la sécurité sociale) 222-6. cikke többek között azt is előírja, hogy a sajátos rendszer kapcsolása során tiszteletben kell tartani a művelet szigorú pénzügyi semlegességének az elvét a befogadó rendszerben biztosított munkavállalók számára. Más szóval a sajátos nyugdíjrendszernek az általános jogi rendszerhez való pénzügyi kapcsolása semmilyen esetben nem ronthatja a befogadó rendszer pénzügyi helyzetét.

| (38) | Ebben a szakaszban kerül sor azon mérlegelésre, amelynek a célja annak megállapítása, hogy a korábbi nyugdíjjogosultságok milyen arányban kerüljenek beszámításra a kapcsolódás során a fent említett pénzügyi semlegesség elvének szigorú betartása mellett. Elvileg a mérlegelés a kapcsolt csoport nyugdíjteher-viszonyát hasonlítja össze a befogadó rendszer nyugdíjteher-viszonyával (22). A befogadó rendszer ezt követően meghatározza, hogy a rekonstruált korábbi jogosultságok mekkora hányada biztosítja ezeknek a nyugdíjteher-viszonyoknak az azonosságát: ezen a validációs értéken a nyugdíjjogosultságokat „ingyen” veszi át a befogadó rendszer. |
| --- | --- |

(38)

Ebben a szakaszban kerül sor azon mérlegelésre, amelynek a célja annak megállapítása, hogy a korábbi nyugdíjjogosultságok milyen arányban kerüljenek beszámításra a kapcsolódás során a fent említett pénzügyi semlegesség elvének szigorú betartása mellett. Elvileg a mérlegelés a kapcsolt csoport nyugdíjteher-viszonyát hasonlítja össze a befogadó rendszer nyugdíjteher-viszonyával (22). A befogadó rendszer ezt követően meghatározza, hogy a rekonstruált korábbi jogosultságok mekkora hányada biztosítja ezeknek a nyugdíjteher-viszonyoknak az azonosságát: ezen a validációs értéken a nyugdíjjogosultságokat „ingyen” veszi át a befogadó rendszer.

| (39) | Amennyiben a befogadó rendszer által a rekonstruált megszerzett jogosultságokra vonatkozólag megadott validációs érték nem éri el a 100 %-ot, a befogadó rendszer felajánlhatja a kapcsolt rendszernek, hogy validálja ezeknek a jogosultságoknak a 100 %-át úgy, hogy a jogosultságok fenntartása érdekében hozzájárulást (vagy különbözettérítést) fizet. |
| --- | --- |

(39)

Amennyiben a befogadó rendszer által a rekonstruált megszerzett jogosultságokra vonatkozólag megadott validációs érték nem éri el a 100 %-ot, a befogadó rendszer felajánlhatja a kapcsolt rendszernek, hogy validálja ezeknek a jogosultságoknak a 100 %-át úgy, hogy a jogosultságok fenntartása érdekében hozzájárulást (vagy különbözettérítést) fizet.

| (40) | A különbözettérítések megállapításának módszere azt a célt szolgálja, hogy a befogadó rendszer előzetes helyzete ne változzon. Amennyiben a mérlegelés előre gondoskodó, a különbözettérítés összege megegyezik az éves belépési jogosultságok nettó aktualizált értékével. Az éves belépési jogosultság az a jogosultság, amely a befogadó rendszer által átvett kiegészítő (azaz a térítésmentesen átvett jogosultságokon felüli) jogosultságok esetében évente kiegyenlíti az integrált és a befogadó rendszer terhelési viszonyait. |
| --- | --- |

(40)

A különbözettérítések megállapításának módszere azt a célt szolgálja, hogy a befogadó rendszer előzetes helyzete ne változzon. Amennyiben a mérlegelés előre gondoskodó, a különbözettérítés összege megegyezik az éves belépési jogosultságok nettó aktualizált értékével. Az éves belépési jogosultság az a jogosultság, amely a befogadó rendszer által átvett kiegészítő (azaz a térítésmentesen átvett jogosultságokon felüli) jogosultságok esetében évente kiegyenlíti az integrált és a befogadó rendszer terhelési viszonyait.

| (41) | Ha a befodagó rendszer pénzügyi helyzetét strukturális deficit jellemzi, az értékmegállapítási rendszer azt kívánja meg, hogy ez a tendenciózus egyensúlyhiány ne romoljon, nem pedig azt, hogy az csökkenjen azáltal, hogy az átruházott csoporttól előzetes technikai egyensúlyt követel. |
| --- | --- |

(41)

Ha a befodagó rendszer pénzügyi helyzetét strukturális deficit jellemzi, az értékmegállapítási rendszer azt kívánja meg, hogy ez a tendenciózus egyensúlyhiány ne romoljon, nem pedig azt, hogy az csökkenjen azáltal, hogy az átruházott csoporttól előzetes technikai egyensúlyt követel.

| (42) | Jelen esetben, mivel az RATP demográfiai sturktúrája kevésbé előnyös, mint az általános jog szerinti nyugdíjrendszerbe belépett francia átlagcégeké, az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottainak sajátos nyugdíjrendszere szerinti alapjogosultságok teljes kapcsolása az általános jogi rendszerekhez szükségessé teszi a befogadó rendszerekbe való különbözettérítés, azaz kivételes, átalányjellegű és mentesítő hozzájárulás befizetését. |
| --- | --- |

(42)

Jelen esetben, mivel az RATP demográfiai sturktúrája kevésbé előnyös, mint az általános jog szerinti nyugdíjrendszerbe belépett francia átlagcégeké, az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottainak sajátos nyugdíjrendszere szerinti alapjogosultságok teljes kapcsolása az általános jogi rendszerekhez szükségessé teszi a befogadó rendszerekbe való különbözettérítés, azaz kivételes, átalányjellegű és mentesítő hozzájárulás befizetését.

| (43) | A francia hatóságok részletesen bemutatták ezen különbözettérítések kiszámításának módszereit. A kiszámítás a megvalósításkor érvényben lévő paraméterértékek alapján történik. Ezek a paraméterek a következők:






  — | a befizetések mértéke és a járulékalap, amelyek lehetővé teszik a kiegészítő rendszerek által fenntartott tartalékokba való befizetés mértékének kiszámítását, |
| --- | --- | --- |

(43)

A francia hatóságok részletesen bemutatták ezen különbözettérítések kiszámításának módszereit. A kiszámítás a megvalósításkor érvényben lévő paraméterértékek alapján történik. Ezek a paraméterek a következők:

—

a befizetések mértéke és a járulékalap, amelyek lehetővé teszik a kiegészítő rendszerek által fenntartott tartalékokba való befizetés mértékének kiszámítását,

| — | az aktualizálási árfolyam és adott esetben az halandósági tábla, mely a gazdasági körülményeknek megfelően változik. |
| --- | --- |

—

az aktualizálási árfolyam és adott esetben az halandósági tábla, mely a gazdasági körülményeknek megfelően változik.

| (44) | A francia hatóságok ebben a szakaszban a következő különbözettérítések befizetésével számol:






  — | Az általános jog szerinti társadalombiztosítást kezelő öregségi biztosítópénztárba (Caisse nationale d’assurance vieillesse – CNAV) befizetendő, körülbelül [400–800] (23) millió EUR öszegű különbözettérítés, |
| --- | --- | --- |

(44)

A francia hatóságok ebben a szakaszban a következő különbözettérítések befizetésével számol:

—

Az általános jog szerinti társadalombiztosítást kezelő öregségi biztosítópénztárba (Caisse nationale d’assurance vieillesse – CNAV) befizetendő, körülbelül [400–800] (23) millió EUR öszegű különbözettérítés,

| — | Az AGIRC-ARRCO általános jog szerinti kiegészítő renszereknek – e rendszerek technikai tartalékaihoz való hozzájárulás formájában – juttatandó, körülbelül [80–300] millió EUR összegű különbözettérítés. |
| --- | --- |

—

Az AGIRC-ARRCO általános jog szerinti kiegészítő renszereknek – e rendszerek technikai tartalékaihoz való hozzájárulás formájában – juttatandó, körülbelül [80–300] millió EUR összegű különbözettérítés.

| (45) | A francia kormány a CRP-RATP helyett és helyén befizeti ezeket a különbözettérítéseket az általános jogi rendszerekbe annak érdekében, hogy az RATP sajátos rendszerének ezekhez a befodagó rendszerekhez való kapcsolásának a pénzügyi semlegességét biztosítsa. |
| --- | --- |

(45)

A francia kormány a CRP-RATP helyett és helyén befizeti ezeket a különbözettérítéseket az általános jogi rendszerekbe annak érdekében, hogy az RATP sajátos rendszerének ezekhez a befodagó rendszerekhez való kapcsolásának a pénzügyi semlegességét biztosítsa.

| (46) | A kapcsolódási műveletet követően megszerzett alapjogosultságok tekintetében az RATP és közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottai általános jogi nyugdíjjárulékot fizetnek az általános rendszer és a kiegészítő rendszerek intervenciójáért cserébe. |
| --- | --- |

(46)

A kapcsolódási műveletet követően megszerzett alapjogosultságok tekintetében az RATP és közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottai általános jogi nyugdíjjárulékot fizetnek az általános rendszer és a kiegészítő rendszerek intervenciójáért cserébe.

6.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATHOZ VEZETŐ OKOK

| (47) | A Bizottság az eljárás megindításáról hozott határozatában kifejezte a bejelentett reformnak a közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatos kételyeit. A Bizottság megemlítette, hogy az eljárás tárgya annak megállapítása, hogy a bejelentett reform az RATP-nek nyújtott állami támogatásnak minősül-e. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság az eljárás megindításáról hozott határozatában kifejezte a bejelentett reformnak a közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatos kételyeit. A Bizottság megemlítette, hogy az eljárás tárgya annak megállapítása, hogy a bejelentett reform az RATP-nek nyújtott állami támogatásnak minősül-e.

| (48) | Elsőként a Bizottság a CRP-RATP létrehozása és az általános jogi rendszerekhez való kapcsolódási művelet között fennálló szoros kapcsolatot vizsgálta meg, és szükségesnek vélte megvizsgálni, hogy az alapjogosultságok kapcsolódása nem minősül-e az RATP-nek nyújtott állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(48)

Elsőként a Bizottság a CRP-RATP létrehozása és az általános jogi rendszerekhez való kapcsolódási művelet között fennálló szoros kapcsolatot vizsgálta meg, és szükségesnek vélte megvizsgálni, hogy az alapjogosultságok kapcsolódása nem minősül-e az RATP-nek nyújtott állami támogatásnak.

| (49) | A Bizottság ezután azon kételyeit fogalmazta meg, hogy az RATP sajátos nyugdíjrendszerének sajátos jogosultságainak az állam általi finanszírozása nem minősül-e állami támogatásnak, és jelen esetben összeegyeztethető-e a közös piaccal. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság ezután azon kételyeit fogalmazta meg, hogy az RATP sajátos nyugdíjrendszerének sajátos jogosultságainak az állam általi finanszírozása nem minősül-e állami támogatásnak, és jelen esetben összeegyeztethető-e a közös piaccal.

| (50) | Végül a Bizottság a bejelentett reform szükségességével és annak a közérdekhez viszonyított arányosságával kapcsolatos kételyeit fogalmazta meg. A bejelentett reform szükségességével kapcsolatban a Bizottság a párizsi régió tömegközlekedési piacának valós és hatékony megnyitásával, illetve az RATP jogi és tényállásbeli helyzetének azon jellemzőinek kiküszöbölésével kapcsolatban vizsgálódott, amelyek a valós versenyt torzíthatják. A Bizottság a bejelentett reform arányos jellegével kapcsolatban is kételyeket fogalmazott meg, mégpedig elsősorban amiatt, hogy a reform azoknak az alkalmazottaknak a sajátos nyugdíjkötelezettségeit is érintené, akiket a reform megvalósítását követően vesznek fel. |
| --- | --- |

(50)

Végül a Bizottság a bejelentett reform szükségességével és annak a közérdekhez viszonyított arányosságával kapcsolatos kételyeit fogalmazta meg. A bejelentett reform szükségességével kapcsolatban a Bizottság a párizsi régió tömegközlekedési piacának valós és hatékony megnyitásával, illetve az RATP jogi és tényállásbeli helyzetének azon jellemzőinek kiküszöbölésével kapcsolatban vizsgálódott, amelyek a valós versenyt torzíthatják. A Bizottság a bejelentett reform arányos jellegével kapcsolatban is kételyeket fogalmazott meg, mégpedig elsősorban amiatt, hogy a reform azoknak az alkalmazottaknak a sajátos nyugdíjkötelezettségeit is érintené, akiket a reform megvalósítását követően vesznek fel.

| (51) | 2007. október 10-i határozatában a Bizottság kimondta, hogy az RATP nyugdíjrendszerének deficitjének 1995 és 2005 közötti állami finanszírozása állami támogatásnak minősült az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (24) 1. cikke b) pontjának iii) alpontja értelmében (lásd e határozat (15) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(51)

2007. október 10-i határozatában a Bizottság kimondta, hogy az RATP nyugdíjrendszerének deficitjének 1995 és 2005 közötti állami finanszírozása állami támogatásnak minősült az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (24) 1. cikke b) pontjának iii) alpontja értelmében (lásd e határozat (15) preambulumbekezdését).

| (52) | A Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy az EK-Szerződés 87. cikke nem alkalmazható a CRP-RATP-re, mivel az nem minősül vállalkozásnak (e határozat (67) preambulumbekezdése). |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy az EK-Szerződés 87. cikke nem alkalmazható a CRP-RATP-re, mivel az nem minősül vállalkozásnak (e határozat (67) preambulumbekezdése).

| (53) | Végezetül a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a francia állam által a sajátos rendszer jogosultjai számára nyújtott garancia közvetlenül az RATP alkalmazottainak kedvezne, nem pedig magának az RATP-nek, és ezért nem számít vállalkozásnak nyújtott gazdasági előnynek (e határozat (70) preambulumbekezdése). |
| --- | --- |

(53)

Végezetül a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a francia állam által a sajátos rendszer jogosultjai számára nyújtott garancia közvetlenül az RATP alkalmazottainak kedvezne, nem pedig magának az RATP-nek, és ezért nem számít vállalkozásnak nyújtott gazdasági előnynek (e határozat (70) preambulumbekezdése).

7.   A FRANCIA HATÓSÁGOK ÉRVEI AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA NYOMÁN

| (54) | 2008. január 22-i levelükben a francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy véleményük szerint a bejelentett reform egyéneknek, nem pedig az RATP-nek mint vállalkozásnak nyújtott támogatást intézményesít, és mint ilyen nem minősülhet az RATP-nek nyújtott állami támogatásnak. Ezen felül – jóllehet a bejelentett reform tényleges kedvezményezettje az RATP lenne – a francia hatóságok úgy vélik, hogy az említett reform nincs kihatással a tagállamok közötti kereskedelemre, és a versenyt sem torzítja, hiszen az RATP csak egyetlen piacon tevékenykedik: az Ile-de-France régió városi tömegközlekedési piacán, amelyet még nem nyitottak meg a verseny előtt, és ahol a reformnak semmilyen kihatása nincs az RATP leányvállalataira vagy azokra a piacokra, amelyeken a leányvállalatok működnek. |
| --- | --- |

(54)

2008. január 22-i levelükben a francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy véleményük szerint a bejelentett reform egyéneknek, nem pedig az RATP-nek mint vállalkozásnak nyújtott támogatást intézményesít, és mint ilyen nem minősülhet az RATP-nek nyújtott állami támogatásnak. Ezen felül – jóllehet a bejelentett reform tényleges kedvezményezettje az RATP lenne – a francia hatóságok úgy vélik, hogy az említett reform nincs kihatással a tagállamok közötti kereskedelemre, és a versenyt sem torzítja, hiszen az RATP csak egyetlen piacon tevékenykedik: az Ile-de-France régió városi tömegközlekedési piacán, amelyet még nem nyitottak meg a verseny előtt, és ahol a reformnak semmilyen kihatása nincs az RATP leányvállalataira vagy azokra a piacokra, amelyeken a leányvállalatok működnek.

| (55) | A francia hatóságok úgy vélik, hogy a CRP-RATP-nek az általános rendszerhez való kapcsolása nem rendelkezik az RATP-nek nyújtott állami támogatástartalommal, mivel nem jelent előnyt az RATP számára. |
| --- | --- |

(55)

A francia hatóságok úgy vélik, hogy a CRP-RATP-nek az általános rendszerhez való kapcsolása nem rendelkezik az RATP-nek nyújtott állami támogatástartalommal, mivel nem jelent előnyt az RATP számára.

| (56) | Mindenekelőtt a francia hatóságok úgy vélik, mint ahogy azt maga a Bizottság is jelezte az eljárás megindításáról szóló határozat 69. pontjában, hogy „a reform második szakasza, azaz a különbözettérítések kifizetése és a CRP-RATP alapjogosultságainak átruházása a CNAV és az AGIRC-ARRCO számára már nincs kihatással az RATP gazdasági helyzetére”. |
| --- | --- |

(56)

Mindenekelőtt a francia hatóságok úgy vélik, mint ahogy azt maga a Bizottság is jelezte az eljárás megindításáról szóló határozat 69. pontjában, hogy „a reform második szakasza, azaz a különbözettérítések kifizetése és a CRP-RATP alapjogosultságainak átruházása a CNAV és az AGIRC-ARRCO számára már nincs kihatással az RATP gazdasági helyzetére”.

| (57) | Továbbá a francia hatóságok úgy gondolják, hogy az RATP alapjogosultságokra vonatkozó kötelezettségei nem jelentenek olyan költségeket, amelyek normális esetben túlságosan nagy terhet jelentenének a közösségi jog szempontjából annak költségvetésére. A francia hatóságok szerint a francia cégek pénzügyi forrásait az általános jogi nyugdíjpénztáraknak befizetett mentesítő hozzájárulások, nem pedig az aktív munkavállalóknak és a nyugdíjasoknak juttatott nyugdíjkifizetési kötelezettség ássa alá, mint ahogy az az RATP-re is jellemző volt a bejelentett reform előtt. Következésképpen, mivel a CRP-RATP-nek az általános rendszerhez való kapcsolása és az állam által az általános rendszerbe való különbözettérítés befizetése az általános jog szerinti mentesítő hozzájárulás befizetésével jár együtt, mindez nem eredményezi az RATP-nek olyan kiadásoktól való megkímélését, amelyeket egyébként saját költségvetéséből kellett volna fizetnie. |
| --- | --- |

(57)

Továbbá a francia hatóságok úgy gondolják, hogy az RATP alapjogosultságokra vonatkozó kötelezettségei nem jelentenek olyan költségeket, amelyek normális esetben túlságosan nagy terhet jelentenének a közösségi jog szempontjából annak költségvetésére. A francia hatóságok szerint a francia cégek pénzügyi forrásait az általános jogi nyugdíjpénztáraknak befizetett mentesítő hozzájárulások, nem pedig az aktív munkavállalóknak és a nyugdíjasoknak juttatott nyugdíjkifizetési kötelezettség ássa alá, mint ahogy az az RATP-re is jellemző volt a bejelentett reform előtt. Következésképpen, mivel a CRP-RATP-nek az általános rendszerhez való kapcsolása és az állam által az általános rendszerbe való különbözettérítés befizetése az általános jog szerinti mentesítő hozzájárulás befizetésével jár együtt, mindez nem eredményezi az RATP-nek olyan kiadásoktól való megkímélését, amelyeket egyébként saját költségvetéséből kellett volna fizetnie.

| (58) | Végezetül a francia hatóságok úgy vélik, hogy mivel a sajátos rendszert az állam bízta rá az RATP-re 1948-ban, annak létrehozásakor, nem lenne helyénvaló, hogy a vállalkozásnak kelljen állnia azon különbözettérítés terhét, amely a CRP-RATP-nek az általános rendszerhez való kapcsolásának ellenértéke. |
| --- | --- |

(58)

Végezetül a francia hatóságok úgy vélik, hogy mivel a sajátos rendszert az állam bízta rá az RATP-re 1948-ban, annak létrehozásakor, nem lenne helyénvaló, hogy a vállalkozásnak kelljen állnia azon különbözettérítés terhét, amely a CRP-RATP-nek az általános rendszerhez való kapcsolásának ellenértéke.

| (59) | Először is a francia hatóságok úgy vélik, hogy az a joggyakorlat, amely szerint a kollektív szerződés által létrehozott költségek természetüknél fogva olyan költséget jelentenek, amelyet normális esetben a társaság saját költségvetéséből kell fizetni, függetlenül attól, hogy a társaság önként fogadott-e el ilyen szerződést, vagy pedig a szerződést a társaságra szabályozás vagy törvény által terjesztették ki (25), jelen esetben nem alkalmazható, mivel az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottainak nyugdíjrendszere nem kollektív szerződés alapján jött létre. |
| --- | --- |

(59)

Először is a francia hatóságok úgy vélik, hogy az a joggyakorlat, amely szerint a kollektív szerződés által létrehozott költségek természetüknél fogva olyan költséget jelentenek, amelyet normális esetben a társaság saját költségvetéséből kell fizetni, függetlenül attól, hogy a társaság önként fogadott-e el ilyen szerződést, vagy pedig a szerződést a társaságra szabályozás vagy törvény által terjesztették ki (25), jelen esetben nem alkalmazható, mivel az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottainak nyugdíjrendszere nem kollektív szerződés alapján jött létre.

| (60) | Másodsorban a francia hatóságok véleménye szerint a sajátos jogosultságok megléte egyáltalán nem jelent előnyt az RATP számára. Az, hogy az RATP továbbra is vesz föl sajátos jogosultságban részesülő közalkalmazotti munkaköröket betöltő munkatársakat, nem bizonyítja azt, hogy a sajátos jogosultságok megléte az RATP számára gazdasági előnyt jelentene. |
| --- | --- |

(60)

Másodsorban a francia hatóságok véleménye szerint a sajátos jogosultságok megléte egyáltalán nem jelent előnyt az RATP számára. Az, hogy az RATP továbbra is vesz föl sajátos jogosultságban részesülő közalkalmazotti munkaköröket betöltő munkatársakat, nem bizonyítja azt, hogy a sajátos jogosultságok megléte az RATP számára gazdasági előnyt jelentene.

| (61) | Harmadsorban a francia hatóságok fenntartják, hogy a sajátos jogosultságok állami finanszírozása jelenti az RATP által fizetett nem szokványos terhek kompenzációját. A francia hatóságok úgy vélik, hogy az a megállapítás, miszerint a sajátos nyugdíjjogosultságok nem minősülnek állami támogatásnak, a közösségi jog által már a Közösség megalapításakor megfogalmazott elvekből ered, amelyekre a Combus
   (26) és az Enirisorse
   (27) ítéletek csupán a legfrissebb példák. |
| --- | --- |

(61)

Harmadsorban a francia hatóságok fenntartják, hogy a sajátos jogosultságok állami finanszírozása jelenti az RATP által fizetett nem szokványos terhek kompenzációját. A francia hatóságok úgy vélik, hogy az a megállapítás, miszerint a sajátos nyugdíjjogosultságok nem minősülnek állami támogatásnak, a közösségi jog által már a Közösség megalapításakor megfogalmazott elvekből ered, amelyekre a Combus
   (26) és az Enirisorse
   (27) ítéletek csupán a legfrissebb példák.

| (62) | Abban az esetben, ha a Bizottság úgy ítélné meg, hogy a bejelentett reform állami támogatástartalommal rendelkezik, a francia hatóságok úgy vélik, hogy a fent említett reform mindenképpen összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(62)

Abban az esetben, ha a Bizottság úgy ítélné meg, hogy a bejelentett reform állami támogatástartalommal rendelkezik, a francia hatóságok úgy vélik, hogy a fent említett reform mindenképpen összeegyeztethető a közös piaccal.

| (63) | A francia hatóságok fenntartják azon véleményüket miszerint a bejelentett reform megfelel az átállási költségek elméletének, és elősegíti a versenyt. |
| --- | --- |

(63)

A francia hatóságok fenntartják azon véleményüket miszerint a bejelentett reform megfelel az átállási költségek elméletének, és elősegíti a versenyt.

| (64) | Továbbá a francia hatóságok úgy gondolják, hogy a 2006-ban bevezetett új nyugdíjjogosultság-fizetés szükséges, és oly módon arányosított, hogy a piac versenyalapú működéséhez vezessen. |
| --- | --- |

(64)

Továbbá a francia hatóságok úgy gondolják, hogy a 2006-ban bevezetett új nyugdíjjogosultság-fizetés szükséges, és oly módon arányosított, hogy a piac versenyalapú működéséhez vezessen.

| (65) | A francia hatóságok úgy vélik, hogy a bejelentett reform szükséges, mivel ez a reform előfeltétele annak, hogy Ile-de-France régió városi közlekedési ágazatát az 1370/2007/EK rendelettel összhangban megnyissák a verseny előtt. A reform lehetővé teszi egyrészről, hogy a köz- és a magánüzemeltetők közötti verseny torzulását elkerüljék, másrészről pedig, hogy végleg megszüntessék azt a bejutást akadályozó korlátot, amelyet az RATP nyugdíjfinanszírozási módja jelentett. |
| --- | --- |

(65)

A francia hatóságok úgy vélik, hogy a bejelentett reform szükséges, mivel ez a reform előfeltétele annak, hogy Ile-de-France régió városi közlekedési ágazatát az 1370/2007/EK rendelettel összhangban megnyissák a verseny előtt. A reform lehetővé teszi egyrészről, hogy a köz- és a magánüzemeltetők közötti verseny torzulását elkerüljék, másrészről pedig, hogy végleg megszüntessék azt a bejutást akadályozó korlátot, amelyet az RATP nyugdíjfinanszírozási módja jelentett.

| (66) | A bejelentett reform arányos jellegét illetően a francia hatóságok 2008. április 23-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot az RATP sajátos nyugdíjrendszerének a francia kormány által megkezdett reformjáról, amely az RATP sajátos nyugdíjrendszerét az általános jogi rendszerben létező szabályokkal hivatott összhangba hozni. |
| --- | --- |

(66)

A bejelentett reform arányos jellegét illetően a francia hatóságok 2008. április 23-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot az RATP sajátos nyugdíjrendszerének a francia kormány által megkezdett reformjáról, amely az RATP sajátos nyugdíjrendszerét az általános jogi rendszerben létező szabályokkal hivatott összhangba hozni.

8.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA NYOMÁN

| (67) | 2008. február 13-i levelében az RATP SUD szakszervezete jelezte, hogy ellenzi a francia hatóságok bejelentett reformját, mivel annak egyetlen és kizárólagos célja, hogy az RATP-t egy olyan nemzetközi csoporttá alakítsa, amelyet a nyereség iránti vágy hajt. Ebben a levelében az RATP SUD szakszervezete felhívta a Bizottság figyelmét arra, hogy szerinte az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottai nem rendelkeznek a munka törvénykönyve által meghatározott magánjogi alkalmazotti jogállással. |
| --- | --- |

(67)

2008. február 13-i levelében az RATP SUD szakszervezete jelezte, hogy ellenzi a francia hatóságok bejelentett reformját, mivel annak egyetlen és kizárólagos célja, hogy az RATP-t egy olyan nemzetközi csoporttá alakítsa, amelyet a nyereség iránti vágy hajt. Ebben a levelében az RATP SUD szakszervezete felhívta a Bizottság figyelmét arra, hogy szerinte az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottai nem rendelkeznek a munka törvénykönyve által meghatározott magánjogi alkalmazotti jogállással.

| (68) | Az RATP SUD szakszervezet azt állítja továbbá, hogy az RATP nyugdíjreformját paritásos vegyes bizottságnak kellett volna kidolgoznia, mivel az a szociális partnerek közötti kollektív szerződés hatáskörébe tartozik. |
| --- | --- |

(68)

Az RATP SUD szakszervezet azt állítja továbbá, hogy az RATP nyugdíjreformját paritásos vegyes bizottságnak kellett volna kidolgoznia, mivel az a szociális partnerek közötti kollektív szerződés hatáskörébe tartozik.

9.   FRANCIAORSZÁGNAK AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEIHEZ FŰZÖTT MEGJEGYZÉSEI

| (69) | Az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottaira vonatkozó jogi rendszerrel kapcsolatban a francia hatóságok 2008. április 3-i levelükben hangsúlyozzák, hogy a munka törvénykönyvének rendelkezései vonatkoznak az RATP közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatott alkalmazottaira, hacsak a munka törvénykönyve vagy a joggyakorlat külön ki nem mondja, hogy ezek a rendelkezések nem vonatkoznak ezekre az alkalmazottakra. Franciaország szerint az ilyen kivételek megléte nem elégséges ahhoz az állításhoz, hogy az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottai közjogi munkaviszonyba kerüljenek. |
| --- | --- |

(69)

Az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottaira vonatkozó jogi rendszerrel kapcsolatban a francia hatóságok 2008. április 3-i levelükben hangsúlyozzák, hogy a munka törvénykönyvének rendelkezései vonatkoznak az RATP közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatott alkalmazottaira, hacsak a munka törvénykönyve vagy a joggyakorlat külön ki nem mondja, hogy ezek a rendelkezések nem vonatkoznak ezekre az alkalmazottakra. Franciaország szerint az ilyen kivételek megléte nem elégséges ahhoz az állításhoz, hogy az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottai közjogi munkaviszonyba kerüljenek.

| (70) | Franciaország továbbá arra is felhívja a figyelmet, hogy az 1960. december 19-i 60-1362 sz. rendelet, amely illetékességgel ruházza fel az RATP paritásos vegyes bizottságát a személyzet jogállását illetően, nem tesz említést a nyugdíjrendszerről. A francia hatóságok szerint az RATP nyugdíjrendszere nem kollektív tárgyalások eredményeképpen jött létre, hanem azt az állam adminisztratív úton bízta rá az RATP-re. |
| --- | --- |

(70)

Franciaország továbbá arra is felhívja a figyelmet, hogy az 1960. december 19-i 60-1362 sz. rendelet, amely illetékességgel ruházza fel az RATP paritásos vegyes bizottságát a személyzet jogállását illetően, nem tesz említést a nyugdíjrendszerről. A francia hatóságok szerint az RATP nyugdíjrendszere nem kollektív tárgyalások eredményeképpen jött létre, hanem azt az állam adminisztratív úton bízta rá az RATP-re.

10.   E HATÁROZAT HATÁLYA

| (71) | Ez a határozat az új nyugdíjfinanszírozási rendszernek az állami támogatásokkal kapcsolatos közösségi szabályokkal való összeegyeztethetőségére vonatkozik. |
| --- | --- |

(71)

Ez a határozat az új nyugdíjfinanszírozási rendszernek az állami támogatásokkal kapcsolatos közösségi szabályokkal való összeegyeztethetőségére vonatkozik.

| (72) | Az eljárás 2007. november 10-i elindítása és különösen a francia hatóságok megjegyzései lehetővé tették a Bizottság számára a bejelentett reform megvalósítási módozatainak pontosítását és három olyan intézkedés beazonosítását, amely állami támogatástartalommal rendelkezik. |
| --- | --- |

(72)

Az eljárás 2007. november 10-i elindítása és különösen a francia hatóságok megjegyzései lehetővé tették a Bizottság számára a bejelentett reform megvalósítási módozatainak pontosítását és három olyan intézkedés beazonosítását, amely állami támogatástartalommal rendelkezik.

| (73) | Először: a CRP-RATP 2006. január 1-jén az RATP helyett és helyén a közalkalmazotti jogviszonyban alkalmazottak egyetlen nyugdíjkifizetőjévé vált. |
| --- | --- |

(73)

Először: a CRP-RATP 2006. január 1-jén az RATP helyett és helyén a közalkalmazotti jogviszonyban alkalmazottak egyetlen nyugdíjkifizetőjévé vált.

| (74) | Másodszor: 2006. január 1. óta az állam a CRP-RATP számára támogatást nyújt pénzügyi mérlegének kiegyensúlyozása céljából. Ez az állami támogatás az RATP sajátos rendszerének demográfiai deficitjét és költségtöbbletét fedezi. |
| --- | --- |

(74)

Másodszor: 2006. január 1. óta az állam a CRP-RATP számára támogatást nyújt pénzügyi mérlegének kiegyensúlyozása céljából. Ez az állami támogatás az RATP sajátos rendszerének demográfiai deficitjét és költségtöbbletét fedezi.

| (75) | Harmadszor: a bejelentett reform lehetővé teszi a CRP-RATP számára, hogy az általános jogi rendszerekhez kapcsolja a sajátos rendszer nyugdíj-alapjogosultságait. Az állam fizeti majd azokat a különbözettérítéseket, amelyeknek célja a kapcsolódás szigorú pénzügyi semlegessége elvének betartása a CRP-RATP helyett és helyén. |
| --- | --- |

(75)

Harmadszor: a bejelentett reform lehetővé teszi a CRP-RATP számára, hogy az általános jogi rendszerekhez kapcsolja a sajátos rendszer nyugdíj-alapjogosultságait. Az állam fizeti majd azokat a különbözettérítéseket, amelyeknek célja a kapcsolódás szigorú pénzügyi semlegessége elvének betartása a CRP-RATP helyett és helyén.

11.   AZ ELSŐ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE: A CRP-RATP LÉTREHOZÁSA

| (76) | A Bizottság megállapítja, hogy a CRP-RATP 2006. január 1-jén az RATP helyett és helyén a közalkalmazotti jogviszonyban alkalmazottak egyetlen nyugdíjkifizetőjévé vált. A Bizottság megállapítja, hogy ezzel egy időben az RATP által a CRP-RATP-nek nyugdíj címén folyósított befizetések mentesítő jellegűvé váltak. |
| --- | --- |

(76)

A Bizottság megállapítja, hogy a CRP-RATP 2006. január 1-jén az RATP helyett és helyén a közalkalmazotti jogviszonyban alkalmazottak egyetlen nyugdíjkifizetőjévé vált. A Bizottság megállapítja, hogy ezzel egy időben az RATP által a CRP-RATP-nek nyugdíj címén folyósított befizetések mentesítő jellegűvé váltak.

| (77) | A Bizottság megjegyzi, hogy a 2006. január 1. előtti rendszer keretén belül az RATP jogilag felelős volt a sajátos rendszer nyugdíj-kötelezettségvállalásaiért. Ezen a címen az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottaira vonatkozó sajátos rendszer finanszírozási rendszere az általános jogtól eltérő volt: az RATP kezeskedett a szóban forgó rendszer pénzügyi egyensúlyáért, mivel az RATP által a sajátos rendszerbe befizetett munkáltatói hozzájárulás nem mentesített a kötelezettség alól. |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság megjegyzi, hogy a 2006. január 1. előtti rendszer keretén belül az RATP jogilag felelős volt a sajátos rendszer nyugdíj-kötelezettségvállalásaiért. Ezen a címen az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottaira vonatkozó sajátos rendszer finanszírozási rendszere az általános jogtól eltérő volt: az RATP kezeskedett a szóban forgó rendszer pénzügyi egyensúlyáért, mivel az RATP által a sajátos rendszerbe befizetett munkáltatói hozzájárulás nem mentesített a kötelezettség alól.

| (78) | Továbbá a Bizottság megállapította, hogy a bejelentett reform rendelkezéseinek legfontosabb hatása az volt, hogy az RATP által az alkalmazottai után nyugdíj címén befizetett munkáltatói járulékot mentesítő jelleggel ruházza fel, ezáltal mentesítve magát a sajátos rendszer egyensúlyának fenntartására vonatkozó történelmi kötelezettsége alól. Más szóval a bejelentett reform az RATP szóban forgó sajátos rendszerének pénzügyi egyensúlyát illetően a felelősséget átruházta a CRP-RATP-re és végső soron az államra. |
| --- | --- |

(78)

Továbbá a Bizottság megállapította, hogy a bejelentett reform rendelkezéseinek legfontosabb hatása az volt, hogy az RATP által az alkalmazottai után nyugdíj címén befizetett munkáltatói járulékot mentesítő jelleggel ruházza fel, ezáltal mentesítve magát a sajátos rendszer egyensúlyának fenntartására vonatkozó történelmi kötelezettsége alól. Más szóval a bejelentett reform az RATP szóban forgó sajátos rendszerének pénzügyi egyensúlyát illetően a felelősséget átruházta a CRP-RATP-re és végső soron az államra.

| (79) | A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a sajátos rendszer pénzügyi egyensúlyának az RATP-re nehezült terhe a bejelentett reform hiányában az állam általi felelősségvállalássá vált volna, amelyeket akkor teljesítettek volna, amikor a könyvelésben áttérnek az IFRS szabványaira (International Financial Reporting Standard, Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Szabványok), amelyek 2007. június 30. óta vonatkoznak az RATP-re (28). |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a sajátos rendszer pénzügyi egyensúlyának az RATP-re nehezült terhe a bejelentett reform hiányában az állam általi felelősségvállalássá vált volna, amelyeket akkor teljesítettek volna, amikor a könyvelésben áttérnek az IFRS szabványaira (International Financial Reporting Standard, Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Szabványok), amelyek 2007. június 30. óta vonatkoznak az RATP-re (28).

| (80) | A mostani szakaszban a Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy a CRP-RATP létrehozása által felvetett kérdés megegyezik a La Poste (posta) által foglalkoztatott állami alkalmazottak nyugdíjának finanszírozási módjára vonatkozó reform (29) során felvetődött problémával. Következésképpen a Bizottság a fent említett esetnél alkalmazott eljárás szerint ellenőrzi, hogy a jelen esetben szóban forgó intézkedés rendelkezik-e állami támogatási elemekkel. |
| --- | --- |

(80)

A mostani szakaszban a Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy a CRP-RATP létrehozása által felvetett kérdés megegyezik a La Poste (posta) által foglalkoztatott állami alkalmazottak nyugdíjának finanszírozási módjára vonatkozó reform (29) során felvetődött problémával. Következésképpen a Bizottság a fent említett esetnél alkalmazott eljárás szerint ellenőrzi, hogy a jelen esetben szóban forgó intézkedés rendelkezik-e állami támogatási elemekkel.

11.1.   ÁLLAMI TÁMOGATÁS MEGLÉTE

| (81) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy „ha e szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

(81)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy „ha e szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

| (82) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében egy nemzeti intézkedés állami támogatásnak minősül, amennyiben a következő feltételek mindegyike egyszerre teljesül: 1) a kérdéses intézkedés szelektív gazdasági előnyt jelent; 2) ezt az előnyt állami forrásból finanszírozzák; 3) ez az előny torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget; 4) ez az előny érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(82)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében egy nemzeti intézkedés állami támogatásnak minősül, amennyiben a következő feltételek mindegyike egyszerre teljesül: 1) a kérdéses intézkedés szelektív gazdasági előnyt jelent; 2) ezt az előnyt állami forrásból finanszírozzák; 3) ez az előny torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget; 4) ez az előny érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (83) | Indokolt kifejteni azokat az okokat, amelyek miatt a jelen intézkedés megfelel ezen feltételeknek, vagyis amelyek miatt az RATP-nek nyújtott támogatás az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(83)

Indokolt kifejteni azokat az okokat, amelyek miatt a jelen intézkedés megfelel ezen feltételeknek, vagyis amelyek miatt az RATP-nek nyújtott támogatás az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

11.1.1.   SZELEKTÍV GAZDASAGI ELŐNY MEGLÉTE AZ RATP SZÁMÁRA

| (84) | Annak érdekében, hogy meg lehessen állapítani, hogy a szóban forgó intézkedés rendelkezik-e állami támogatástartalommal, meg kell állapítani, hogy ez az intézkedés jelent-e olyan értelemben gazdasági előnyt az RATP számára, hogy olyan költségek fedezését teszi lehetővé, amelyek egyébként a társaság pénzügyi forrásait megterhelték volna, és ily módon megakadályozzák, hogy a piaci viszonyok a megszokott következményekkel járjanak (30). |
| --- | --- |

(84)

Annak érdekében, hogy meg lehessen állapítani, hogy a szóban forgó intézkedés rendelkezik-e állami támogatástartalommal, meg kell állapítani, hogy ez az intézkedés jelent-e olyan értelemben gazdasági előnyt az RATP számára, hogy olyan költségek fedezését teszi lehetővé, amelyek egyébként a társaság pénzügyi forrásait megterhelték volna, és ily módon megakadályozzák, hogy a piaci viszonyok a megszokott következményekkel járjanak (30).

| (85) | Ebben a kontextusban az állandó joggyakorlat szerint szokásos tehernek az egy vállalkozás mindennapi irányítása vagy rendes tevékenysége során felmerülő „normális” költségek tekintendők (31). A Bíróság úgy ítélte meg továbbá, hogy a támogatás a vállalkozások által rendes körülmények között saját költségvetésükből fedezett, a szóban forgó szokásos üzletmenet során felmerült költségek csökkentését jelenti, míg egy speciális teher épp ellenkezőleg, többletköltséget jelent ezekhez a szokásos költségekhez viszonyítva (32). |
| --- | --- |

(85)

Ebben a kontextusban az állandó joggyakorlat szerint szokásos tehernek az egy vállalkozás mindennapi irányítása vagy rendes tevékenysége során felmerülő „normális” költségek tekintendők (31). A Bíróság úgy ítélte meg továbbá, hogy a támogatás a vállalkozások által rendes körülmények között saját költségvetésükből fedezett, a szóban forgó szokásos üzletmenet során felmerült költségek csökkentését jelenti, míg egy speciális teher épp ellenkezőleg, többletköltséget jelent ezekhez a szokásos költségekhez viszonyítva (32).

| (86) | A Bíróság ítélkezési gyakorlatának fényében és saját határozathozatali gyakorlatával összhangban (33) a Bizottság úgy véli, hogy a teherre vonatkozó „rendes” és „sajátos” jelzők azt kívánják meg, hogy egyfajta referenciakeretet vagy összehasonlítási alapot kell meghatározni azzal a céllal, hogy be lehessen azonosítani azokat a vállalkozásokat, amelyek az érintett intézkedés célkitűzésének tekintetében hasonló jogi és tényállásbeli helyzetben vannak. |
| --- | --- |

(86)

A Bíróság ítélkezési gyakorlatának fényében és saját határozathozatali gyakorlatával összhangban (33) a Bizottság úgy véli, hogy a teherre vonatkozó „rendes” és „sajátos” jelzők azt kívánják meg, hogy egyfajta referenciakeretet vagy összehasonlítási alapot kell meghatározni azzal a céllal, hogy be lehessen azonosítani azokat a vállalkozásokat, amelyek az érintett intézkedés célkitűzésének tekintetében hasonló jogi és tényállásbeli helyzetben vannak.

| (87) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésének alkalmazásához csak azt kell meghatározni, hogy egy adott jogi rendszerben egy állami intézkedés „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos árukat” előnyhöz juttat-e az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében más vállalkozásokhoz képest, amelyek az illető intézkedések célja tekintetében összehasonlítható tényállási és jogi helyzetben vannak. |
| --- | --- |

(87)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésének alkalmazásához csak azt kell meghatározni, hogy egy adott jogi rendszerben egy állami intézkedés „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos árukat” előnyhöz juttat-e az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében más vállalkozásokhoz képest, amelyek az illető intézkedések célja tekintetében összehasonlítható tényállási és jogi helyzetben vannak.

| (88) | Pontosabban a Bíróság azt mondja ki, hogy a referenciarendszer meghatározása két szakaszból áll: elsőként a kérdéses intézkedés által érintett teherrendszert, majd ezt követően a szóban forgó rendszerre alkalmazandó közös rendszert kell meghatározni. |
| --- | --- |

(88)

Pontosabban a Bíróság azt mondja ki, hogy a referenciarendszer meghatározása két szakaszból áll: elsőként a kérdéses intézkedés által érintett teherrendszert, majd ezt követően a szóban forgó rendszerre alkalmazandó közös rendszert kell meghatározni.

| (89) | Amennyiben rendelkezésre áll megfelelő külső összehasonlítási alap, amelyre hivatkozással nem rendes terhek meglétét meg lehet állapítani, a kérdéses intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak. Ellenkező esetben a kérdéses intézkedés ugyanezen rendelkezés értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(89)

Amennyiben rendelkezésre áll megfelelő külső összehasonlítási alap, amelyre hivatkozással nem rendes terhek meglétét meg lehet állapítani, a kérdéses intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak. Ellenkező esetben a kérdéses intézkedés ugyanezen rendelkezés értelmében állami támogatásnak minősül.

11.1.1.1.   
  Külső összehasonlítási alap hiánya jelen esetben

| (90) | Ezt a módszert a jelen esetre alkalmazván a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedésben érintett teherrendszer a munkáltató által a kötelező öregségi biztosítás keretén belül fizetett szociális járulékokból áll. |
| --- | --- |

(90)

Ezt a módszert a jelen esetre alkalmazván a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedésben érintett teherrendszer a munkáltató által a kötelező öregségi biztosítás keretén belül fizetett szociális járulékokból áll.

| (91) | Elméletben a Bizottság két lehetséges referenciakeretet különböztet meg:






  — | az általános jogi rendszerek esetében alkalmazandó kötelező öregségi biztosítási rendelkezések, azaz a CNAV által kezelt társadalombiztosítási rendszer, valamint az AGIRC és az ARRCO által kezelt kiegészítő rendszerek, |
| --- | --- | --- |

(91)

Elméletben a Bizottság két lehetséges referenciakeretet különböztet meg:

—

az általános jogi rendszerek esetében alkalmazandó kötelező öregségi biztosítási rendelkezések, azaz a CNAV által kezelt társadalombiztosítási rendszer, valamint az AGIRC és az ARRCO által kezelt kiegészítő rendszerek,

| — | az egyéb állami intézmények esetében alkalmazandó kötelező öregségi biztosítási rendelkezések. |
| --- | --- |

—

az egyéb állami intézmények esetében alkalmazandó kötelező öregségi biztosítási rendelkezések.

| (92) | Az első lehetséges összehasonlítási alapra, azaz az általános jogi nyugdíjrendszerekre vonatkozólag a Bizottság megjegyzi, hogy az RATP 2006. január 1. óta szociális járulékot fizet, melynek mértéke megegyezik azoknak a szociális járulékoknak a mértékével, amelyeket az általános jogi rendszerekhez tartozó nyugdíjpénztárba befizető vállalkozások fizetnek. A Bizottság mindazonáltal megjegyzi, hogy 2006. január 1-jén az RATP jogosultjainak a CRP-RATP által kezelt sajátos rendszer által fizetett juttatások értéke magasabb azoknál a juttatásoknál, amelyekben az általános jogi rendszerek által biztosított munkavállalók részesülnek. |
| --- | --- |

(92)

Az első lehetséges összehasonlítási alapra, azaz az általános jogi nyugdíjrendszerekre vonatkozólag a Bizottság megjegyzi, hogy az RATP 2006. január 1. óta szociális járulékot fizet, melynek mértéke megegyezik azoknak a szociális járulékoknak a mértékével, amelyeket az általános jogi rendszerekhez tartozó nyugdíjpénztárba befizető vállalkozások fizetnek. A Bizottság mindazonáltal megjegyzi, hogy 2006. január 1-jén az RATP jogosultjainak a CRP-RATP által kezelt sajátos rendszer által fizetett juttatások értéke magasabb azoknál a juttatásoknál, amelyekben az általános jogi rendszerek által biztosított munkavállalók részesülnek.

| (93) | Ezenfelül a Bizottság megállapítja, hogy az általános jogi rendszerek által biztosított munkavállalók magánjogi szerződéssel foglalkoztatott alkalmazottak, míg az RATP alkalmazottai közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatottak. E tekintetben ki kell emelni, hogy az RATP személyzetének a jogállása több szempontból is eltér az általános jogtól (lásd a 6. lábjegyzetet). |
| --- | --- |

(93)

Ezenfelül a Bizottság megállapítja, hogy az általános jogi rendszerek által biztosított munkavállalók magánjogi szerződéssel foglalkoztatott alkalmazottak, míg az RATP alkalmazottai közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatottak. E tekintetben ki kell emelni, hogy az RATP személyzetének a jogállása több szempontból is eltér az általános jogtól (lásd a 6. lábjegyzetet).

| (94) | A fenti szempontok és saját határozathozatali gyakorlata értelmében (34) a Bizottság megállapítja, hogy a kötelező öregségi biztosítás tekintetében az általános jogi rendszerekre alkalmazandó rendelkezések nem alkalmazhatók összehasonlítási alapnak a Bizottság által folytatott azon elemzésben, amelynek célja azt megállapítani, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében fennáll-e gazdasági előny. |
| --- | --- |

(94)

A fenti szempontok és saját határozathozatali gyakorlata értelmében (34) a Bizottság megállapítja, hogy a kötelező öregségi biztosítás tekintetében az általános jogi rendszerekre alkalmazandó rendelkezések nem alkalmazhatók összehasonlítási alapnak a Bizottság által folytatott azon elemzésben, amelynek célja azt megállapítani, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében fennáll-e gazdasági előny.

| (95) | A másik lehetséges összehasonlítási alap, azaz az állami intézmények tekintetében a Bizottság nem talált olyan, homogén csoportot alkotó gazdasági szereplőket, akik összehasonlítási alapul szolgálhattak volna. Az RATP ténylegesen több szempontból is igen sajátos jogi és tényállásbeli helyzetben van Franciaországban (35). |
| --- | --- |

(95)

A másik lehetséges összehasonlítási alap, azaz az állami intézmények tekintetében a Bizottság nem talált olyan, homogén csoportot alkotó gazdasági szereplőket, akik összehasonlítási alapul szolgálhattak volna. Az RATP ténylegesen több szempontból is igen sajátos jogi és tényállásbeli helyzetben van Franciaországban (35).

| (96) | Végezetül a Bizottság megállapítja, hogy nincs olyan külső összehasonlítási alap, amely lehetővé tenné az érintett intézkedés célkitűzése szempontjából az RATP-vel összehasonlítható jogi és tényállásbeli helyzetben levő vállalkozások által fizetett rendes járulék meghatározását. |
| --- | --- |

(96)

Végezetül a Bizottság megállapítja, hogy nincs olyan külső összehasonlítási alap, amely lehetővé tenné az érintett intézkedés célkitűzése szempontjából az RATP-vel összehasonlítható jogi és tényállásbeli helyzetben levő vállalkozások által fizetett rendes járulék meghatározását.

| (97) | A Franciaország által idézett Enirisorse ítélet (36) nem módosítja a Bizottságnak az RATP előnyben részesítésével kapcsolatban kialakított állásfoglalását, hiszen a Bíróság ebben az ítéletben a vitatott intézkedésnek egy olyan, „normális helyzettel” való összehasonlításra alapozza következtetéseit, amelyet a Bíróság meg tudott határozni, de amelyhez hasonló ebben az esetben nem létezik. |
| --- | --- |

(97)

A Franciaország által idézett Enirisorse ítélet (36) nem módosítja a Bizottságnak az RATP előnyben részesítésével kapcsolatban kialakított állásfoglalását, hiszen a Bíróság ebben az ítéletben a vitatott intézkedésnek egy olyan, „normális helyzettel” való összehasonlításra alapozza következtetéseit, amelyet a Bíróság meg tudott határozni, de amelyhez hasonló ebben az esetben nem létezik.

| (98) | Megfelelő külső összehasonlítási alap hiányában a Biztosság úgy véli, hogy annak megállapítása érdekében, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében fennáll-e gazdasági előny, az előny megállapításához használt referenciakeretet magának az RATP-nek az intézkedés bevezetése előtti helyzete adja. |
| --- | --- |

(98)

Megfelelő külső összehasonlítási alap hiányában a Biztosság úgy véli, hogy annak megállapítása érdekében, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében fennáll-e gazdasági előny, az előny megállapításához használt referenciakeretet magának az RATP-nek az intézkedés bevezetése előtti helyzete adja.

11.1.1.2.   
  Gazdasági előny megléte

| (99) | Ahogy az a fentiekben szerepel a 2009. január 1. előtti referenciakeret szerint az RATP jogilag felelősséggel tartozott a sajátos rendszer nyugdíjfizetési elkötelezettségeiért. Ezen a címen az RATP kezeskedett a szóban forgó rendszer pénzügyi egyensúlyáért, mivel az RATP által fizetett munkáltatói járulék nem volt mentesítő jellegű. |
| --- | --- |

(99)

Ahogy az a fentiekben szerepel a 2009. január 1. előtti referenciakeret szerint az RATP jogilag felelősséggel tartozott a sajátos rendszer nyugdíjfizetési elkötelezettségeiért. Ezen a címen az RATP kezeskedett a szóban forgó rendszer pénzügyi egyensúlyáért, mivel az RATP által fizetett munkáltatói járulék nem volt mentesítő jellegű.

| (100) | A Bizottság megállapította, hogy a bejelentett reform intézkedéseinek elsődleges hatása, hogy az RATP által a közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottak után fizetett munkáltatói járulékot mentesítő jelleggel ruházza fel. |
| --- | --- |

(100)

A Bizottság megállapította, hogy a bejelentett reform intézkedéseinek elsődleges hatása, hogy az RATP által a közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottak után fizetett munkáltatói járulékot mentesítő jelleggel ruházza fel.

| (101) | A Bizottság ennek alapján úgy határozott, hogy a kérdéses intézkedések mentesítik az RATP-t azok alól a terhek alól, amelyeket a fent említett 1948. évi törvény értelmében vállalnia kellett volna. |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság ennek alapján úgy határozott, hogy a kérdéses intézkedések mentesítik az RATP-t azok alól a terhek alól, amelyeket a fent említett 1948. évi törvény értelmében vállalnia kellett volna.

| (102) | Az RATP nyugdíjterheinek „rendes” vagy „nem rendes” jellegének elemzése tekintetében a Bizottság úgy véli, hogy azok a végkielégítéssel és/vagy korai nyugdíjazással kapcsolatos kötelezettségek, amelyeket egy vállalkozásnak a munkaügyi törvények miatt vagy a szakszervetekkel megkötött kollektív szerződésből kifolyólag kell vállalnia, a vállalkozás által saját forrásból finanszírozandó „rendes” terheknek minősülnek (37). |
| --- | --- |

(102)

Az RATP nyugdíjterheinek „rendes” vagy „nem rendes” jellegének elemzése tekintetében a Bizottság úgy véli, hogy azok a végkielégítéssel és/vagy korai nyugdíjazással kapcsolatos kötelezettségek, amelyeket egy vállalkozásnak a munkaügyi törvények miatt vagy a szakszervetekkel megkötött kollektív szerződésből kifolyólag kell vállalnia, a vállalkozás által saját forrásból finanszírozandó „rendes” terheknek minősülnek (37).

| (103) | Továbbá a Bizottság úgy véli, hogy azok a terhek, amelyeket az RATP-nek az 1948. évi törvényből eredően kell fizetnie, „rendes” terheknek minősülnek. Következésképpen, mivel a szóban forgó intézkedés lehetővé teszi, hogy az RATP ne fizessen olyan terheket, amelyeket normális esetben saját költségvetéséből kellett volna állnia, a Bizottság véleménye szerint az intézkedés az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében az RATP-t gazdasági előnyben részesíti. Ez az előny szelektív, mivel csak egy kedvezményezettre vonatkozik. |
| --- | --- |

(103)

Továbbá a Bizottság úgy véli, hogy azok a terhek, amelyeket az RATP-nek az 1948. évi törvényből eredően kell fizetnie, „rendes” terheknek minősülnek. Következésképpen, mivel a szóban forgó intézkedés lehetővé teszi, hogy az RATP ne fizessen olyan terheket, amelyeket normális esetben saját költségvetéséből kellett volna állnia, a Bizottság véleménye szerint az intézkedés az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében az RATP-t gazdasági előnyben részesíti. Ez az előny szelektív, mivel csak egy kedvezményezettre vonatkozik.

| (104) | A Bizottság többek között azt is megállapította, hogy a sajátos rendszer pénzügyi egyensúlyára vonatkozó kötelezettség, amely az RATP feladata volt, a bejelentett reform hiányában az állam általi felelősségvállalássá vált volna, amelyeket a könyvelésben az IFRS (International Financial Reporting Standard, Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Szabványok) szabványaira való áttéréskor teljesítettek volna: ez utóbbiak 2007. június 30. óta vonatkoznak az RATP-re. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság többek között azt is megállapította, hogy a sajátos rendszer pénzügyi egyensúlyára vonatkozó kötelezettség, amely az RATP feladata volt, a bejelentett reform hiányában az állam általi felelősségvállalássá vált volna, amelyeket a könyvelésben az IFRS (International Financial Reporting Standard, Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Szabványok) szabványaira való áttéréskor teljesítettek volna: ez utóbbiak 2007. június 30. óta vonatkoznak az RATP-re.

| (105) | Ez az elem megerősíti azt a tényt, hogy a CRP-RATP létrehozása mérsékli a rendszerint az RATP által viselt költségeket. |
| --- | --- |

(105)

Ez az elem megerősíti azt a tényt, hogy a CRP-RATP létrehozása mérsékli a rendszerint az RATP által viselt költségeket.

11.1.1.3.   
  A Combus ítélkezési gyakorlat jelen esetben nem alkalmazható

| (106) | A francia hatóságok részletesen hivatkoznak a Combus ítéletre (38), amelyben az Elsőfokú Bíróság úgy ítélte meg, hogy „nem szokásos tehernek” minősülnek azok a terhek, amelyek egy olyan vállalkozásra hárulnak alkalmazottai eltérő jogállásából eredően, amely vállalkozásra egy reformot követően alkalmazottai igazgatása szempontjából általános, azaz a versenytársaival megegyező szabályok vonatkoznak. Ennek megfelelően az Elsőfokú Bíróság megállapítja, hogy „a szóban forgó intézkedés, melynek célja a Combus alkalmazottainak kiváltságos és költséges helyzetét más, a Combus versenytársainak számító autóbuszos személyszállító vállalkozásokhoz hasonló szerződéses jogviszonyban foglalkoztatott alkalmazotti státusszal való felváltása. Tehát arról volt szó, hogy a Combus-t megszabadítsák attól a strukturális hátránytól, amely a magánpiacon versenytársaival szemben jellemezte. Az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése azt az egyetlen célt szolgálja, hogy megtiltson minden olyan előnyt, amelyben csak bizonyos vállalkozások részesülnek, mivel a támogatás fogalma csak az olyan beavatkozásokra vonatkozik, amelyek mérséklik azokat a terheket, amelyeket a vállalkozásoknak rendszerint saját költségvetésükből kell viselniük, és amelyek olyan gazdasági előnynek minősülnek, amelyekben a kedvezményezett vállalkozás rendes piaci körülmények között nem részesült volna. [...]. Továbbá a dán állam ahelyett, hogy a 100 millió DKK összeget közvetlenül a Combus alkalmazottainak fizeti ki, ugyanazt az eredményt érte volna el, ha a fent említett alkalmazottaknak a közigazgatásba való áthelyezésével lehetővé tette volna a Combus számára, hogy azonnal felvegyen magánjogi jogállással rendelkező, szerződéses jogviszonyban foglalkoztatott alkalmazottakat.” |
| --- | --- |

(106)

A francia hatóságok részletesen hivatkoznak a Combus ítéletre (38), amelyben az Elsőfokú Bíróság úgy ítélte meg, hogy „nem szokásos tehernek” minősülnek azok a terhek, amelyek egy olyan vállalkozásra hárulnak alkalmazottai eltérő jogállásából eredően, amely vállalkozásra egy reformot követően alkalmazottai igazgatása szempontjából általános, azaz a versenytársaival megegyező szabályok vonatkoznak. Ennek megfelelően az Elsőfokú Bíróság megállapítja, hogy „a szóban forgó intézkedés, melynek célja a Combus alkalmazottainak kiváltságos és költséges helyzetét más, a Combus versenytársainak számító autóbuszos személyszállító vállalkozásokhoz hasonló szerződéses jogviszonyban foglalkoztatott alkalmazotti státusszal való felváltása. Tehát arról volt szó, hogy a Combus-t megszabadítsák attól a strukturális hátránytól, amely a magánpiacon versenytársaival szemben jellemezte. Az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése azt az egyetlen célt szolgálja, hogy megtiltson minden olyan előnyt, amelyben csak bizonyos vállalkozások részesülnek, mivel a támogatás fogalma csak az olyan beavatkozásokra vonatkozik, amelyek mérséklik azokat a terheket, amelyeket a vállalkozásoknak rendszerint saját költségvetésükből kell viselniük, és amelyek olyan gazdasági előnynek minősülnek, amelyekben a kedvezményezett vállalkozás rendes piaci körülmények között nem részesült volna. [...]. Továbbá a dán állam ahelyett, hogy a 100 millió DKK összeget közvetlenül a Combus alkalmazottainak fizeti ki, ugyanazt az eredményt érte volna el, ha a fent említett alkalmazottaknak a közigazgatásba való áthelyezésével lehetővé tette volna a Combus számára, hogy azonnal felvegyen magánjogi jogállással rendelkező, szerződéses jogviszonyban foglalkoztatott alkalmazottakat.”

| (107) | Általánosságban véve meg kell említeni, hogy a Combus ítélkezési gyakorlatot a Bíróság nem erősítette meg. A Bíróság ítélkezési gyakorlatának bizonyos elemei ellentmondanak annak a feltételezésnek, miszerint egy strukturális hátrány kompenzációja kizárná azt a lehetőséget, hogy támogatásról legyen szó. Ily módon a Bíróság mindig is hangsúlyozta, hogy a támogatás meglétét a hatások, és nem az okok vagy az állami beavatkozások céljainak tükrében kell értékelni (39). A Bíróság ennek megfelelően gyakran hangsúlyozta, hogy a támogatás fogalma azokat az állami hatóságok által juttatott előnyöket fedi le, amelyek különböző formában azokat a terheket mérséklik, amelyeket egy vállalkozásnak rendszerint saját költségvetéséből kell viselnie (40). A Bíróság továbbá azt is egyértelműen kimondta, hogy az alkalmazottaik fizetésére vonatkozó költségeket a vállalkozásoknak azok természeténél fogva saját maguknak kell viselniük függetlenül attól, hogy azok törvényi kötelezettségből vagy kollektív szerződésből fakadnak-e (41). Ilyen körülmények között a Bíróság úgy ítélte meg, hogy a többletköltségek kompenzációjára hozott állami intézkedések egyértelműen támogatásnak minősülnek (42). Ebben a kontextusban a francia hatóságok az Elsőfokú Bíróságnak a Combus ítélet által felállított elv alkalmazását, kérik azt megerősítvén, hogy a bejelentett intézkedés csupán mentesíti az RATP-t egy nem rendes teher alól. |
| --- | --- |

(107)

Általánosságban véve meg kell említeni, hogy a Combus ítélkezési gyakorlatot a Bíróság nem erősítette meg. A Bíróság ítélkezési gyakorlatának bizonyos elemei ellentmondanak annak a feltételezésnek, miszerint egy strukturális hátrány kompenzációja kizárná azt a lehetőséget, hogy támogatásról legyen szó. Ily módon a Bíróság mindig is hangsúlyozta, hogy a támogatás meglétét a hatások, és nem az okok vagy az állami beavatkozások céljainak tükrében kell értékelni (39). A Bíróság ennek megfelelően gyakran hangsúlyozta, hogy a támogatás fogalma azokat az állami hatóságok által juttatott előnyöket fedi le, amelyek különböző formában azokat a terheket mérséklik, amelyeket egy vállalkozásnak rendszerint saját költségvetéséből kell viselnie (40). A Bíróság továbbá azt is egyértelműen kimondta, hogy az alkalmazottaik fizetésére vonatkozó költségeket a vállalkozásoknak azok természeténél fogva saját maguknak kell viselniük függetlenül attól, hogy azok törvényi kötelezettségből vagy kollektív szerződésből fakadnak-e (41). Ilyen körülmények között a Bíróság úgy ítélte meg, hogy a többletköltségek kompenzációjára hozott állami intézkedések egyértelműen támogatásnak minősülnek (42). Ebben a kontextusban a francia hatóságok az Elsőfokú Bíróságnak a Combus ítélet által felállított elv alkalmazását, kérik azt megerősítvén, hogy a bejelentett intézkedés csupán mentesíti az RATP-t egy nem rendes teher alól.

| (108) | E tekintetben a Bizottság hangsúlyozza azokat a fontos tényelemeket, amelyek a jelen ügyet a Combus ügytől megkülönböztetik:






  — | a kompenzációt közvetlenül a Combus által foglalkoztatott alkalmazottaknak fizetik ki, míg az e határozat tárgyát képező intézkedés az RATP munkáltatói járulékaira vonatkozik, |
| --- | --- | --- |

(108)

E tekintetben a Bizottság hangsúlyozza azokat a fontos tényelemeket, amelyek a jelen ügyet a Combus ügytől megkülönböztetik:

—

a kompenzációt közvetlenül a Combus által foglalkoztatott alkalmazottaknak fizetik ki, míg az e határozat tárgyát képező intézkedés az RATP munkáltatói járulékaira vonatkozik,

| — | a Combus ügyben az alkalmazott állami intézkedésnek az volt a célja, hogy a Combus alkalmazottainak kiváltságos és költséges helyzetét más, a Combus versenytársainak számító autóbuszos személyszállító vállalkozásokhoz hasonló szerződéses jogviszonyban foglalkoztatott alkalmazotti jogállással váltsa fel. Ezzel szemben az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottainak jogállása és jogosultságai a vitatott intézkedés után változatlan marad. Ez a jogállás és ezek a jogosultságok különböznek azoknak a munkavállalóknak a jogállásától és jogosultságaitól, akiket az általános jogi nyugdíjrendszerbe tartozó vállalkozások magánjogi szerződéssel alkalmaznak, |
| --- | --- |

—

a Combus ügyben az alkalmazott állami intézkedésnek az volt a célja, hogy a Combus alkalmazottainak kiváltságos és költséges helyzetét más, a Combus versenytársainak számító autóbuszos személyszállító vállalkozásokhoz hasonló szerződéses jogviszonyban foglalkoztatott alkalmazotti jogállással váltsa fel. Ezzel szemben az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottainak jogállása és jogosultságai a vitatott intézkedés után változatlan marad. Ez a jogállás és ezek a jogosultságok különböznek azoknak a munkavállalóknak a jogállásától és jogosultságaitól, akiket az általános jogi nyugdíjrendszerbe tartozó vállalkozások magánjogi szerződéssel alkalmaznak,

| — | a Combus tevékenységének versenyfeltételei különböztek azoktól a feltételektől, amelyekben az RATP helyzete változik. A Combus A/S részvénytársaság üzleti alapon végezte tevékenységét, és a piacon a magánvállalkozásokhoz hasonló versenykörülmények között működött. Ebben a kontextusban a közlekedésirányítási közvállalkozások közbeszerzési pályázat útján magán- és közvállalkozásokra bízzák az autóbusz-közlekedés végrehajtását. A közbeszerzési pályázatokra vonatkozó szabályok szerint a piacokat a „gazdaságilag legkedvezőbb” ajánlatnak ítélik oda anélkül, hogy a pályázó magán- vagy köztulajdonú voltát figyelembe kellene venni. Az RATP viszont egy olyan nagy, nem liberalizált piaccal rendelkezik, amelyet az 1370/2007/EK rendelet csak nagyon fokozatosan nyit meg a verseny előtt, és amelyben következésképpen a gazdasági megszorítások igen eltérő módon jelentkeznek. |
| --- | --- |

—

a Combus tevékenységének versenyfeltételei különböztek azoktól a feltételektől, amelyekben az RATP helyzete változik. A Combus A/S részvénytársaság üzleti alapon végezte tevékenységét, és a piacon a magánvállalkozásokhoz hasonló versenykörülmények között működött. Ebben a kontextusban a közlekedésirányítási közvállalkozások közbeszerzési pályázat útján magán- és közvállalkozásokra bízzák az autóbusz-közlekedés végrehajtását. A közbeszerzési pályázatokra vonatkozó szabályok szerint a piacokat a „gazdaságilag legkedvezőbb” ajánlatnak ítélik oda anélkül, hogy a pályázó magán- vagy köztulajdonú voltát figyelembe kellene venni. Az RATP viszont egy olyan nagy, nem liberalizált piaccal rendelkezik, amelyet az 1370/2007/EK rendelet csak nagyon fokozatosan nyit meg a verseny előtt, és amelyben következésképpen a gazdasági megszorítások igen eltérő módon jelentkeznek.

| (109) | A Bizottság úgy véli, hogy a Combus ügy és a jelen ügy között fennálló tényállásbeli különbségek elégségesek ahhoz, hogy a két ügyben eltérő érvelést igazoljanak. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság úgy véli, hogy a Combus ügy és a jelen ügy között fennálló tényállásbeli különbségek elégségesek ahhoz, hogy a két ügyben eltérő érvelést igazoljanak.

11.1.2.   AZ ÁLLAMI FORRÁSOK MEGLÉTE

| (110) | A Bizottság úgy véli, hogy a vizsgált intézkedés az állami forrásoknak az RATP előnyére való felhasználását vonja maga után, amennyiben az RATP közalkalmazotti munkaviszonyokat betöltő alkalmazottainak sajátos nyugdíjrendszerének kiegyensúlyozásáért végső soron nem az RATP, hanem az állam felelős. Ténylegesen a reform megvalósításától kezdődően az állam gondoskodik a CRP-RATP pénzügyi egyensúlyáról azáltal, hogy egyensúlyi támogatást fizet annak a társadalombiztosítási szervezetnek, amelynek a szerepét, ha nem került volna sor a reformra, az RATP-nek kellett volna betöltenie. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság úgy véli, hogy a vizsgált intézkedés az állami forrásoknak az RATP előnyére való felhasználását vonja maga után, amennyiben az RATP közalkalmazotti munkaviszonyokat betöltő alkalmazottainak sajátos nyugdíjrendszerének kiegyensúlyozásáért végső soron nem az RATP, hanem az állam felelős. Ténylegesen a reform megvalósításától kezdődően az állam gondoskodik a CRP-RATP pénzügyi egyensúlyáról azáltal, hogy egyensúlyi támogatást fizet annak a társadalombiztosítási szervezetnek, amelynek a szerepét, ha nem került volna sor a reformra, az RATP-nek kellett volna betöltenie.

| (111) | Következésképpen a Bizottság arra következtet, hogy a vitatott intézkedés az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében állami forrásokat mozgósít. |
| --- | --- |

(111)

Következésképpen a Bizottság arra következtet, hogy a vitatott intézkedés az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében állami forrásokat mozgósít.

11.1.3.   A VERSENY TORZULÁSA ÉS A KERESKEDELEM ÉRINTETTSÉGE

| (112) | Mint azt már korábban jeleztük, az RATP, vagyis a kérdéses intézkedés kedvezményezettje egy olyan vállalkozáscsoportnak, az RATP csoportnak az anyavállalata, amely a közlekedési ágazatban és az ehhez társuló szolgáltatások területén tevékenykedik. Ezek a gazdasági szereplők aktívan jelen vannak a fent említett ágazatok közösségi piacán. |
| --- | --- |

(112)

Mint azt már korábban jeleztük, az RATP, vagyis a kérdéses intézkedés kedvezményezettje egy olyan vállalkozáscsoportnak, az RATP csoportnak az anyavállalata, amely a közlekedési ágazatban és az ehhez társuló szolgáltatások területén tevékenykedik. Ezek a gazdasági szereplők aktívan jelen vannak a fent említett ágazatok közösségi piacán.

| (113) | Ebben a kontextusban meg kell említeni, hogy azok a támogatások, amelyeknek célja, hogy egy vállalkozást olyan költségek alól mentesítsenek, amelyeket egyébként saját ügymenete és rendes tevékenysége során neki kellett volna viselnie, elvben torzítják a versenykörülményeket (43). Született már olyan ítélet, mely szerint minden olyan támogatás, amelyet egy vállalkozás olyan tevékenységekre kap, amelyeket a közösségi piacon végez, torzíthatja a versenyt, és a tagállamok közötti kereskedelem érintettségét eredményezheti (44). A Bíróság továbbá arra is felhívta a figyelmet, hogy nem lehet kizárni, hogy egy olyan vállalkozásnak adott állami támogatás, amely csak helyi vagy regionális közlekedési szolgáltatásokat végez, és nem végez közlekedési szolgáltatásokat származási államán kívül, ne legyen kihatással a tagállamok közötti kereskedelemre az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében. Ugyanis amikor egy tagállam állami támogatásban részesít egy vállalkozást, előfordulhat, hogy az említett vállalkozás által nyújtott közlekedési szolgáltatások fennmaradnak, vagy bővülnek, minek következményeképpen a más tagállamokban működő vállalkozásoknak csökken az esélye, hogy közlekedési szolgáltatásokat végezzenek (45). |
| --- | --- |

(113)

Ebben a kontextusban meg kell említeni, hogy azok a támogatások, amelyeknek célja, hogy egy vállalkozást olyan költségek alól mentesítsenek, amelyeket egyébként saját ügymenete és rendes tevékenysége során neki kellett volna viselnie, elvben torzítják a versenykörülményeket (43). Született már olyan ítélet, mely szerint minden olyan támogatás, amelyet egy vállalkozás olyan tevékenységekre kap, amelyeket a közösségi piacon végez, torzíthatja a versenyt, és a tagállamok közötti kereskedelem érintettségét eredményezheti (44). A Bíróság továbbá arra is felhívta a figyelmet, hogy nem lehet kizárni, hogy egy olyan vállalkozásnak adott állami támogatás, amely csak helyi vagy regionális közlekedési szolgáltatásokat végez, és nem végez közlekedési szolgáltatásokat származási államán kívül, ne legyen kihatással a tagállamok közötti kereskedelemre az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében. Ugyanis amikor egy tagállam állami támogatásban részesít egy vállalkozást, előfordulhat, hogy az említett vállalkozás által nyújtott közlekedési szolgáltatások fennmaradnak, vagy bővülnek, minek következményeképpen a más tagállamokban működő vállalkozásoknak csökken az esélye, hogy közlekedési szolgáltatásokat végezzenek (45).

| (114) | Jelen esetben az RATP csoport a francia (46) és más tagállambeli versenytársaihoz képest kiváltságos helyzetben van, mivel ők nem részesülnek a vitatott intézkedésből. |
| --- | --- |

(114)

Jelen esetben az RATP csoport a francia (46) és más tagállambeli versenytársaihoz képest kiváltságos helyzetben van, mivel ők nem részesülnek a vitatott intézkedésből.

| (115) | E tekintetben meg kell említeni, hogy az 1370/2007/EK rendelet előírja az érintett piacoknak a verseny előtti fokozatos megnyitását, és hogy egy adott ágazatnak a verseny előtti megnyitása azt feltétlezi, hogy egy ebben az ágazatban tevékenykedő vállalkozásnak nyújtott állami támogatás a közösségen belüli kereskedelmet befolyásolhatja, és az érintett paicokon a verseny torzulását idézheti elő. |
| --- | --- |

(115)

E tekintetben meg kell említeni, hogy az 1370/2007/EK rendelet előírja az érintett piacoknak a verseny előtti fokozatos megnyitását, és hogy egy adott ágazatnak a verseny előtti megnyitása azt feltétlezi, hogy egy ebben az ágazatban tevékenykedő vállalkozásnak nyújtott állami támogatás a közösségen belüli kereskedelmet befolyásolhatja, és az érintett paicokon a verseny torzulását idézheti elő.

| (116) | Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy a jelen intézkedés a tagállamok közötti kereskedelemre kihatással van, és torzítja a gazdasági szereplők közötti versenyt. |
| --- | --- |

(116)

Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy a jelen intézkedés a tagállamok közötti kereskedelemre kihatással van, és torzítja a gazdasági szereplők közötti versenyt.

11.2.   A TÁMOGATÁS JOGELLENESSÉGE

| (117) | Az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamoknak be kell jelenteniük minden olyan tervüket, amely révén támogatás jön létre, vagy módosul. Az érdekelt tagállam nem valósíthatja meg a tervezett intézkedéseket azt megelőzően, hogy ezen eljárás során végleges határozat született volna. |
| --- | --- |

(117)

Az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamoknak be kell jelenteniük minden olyan tervüket, amely révén támogatás jön létre, vagy módosul. Az érdekelt tagállam nem valósíthatja meg a tervezett intézkedéseket azt megelőzően, hogy ezen eljárás során végleges határozat született volna.

| (118) | Jelen esetben a francia hatóságok 2006. június 29-i levelükben bejelentették az RATP nyugdíjrendszerének finanszírozási reformját. Ebben a levélben a francia hatóságok jelezték, hogy nem tűnik úgy, hogy ez az intézkedés olyan állami támogatásnak minősülne, amelyet az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdése értelmében előre be kellene jelenteni a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(118)

Jelen esetben a francia hatóságok 2006. június 29-i levelükben bejelentették az RATP nyugdíjrendszerének finanszírozási reformját. Ebben a levélben a francia hatóságok jelezték, hogy nem tűnik úgy, hogy ez az intézkedés olyan állami támogatásnak minősülne, amelyet az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdése értelmében előre be kellene jelenteni a Bizottságnak.

| (119) | Mindazonáltal a Bizottság megállapítja, hogy az említett állami támogatást Franciaország 2006. január 1-jén vezette be, tehát még mielőtt a Bizottság végleges határozatot hozott volna. Ennek alapján a Bizottság úgy határozott, hogy Franciaország jogellenesen járt el, amikor a szóban forgó támogatást az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdése megsértésével vezette be. |
| --- | --- |

(119)

Mindazonáltal a Bizottság megállapítja, hogy az említett állami támogatást Franciaország 2006. január 1-jén vezette be, tehát még mielőtt a Bizottság végleges határozatot hozott volna. Ennek alapján a Bizottság úgy határozott, hogy Franciaország jogellenesen járt el, amikor a szóban forgó támogatást az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdése megsértésével vezette be.

11.3.   A TÁMOGATÁSNAK A KÖZÖS PIACCAL VALÓ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

| (120) | Mivel a vitatott intézkedés az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, meg kellett vizsgálni azt, hogy a Szerződésben biztosított eltérések fényében az intézkedés összeegyeztethető-e a közös piaccal. |
| --- | --- |

(120)

Mivel a vitatott intézkedés az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, meg kellett vizsgálni azt, hogy a Szerződésben biztosított eltérések fényében az intézkedés összeegyeztethető-e a közös piaccal.

| (121) | E tekintetben a Bizottság úgy véli, hogy a legmegfelelőbb jogalap az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdése c) pontja, miszerint az olyan támogatás, amelynek célja bizonyos tevékenységek fejlesztésének elősegítése, összeegyeztethetőnek nyilvánítható a közös piaccal, feltéve, hogy nem változtatja meg a kereskedelmi kapcsolatokat olyan mértékben, amely a közös érdekkel ellentétes lenne. |
| --- | --- |

(121)

E tekintetben a Bizottság úgy véli, hogy a legmegfelelőbb jogalap az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdése c) pontja, miszerint az olyan támogatás, amelynek célja bizonyos tevékenységek fejlesztésének elősegítése, összeegyeztethetőnek nyilvánítható a közös piaccal, feltéve, hogy nem változtatja meg a kereskedelmi kapcsolatokat olyan mértékben, amely a közös érdekkel ellentétes lenne.

| (122) | A reform természetére és hatásaira való tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a kérdéses intézkedés összeegyeztethetőségét a fizetett kötelező szociális járulékok szempontjából azonos feltételek („level playing field”) mellett kell értékelni az RATP és az Ile-de-France régió városi tömegközlekedési piacán tevékenykedő jelenlegi, jövőbeli és potenciális versenytársai tevékenységét. |
| --- | --- |

(122)

A reform természetére és hatásaira való tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a kérdéses intézkedés összeegyeztethetőségét a fizetett kötelező szociális járulékok szempontjából azonos feltételek („level playing field”) mellett kell értékelni az RATP és az Ile-de-France régió városi tömegközlekedési piacán tevékenykedő jelenlegi, jövőbeli és potenciális versenytársai tevékenységét.

| (123) | A támogatás hatásainak elemzése és a versenytorzulás intenzitásának felmérése érdekében a Bizottságnak először is az RATP által fizetett hozzájárulások mértékét a versenytársakkal való összehasonlításban kell megvizsgálnia a megreformált rendszerben. Ezt követően a Bizottság megvizsgálja, hogy mi lett volna a helyzet, ha az RATP nem részesült volna a szóban forgó támogatásban. Ezután a támogatás pozitív és negatív hatásainak vizsgálatára kerül sor, majd az összeférhetetlenség általános értékelése következik. |
| --- | --- |

(123)

A támogatás hatásainak elemzése és a versenytorzulás intenzitásának felmérése érdekében a Bizottságnak először is az RATP által fizetett hozzájárulások mértékét a versenytársakkal való összehasonlításban kell megvizsgálnia a megreformált rendszerben. Ezt követően a Bizottság megvizsgálja, hogy mi lett volna a helyzet, ha az RATP nem részesült volna a szóban forgó támogatásban. Ezután a támogatás pozitív és negatív hatásainak vizsgálatára kerül sor, majd az összeférhetetlenség általános értékelése következik.

| (124) | Elöljáróban a Bizottság megjegyzi, hogy 2006. január 1., előtt az RATP sajátos nyugdíjrendszere és az általános jogi rendszerek finanszírozása két szempontból különbözött egymástól: a hozzájárulások nem mentesítő jellegében és a munkáltatói járulékok mértékében. |
| --- | --- |

(124)

Elöljáróban a Bizottság megjegyzi, hogy 2006. január 1., előtt az RATP sajátos nyugdíjrendszere és az általános jogi rendszerek finanszírozása két szempontból különbözött egymástól: a hozzájárulások nem mentesítő jellegében és a munkáltatói járulékok mértékében.

| (125) | A Bizottság úgy véli, hogy az említett támogatás az RATP sajátos rendszere és az általános jogi rendszerek közötti első különbségre megoldást jelentett. Hiszen 2006. január 1. előtt az RATP nem fizetett mentesítő járulékot, hanem törvény által kötelezve volt arra, hogy alkalmazottai nyugdíjrendszerét egyensúlyban tartsa. A bejelentett reform hatásaként olyan jellegű, mentesítő hozzájárulás kerül befizetésre, mint amelyet egy, az általános jog szerinti munkáltató az újraelosztó nyugdíjrendszeri pénztárba fizet be. Ami a második különbséget illeti, a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett reform hatásaként kiegyenlítődött az RATP és az általános jogi nyugdíjjuttatásokat folyósító vállalkozások közötti kötelező öregségi biztosítási terhek mértéke. |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság úgy véli, hogy az említett támogatás az RATP sajátos rendszere és az általános jogi rendszerek közötti első különbségre megoldást jelentett. Hiszen 2006. január 1. előtt az RATP nem fizetett mentesítő járulékot, hanem törvény által kötelezve volt arra, hogy alkalmazottai nyugdíjrendszerét egyensúlyban tartsa. A bejelentett reform hatásaként olyan jellegű, mentesítő hozzájárulás kerül befizetésre, mint amelyet egy, az általános jog szerinti munkáltató az újraelosztó nyugdíjrendszeri pénztárba fizet be. Ami a második különbséget illeti, a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett reform hatásaként kiegyenlítődött az RATP és az általános jogi nyugdíjjuttatásokat folyósító vállalkozások közötti kötelező öregségi biztosítási terhek mértéke.

| (126) | A bejelentett reform nélkül a 2006-os költségvetési évet követő költségvetési években az RATP-nek kellett volna teljesítenie a közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatott alkalmazottai felé vállalt elkötelezettségeit. Ezen elkötelezettségek teljesítése közvetlenül annak az eredménye lett volna, hogy az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottainak nyugdíja után fizetendő munkáltatói járulékok nem voltak mentesítő jellegűek. |
| --- | --- |

(126)

A bejelentett reform nélkül a 2006-os költségvetési évet követő költségvetési években az RATP-nek kellett volna teljesítenie a közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatott alkalmazottai felé vállalt elkötelezettségeit. Ezen elkötelezettségek teljesítése közvetlenül annak az eredménye lett volna, hogy az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottainak nyugdíja után fizetendő munkáltatói járulékok nem voltak mentesítő jellegűek.

| (127) | Továbbá az RATP által a nyugdíjrendszer pénzügyi kiegyensúlyozása érdekében befizetett öregségi biztosításhoz való hozzájárulásainak mértékét nem igazították volna hozzá a potenciális versenytársai által fizetett hozzájárulásokhoz. |
| --- | --- |

(127)

Továbbá az RATP által a nyugdíjrendszer pénzügyi kiegyensúlyozása érdekében befizetett öregségi biztosításhoz való hozzájárulásainak mértékét nem igazították volna hozzá a potenciális versenytársai által fizetett hozzájárulásokhoz.

| (128) | A bejelentett reform nélkül az RATP-nek tehát több százmillió EUR összegű éves többletköltséget kellett volna fedeznie a megreformált rendszerhez képest. |
| --- | --- |

(128)

A bejelentett reform nélkül az RATP-nek tehát több százmillió EUR összegű éves többletköltséget kellett volna fedeznie a megreformált rendszerhez képest.

| (129) | Az RATP tehát nyugdíjterhei miatt hátrányban részesült volna a liberalizált piaci kontextusban fizetendő költségterhei miatt, ami jelentős mértékben kihatással lett volna tevékenységére. |
| --- | --- |

(129)

Az RATP tehát nyugdíjterhei miatt hátrányban részesült volna a liberalizált piaci kontextusban fizetendő költségterhei miatt, ami jelentős mértékben kihatással lett volna tevékenységére.

| (130) | A fentiekből következik, hogy a 1370/2007/EK rendeletnek megfelelően, amely a városi tömegközlekedési piac fokozatos megnyitását írja elő, az RATP-re a 1948. évi törvény értelmében alkalmazandó nyugdíjrendszer olyan sajátos tulajdonságokkal rendelkezik, amelyek külön-külön az RATP és csoportja kárára torzítják a versenyt. Az említett támogatás lényeges hatása, hogy az RATP hozzájárulásait hozzáigazítja a saját és az RATP csoport versenytársai által fizetett hozzájárulásokhoz, és ily módon megszünteti azt a sajátos versenytorzulást, amely az RATP-t és az RATP csoportot érinti. |
| --- | --- |

(130)

A fentiekből következik, hogy a 1370/2007/EK rendeletnek megfelelően, amely a városi tömegközlekedési piac fokozatos megnyitását írja elő, az RATP-re a 1948. évi törvény értelmében alkalmazandó nyugdíjrendszer olyan sajátos tulajdonságokkal rendelkezik, amelyek külön-külön az RATP és csoportja kárára torzítják a versenyt. Az említett támogatás lényeges hatása, hogy az RATP hozzájárulásait hozzáigazítja a saját és az RATP csoport versenytársai által fizetett hozzájárulásokhoz, és ily módon megszünteti azt a sajátos versenytorzulást, amely az RATP-t és az RATP csoportot érinti.

| (131) | Továbbá a reform lehetővé teszi az RATP számára, hogy fokozatosan úgy cselekedjen, mint egy magánbefektető, aki rendes üzleti korlátokkal találja magát szemben. Egyébként az említett reformnak ez az egyik célkitűzése. |
| --- | --- |

(131)

Továbbá a reform lehetővé teszi az RATP számára, hogy fokozatosan úgy cselekedjen, mint egy magánbefektető, aki rendes üzleti korlátokkal találja magát szemben. Egyébként az említett reformnak ez az egyik célkitűzése.

| (132) | A Bizottság úgy véli továbbá, hogy az említett intézkedés megfelel annak a közösségi érdekkel bíró célnak, amelyet kitűzött. Semmilyen más eszköz nem tudta volna hatékonyabban kezelni a problémát. Lehetett volna ugyan közszolgálati kompenzációkat odaítélni, de az ilyenfajta megközelítés a probléma strukturális jellege miatt hosszú távon nem lenne sem megfelelő, sem fenntartható. |
| --- | --- |

(132)

A Bizottság úgy véli továbbá, hogy az említett intézkedés megfelel annak a közösségi érdekkel bíró célnak, amelyet kitűzött. Semmilyen más eszköz nem tudta volna hatékonyabban kezelni a problémát. Lehetett volna ugyan közszolgálati kompenzációkat odaítélni, de az ilyenfajta megközelítés a probléma strukturális jellege miatt hosszú távon nem lenne sem megfelelő, sem fenntartható.

| (133) | Az intézkedések arányosságát illetően a Bizottság úgy véli, hogy az odaítélt támogatás szigorúan a minimális szintre korlátozódik. 2006. január 1. óta az RATP által fizetett nyugdíjterhek megegyeznek az általános jogi rendszerbe tartozó vállalkozások által fizetett terhekkel. |
| --- | --- |

(133)

Az intézkedések arányosságát illetően a Bizottság úgy véli, hogy az odaítélt támogatás szigorúan a minimális szintre korlátozódik. 2006. január 1. óta az RATP által fizetett nyugdíjterhek megegyeznek az általános jogi rendszerbe tartozó vállalkozások által fizetett terhekkel.

| (134) | Végül a Bizottság úgy véli, hogy az említett intézkedés lehetővé teszi egy olyan nyugdíjrendszer fennmaradását, amelynek a finanszírozása elavulttá vált. A Bizottság véleménye szerint a sajátos rendszer nyugdíjjutatásainak reformja (47) ilyen értelemben meghatározó kiegészítő tartalommal rendelkezik. E tekintetben a Bizottság úgy véli, hogy ezek az intézkedések teljes mértékben illeszkednek a tagállamoknak a Tanács és a Bizottság által egyaránt szorgalmazott általános nyugdíjrendszer-reformjának keretébe (48). |
| --- | --- |

(134)

Végül a Bizottság úgy véli, hogy az említett intézkedés lehetővé teszi egy olyan nyugdíjrendszer fennmaradását, amelynek a finanszírozása elavulttá vált. A Bizottság véleménye szerint a sajátos rendszer nyugdíjjutatásainak reformja (47) ilyen értelemben meghatározó kiegészítő tartalommal rendelkezik. E tekintetben a Bizottság úgy véli, hogy ezek az intézkedések teljes mértékben illeszkednek a tagállamoknak a Tanács és a Bizottság által egyaránt szorgalmazott általános nyugdíjrendszer-reformjának keretébe (48).

| (135) | Statikus elemzés alapján a Bizottság egyrészről úgy ítéli meg, hogy az említett intézkedés által az Ile-de-France régió városi tömegközlekedési piacán előidézett versenytorzulás közvetlenül csupán igen korlátozott mértékben érezhető, mivel az RATP múltját és tevékenységeit figyelembe véve egyértelmű, hogy a reform által érintett nyugdíj-elkötelezettségei olyan tevékenységekre vonatkoznak, amelyeket már igen régóta folytat egy olyan, nem liberalizált piacon, ahol mindezidáig a verseny igen gyenge volt. Másrészről mivel olyan piacokról van szó, amelyeken az RATP csoport az RATP vállalkozás leányvállalatai révén van jelen, a Bizottság úgy véli, hogy az említett intézkedésnek igen marginális tényleges hatása van. Ezeket a piacokat ugyanis a szóban forgó intézkedés csak közvetett módon érinti, hiszen az anyavállalat és leányvállalatai jogi, könyvviteli és pénzügyi szempontból szigorúan elkülönülnek, és a bejelentett reform nem érinti a leányvállalatok által alkalmazott személyzetet. |
| --- | --- |

(135)

Statikus elemzés alapján a Bizottság egyrészről úgy ítéli meg, hogy az említett intézkedés által az Ile-de-France régió városi tömegközlekedési piacán előidézett versenytorzulás közvetlenül csupán igen korlátozott mértékben érezhető, mivel az RATP múltját és tevékenységeit figyelembe véve egyértelmű, hogy a reform által érintett nyugdíj-elkötelezettségei olyan tevékenységekre vonatkoznak, amelyeket már igen régóta folytat egy olyan, nem liberalizált piacon, ahol mindezidáig a verseny igen gyenge volt. Másrészről mivel olyan piacokról van szó, amelyeken az RATP csoport az RATP vállalkozás leányvállalatai révén van jelen, a Bizottság úgy véli, hogy az említett intézkedésnek igen marginális tényleges hatása van. Ezeket a piacokat ugyanis a szóban forgó intézkedés csak közvetett módon érinti, hiszen az anyavállalat és leányvállalatai jogi, könyvviteli és pénzügyi szempontból szigorúan elkülönülnek, és a bejelentett reform nem érinti a leányvállalatok által alkalmazott személyzetet.

| (136) | Dinamikus elemzés alapján, amely a célnak kétségtelenül jobban megfelel, az 1370/2007/EK rendeletre való tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy jóllehet a szóban forgó intézkedés elméletileg lehetővé teheti az RATP számára, hogy vezető pozícióját fenntartsa, ez a veszély azonban csak kis mértékben fenyeget. Ez a következtetés annak eredménye, hogy az intézkedés csupán arra korlátozódik, hogy az RATP által fizetett hozzájárulásokat egy szintre hozza a versenytársai által fizetett hozzájárulásokkal, valamint annak, hogy a sajátos nyugdíjrendszer 2008-as reformját követően az RATP nyugdíjrendszere nem jelent sajátos vonzerőt a vállalkozás számára. |
| --- | --- |

(136)

Dinamikus elemzés alapján, amely a célnak kétségtelenül jobban megfelel, az 1370/2007/EK rendeletre való tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy jóllehet a szóban forgó intézkedés elméletileg lehetővé teheti az RATP számára, hogy vezető pozícióját fenntartsa, ez a veszély azonban csak kis mértékben fenyeget. Ez a következtetés annak eredménye, hogy az intézkedés csupán arra korlátozódik, hogy az RATP által fizetett hozzájárulásokat egy szintre hozza a versenytársai által fizetett hozzájárulásokkal, valamint annak, hogy a sajátos nyugdíjrendszer 2008-as reformját követően az RATP nyugdíjrendszere nem jelent sajátos vonzerőt a vállalkozás számára.

| (137) | A fentiek tükrében a Bizottság megállapította, hogy az RATP-nek nyújtott támogatás negatív hatásai mérsékeltek lesznek. A bejelentett reform csak arra korlátozódik, amire szigorú értelemben véve szükség van ahhoz, hogy a kötelező öregségi biztosítás terén egyenlő körülményeket lehessen teremteni, és az RATP-t hátrányosan érintő versenytorzulást szünteti meg. Következésképpen nem módosítja a kereskedelmi feltételeket olyan mértékben, amely ellentétes lenne a közérdekkel. |
| --- | --- |

(137)

A fentiek tükrében a Bizottság megállapította, hogy az RATP-nek nyújtott támogatás negatív hatásai mérsékeltek lesznek. A bejelentett reform csak arra korlátozódik, amire szigorú értelemben véve szükség van ahhoz, hogy a kötelező öregségi biztosítás terén egyenlő körülményeket lehessen teremteni, és az RATP-t hátrányosan érintő versenytorzulást szünteti meg. Következésképpen nem módosítja a kereskedelmi feltételeket olyan mértékben, amely ellentétes lenne a közérdekkel.

| (138) | Ebből az következik, hogy a szóban forgó támogatás összeegyeztethető a közös piaccal, feltéve, hogy az RATP sajátos nyugdíjrendszerének reformja, amelynek célja, hogy a sajátos rendszert a magánszektor alkalmazottai és a közalkalmazottak alaprendszereinek általános jogi szabályaival összehangolja, teljes egészében megvalósul. |
| --- | --- |

(138)

Ebből az következik, hogy a szóban forgó támogatás összeegyeztethető a közös piaccal, feltéve, hogy az RATP sajátos nyugdíjrendszerének reformja, amelynek célja, hogy a sajátos rendszert a magánszektor alkalmazottai és a közalkalmazottak alaprendszereinek általános jogi szabályaival összehangolja, teljes egészében megvalósul.

| (139) | A Bizottság úgy véli, hogy a fenti következtetést nem vonja kétségbe az EDF ügyben hozott 2005/145/EK határozatában megfogalmazott megoldás (49). |
| --- | --- |

(139)

A Bizottság úgy véli, hogy a fenti következtetést nem vonja kétségbe az EDF ügyben hozott 2005/145/EK határozatában megfogalmazott megoldás (49).

| (140) | E tekintetben érdemes megjegyezni, hogy ebben a határozatban a Bizottság engedélyezte azokat az állami támogatásokat, amelyek mentesítették egy ágazat vállalkozásait azoktól a sajátos nyugdíjkötelezettségeiktől, amelyek meghaladták az általános nyugdíjrendszer kötelezettségeit, és amelyeket még a monopólium időszakában állapítottak meg. Ez alkalommal a Bizottság úgy vélte, hogy reform előtt megszerzett sajátos adójogosultságok finanszírozási mechanizmusából származó terhek részleges enyhítése az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében olyan állami támogatásnak minősült, amelyről ki lehetett jelenteni, hogy összeegyeztethető a közös piaccal. A Bizottság úgy vélte az EDF összeegyeztethetőségi vizsgálatában, hogy az EDF helyzete nem tért el jelentős mértékben az energiaszektorban az átállási költségek helyzetétől. Tulajdonképpen olyan támogatásokról volt szó, amelyek célja a versenyalapú energiaszektorra való áttérés elősegítése volt. A Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy az EDF-nek nyújtott támogatásokat átállási költségeknek számolták be (50), és bejelentette, hogy ezt az eljárást követi majd hasonló esetek elemzésénél is. |
| --- | --- |

(140)

E tekintetben érdemes megjegyezni, hogy ebben a határozatban a Bizottság engedélyezte azokat az állami támogatásokat, amelyek mentesítették egy ágazat vállalkozásait azoktól a sajátos nyugdíjkötelezettségeiktől, amelyek meghaladták az általános nyugdíjrendszer kötelezettségeit, és amelyeket még a monopólium időszakában állapítottak meg. Ez alkalommal a Bizottság úgy vélte, hogy reform előtt megszerzett sajátos adójogosultságok finanszírozási mechanizmusából származó terhek részleges enyhítése az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében olyan állami támogatásnak minősült, amelyről ki lehetett jelenteni, hogy összeegyeztethető a közös piaccal. A Bizottság úgy vélte az EDF összeegyeztethetőségi vizsgálatában, hogy az EDF helyzete nem tért el jelentős mértékben az energiaszektorban az átállási költségek helyzetétől. Tulajdonképpen olyan támogatásokról volt szó, amelyek célja a versenyalapú energiaszektorra való áttérés elősegítése volt. A Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy az EDF-nek nyújtott támogatásokat átállási költségeknek számolták be (50), és bejelentette, hogy ezt az eljárást követi majd hasonló esetek elemzésénél is.

| (141) | A fentiek tükrében a Bizottság úgy véli, hogy jelen esetben az állami támogatás az RATP-t mentesítette olyan nyugdíjkötelezettségek alól, amelyek meghaladják az általános nyugdíjrendszerben szokásos kötelezettségeket, és amelyeket még a piac liberalizálása előtt határoztak meg. Ugyanakkor a Bizottság hozzáteszi, hogy a sajátos nyugdíjrendszereknek az RATP által 2008. elején megvalósított reformja az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottainak sajátos rendszerét a magánszektor alkalmazottai és a közalkalmazottak alaprendszereinek általános jogi szabályaival összehangolja. |
| --- | --- |

(141)

A fentiek tükrében a Bizottság úgy véli, hogy jelen esetben az állami támogatás az RATP-t mentesítette olyan nyugdíjkötelezettségek alól, amelyek meghaladják az általános nyugdíjrendszerben szokásos kötelezettségeket, és amelyeket még a piac liberalizálása előtt határoztak meg. Ugyanakkor a Bizottság hozzáteszi, hogy a sajátos nyugdíjrendszereknek az RATP által 2008. elején megvalósított reformja az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottainak sajátos rendszerét a magánszektor alkalmazottai és a közalkalmazottak alaprendszereinek általános jogi szabályaival összehangolja.

11.4.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (142) | Végeredményben a Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó intézkedés az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdés értelmében állami támogatásnak minősül. Ez az állami támogatás az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében illegális ugyan, de összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(142)

Végeredményben a Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó intézkedés az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdés értelmében állami támogatásnak minősül. Ez az állami támogatás az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében illegális ugyan, de összeegyeztethető a közös piaccal.

12.   A MÁSODIK ÉS HARMADIK INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

| (143) | Mint ahogy az már fentebb szerepel, a bejelentett reform értelmében 2006. január 1-jétől kezdődően az állam a CRP-RATP számára pénzügyi mérlegének kiegyensúlyozása céljából támogatást fizet. |
| --- | --- |

(143)

Mint ahogy az már fentebb szerepel, a bejelentett reform értelmében 2006. január 1-jétől kezdődően az állam a CRP-RATP számára pénzügyi mérlegének kiegyensúlyozása céljából támogatást fizet.

| (144) | Továbbá a bejelentett reform azt is lehetővé teszi a CRP-RATP számára, hogy a sajátos rendszer nyugdíj-alapjogosultságait az általános szabályozás szerinti rendszerekhez kapcsolja. A pénzügyi semlegesség alapelvének tiszteletben tartása érdekében ez a kapcsolódás a befogadó rendszerek számára különbözettérítést jelent, amely különbözettérítéseket a CRP-RATP helyett és helyén az állam fizet majd. |
| --- | --- |

(144)

Továbbá a bejelentett reform azt is lehetővé teszi a CRP-RATP számára, hogy a sajátos rendszer nyugdíj-alapjogosultságait az általános szabályozás szerinti rendszerekhez kapcsolja. A pénzügyi semlegesség alapelvének tiszteletben tartása érdekében ez a kapcsolódás a befogadó rendszerek számára különbözettérítést jelent, amely különbözettérítéseket a CRP-RATP helyett és helyén az állam fizet majd.

| (145) | Azt kell megállapítani, hogy ezek az intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek-e. |
| --- | --- |

(145)

Azt kell megállapítani, hogy ezek az intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek-e.

| (146) | E tekintetben szükséges megjegyezni, hogy az EK-Szerződés 87. cikke csak a közösségi versenyjog értelemében vett vállalkozásokra vonatkozik. A Bíróság következetes joggyakorlatának megfelelően a szociális védelem területe, amikor is az szolidaritáson alapszik, a Szerződés értelmében nem minősül gazdasági tevékenységnek (lásd a 2007. október 10-i, az eljárás megindításáról szóló határozat 67. pontját) (51). |
| --- | --- |

(146)

E tekintetben szükséges megjegyezni, hogy az EK-Szerződés 87. cikke csak a közösségi versenyjog értelemében vett vállalkozásokra vonatkozik. A Bíróság következetes joggyakorlatának megfelelően a szociális védelem területe, amikor is az szolidaritáson alapszik, a Szerződés értelmében nem minősül gazdasági tevékenységnek (lásd a 2007. október 10-i, az eljárás megindításáról szóló határozat 67. pontját) (51).

| (147) | Ennek a joggyakorlatnak a tükrében a Bizottság úgy véli, hogy a CRP-RATP és az RSTP aktív munkavállalóit befogadó nyugdíjpénztárak, azaz a CNAV és az AGIRC-ARRCO, a közösségi versenyjog értelemében nem minősülnek vállalkozásnak az alábbi okokból kifolyólag. |
| --- | --- |

(147)

Ennek a joggyakorlatnak a tükrében a Bizottság úgy véli, hogy a CRP-RATP és az RSTP aktív munkavállalóit befogadó nyugdíjpénztárak, azaz a CNAV és az AGIRC-ARRCO, a közösségi versenyjog értelemében nem minősülnek vállalkozásnak az alábbi okokból kifolyólag.

| (148) | Jelen esetben a Bizottság először is megállapítja, hogy az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottai kötelező szociális védelemben részesülnek, és az annak részét képező önálló öregségi biztosítási rendszer társadalmi célt szolgál. Ennek célja ugyanis az, hogy minden személyt, akire kiterjed, belépéskori vagyoni helyzetétől és egészségi állapotától függetlenül öregségi nyugellátásban részesítsen. |
| --- | --- |

(148)

Jelen esetben a Bizottság először is megállapítja, hogy az RATP közalkalmazotti munkaköröket betöltő alkalmazottai kötelező szociális védelemben részesülnek, és az annak részét képező önálló öregségi biztosítási rendszer társadalmi célt szolgál. Ennek célja ugyanis az, hogy minden személyt, akire kiterjed, belépéskori vagyoni helyzetétől és egészségi állapotától függetlenül öregségi nyugellátásban részesítsen.

| (149) | A Bizottság továbbá úgy véli, hogy ez a rendszer a szolidaritás elve alapján működik, mivel az aktív munkavállalók által befizetett járulékok finanszírozzák a nyugdíjasok járadékát. |
| --- | --- |

(149)

A Bizottság továbbá úgy véli, hogy ez a rendszer a szolidaritás elve alapján működik, mivel az aktív munkavállalók által befizetett járulékok finanszírozzák a nyugdíjasok járadékát.

| (150) | A Bizottság továbbá azt is megjegyzi, hogy a szóban forgó rendszer irányítását törvény bízta rá a CRP-RATP-re, melynek tevékenységét az állam ellenőrzi. Így a CRP-RATP hajtja be az RATP alkalmazottai és az RATP által fizetendő járulékok hozamát, és gondoskodik a járadékmegállapításról és -szolgáltatásról. A Bizottság megjegyzi, hogy a társadalombiztosítási törvénykönyv (Code de la Sécurité Sociale) L711-1. cikke alapján az CRP-RATP rendelkezik az említett törvénykönyv L111-1. cikkében meghatározott összes jogosítvánnyal. Ez a cikk többek között azt is kijelenti, hogy a társadalombiztosítási rendszer a nemzeti szolidaritás elvén alapszik. |
| --- | --- |

(150)

A Bizottság továbbá azt is megjegyzi, hogy a szóban forgó rendszer irányítását törvény bízta rá a CRP-RATP-re, melynek tevékenységét az állam ellenőrzi. Így a CRP-RATP hajtja be az RATP alkalmazottai és az RATP által fizetendő járulékok hozamát, és gondoskodik a járadékmegállapításról és -szolgáltatásról. A Bizottság megjegyzi, hogy a társadalombiztosítási törvénykönyv (Code de la Sécurité Sociale) L711-1. cikke alapján az CRP-RATP rendelkezik az említett törvénykönyv L111-1. cikkében meghatározott összes jogosítvánnyal. Ez a cikk többek között azt is kijelenti, hogy a társadalombiztosítási rendszer a nemzeti szolidaritás elvén alapszik.

| (151) | Végezetül a Bizottság megállapítja, hogy a CRP-RATP feladata ellátása során betartja a törvényt, és nincs lehetősége befolyásolni a járulékok összegét, az alapok felhasználásának módját vagy a juttatások mértékének meghatározását. A kifizetett juttatások legálisak és a beérkezett jutalékok összegétől függetlenek. |
| --- | --- |

(151)

Végezetül a Bizottság megállapítja, hogy a CRP-RATP feladata ellátása során betartja a törvényt, és nincs lehetősége befolyásolni a járulékok összegét, az alapok felhasználásának módját vagy a juttatások mértékének meghatározását. A kifizetett juttatások legálisak és a beérkezett jutalékok összegétől függetlenek.

| (152) | Amennyiben a CRP-RATP a közösségi versenyjog értelmében nem minősül vállalkozásnak, a Bizottság úgy véli, hogy a CRP-RATP számára az állam által fizetett egyensúlytámogatás és a CRP-RATP helyett és helyén az állam által fizetett különbözettérítés az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak, |
| --- | --- |

(152)

Amennyiben a CRP-RATP a közösségi versenyjog értelmében nem minősül vállalkozásnak, a Bizottság úgy véli, hogy a CRP-RATP számára az állam által fizetett egyensúlytámogatás és a CRP-RATP helyett és helyén az állam által fizetett különbözettérítés az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az RATP Személyzete nyugdíjpénztárának (CRP-RATP) létrehozása az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, amelyet Franciaország illegálisan, az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdése 3. pontját megszegve ítélt oda.

Ez az állami támogatás az EK-Szerződés 87. cikke 3. bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethető a közös piaccal, azzal a feltétellel, hogy az RATP sajátos nyugdíjrendszerének a reformja, amelynek célja, hogy a sajátos rendszert a magánszektor alkalmazottai és a közalkalmazottak alaprendszereinek általános jogi szabályaival összehangolja, teljes egészében megvalósul.

Következésképpen ennek a támogatásnak a folyósítása engedélyezett.

2. cikk

A CRP-RATP számára az állam által fizetett egyensúlytámogatás és a különbözettérítés, amelyet a CRP-RATP helyett és helyén az állam finanszíroz a sajátos rendszernek az általános szabályozás szerinti rendszerekhez való kapcsolása során, az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Készült Brüsszelben, 2009. július 13-án.

a Bizottság részéről

Antonio TAJANI

alelnök

---

(1)  HL C 9., 2008.1.15., 13. o.

1

(2)  Lásd 1. lábjegyzet.

2

(3)  Journal Officiel de la République française, 1948. március 26. és április 3.

3

Journal Officiel de la République française

(4)  Az 1959. január 7-i, 59-151. sz., a párizsi régió személyszállítására vonatkozó módosított kormányrendelet 2. cikke (Journal Officiel de la République française), 1959. január 10.), amely a fent említett 1948. évi törvényt módosította.

4

Journal Officiel de la République française

(5)  A törvény ezt a lehetőséget a következő feltételek mellett engedi meg: „A Régie autonome des transports parisiens leányvállalatai révén az Ile-de-France régión kívül és külföldön is építhet, átalakíthat és működtethet személyszállítás céljából tömegközlekedési hálózatokat és vonalakat a versenyszabályok kölcsönös betartása mellett. Ezek a leányvállalatok részvénytársaságként működnek. Irányításuk a csoport célkitűzéseinek keretein belül pénzügyi szempontból autonóm: az Ile-de-France régió közlekedésének működtetése címén vagy befektetési célzattal nem részesülhetnek az állam, az Ile-de-France régió közlekedési szövetsége vagy egyéb állami szervek által nyújtott támogatásban”.

5

(6)  Az RATP munkavállalóinak jogállásáról szóló jogszabály meghatározza egyrészt az alkalmazottak besorolásának elveit másrészt a bizonyos helyzetekben alkalmazandó rendelkezéseket. Ezek közül a legfontosabbak a következők:

6

| — | az alkalmazás megszűnése, amely a felmondás, elbocsátás vagy visszahívás szabályait írja le, |
| --- | --- |

—

az alkalmazás megszűnése, amely a felmondás, elbocsátás vagy visszahívás szabályait írja le,

| — | a szabadságok (éves rendes szabadság, családi jellegű különleges szabadságok. stb.), |
| --- | --- |

—

a szabadságok (éves rendes szabadság, családi jellegű különleges szabadságok. stb.),

| — | az előrelépés modalitásai. |
| --- | --- |

—

az előrelépés modalitásai.

A sajátos nyugdíjrendszer reformját megelőzően az RATP munkavállalóinak jogállásáról szóló jogszabály 51. cikke a nyugdíjakra vonatkozó szabályozásra való hivatkozással a nyugdíjaztatás feltételeit is meghatározta. Ezt a szabályozást 2008. július 1-jével eltörölték (2008. június 30-i, 2008-637. sz. rendelet 52. cikke).

(7)  Journal Officiel de la République française (a Francia Köztársaság Hivatalos Lapja), 1959. január 10.

7

Journal Officiel de la République française

(8)  HL L 315., 2007.12.3., 1. o.

8

(9)  Journal Officiel de la République française (a Francia Köztársaság Hivatalos Lapja), 1959. szeptember 24.

9

Journal Officiel de la République française

(10)  A nyugdíjreformról szóló 2003. augusztus 21-i 2003-775. sz. törvény.

10

(11)  A Régie autonome des transports parisiens (a párizsi közlekedési vállalat) személyzetének sajátos nyugdíjrendszeréről szóló 2008. január 15-i 2008-48. sz. rendelet.

11

Régie autonome des transports parisiens

(12)  A Régie autonome des transports parisiens (a párizsi közlekedési vállalat) személyzetének nyugdíjának szabályozásáról szóló 2008. június 30-i 2008-637 sz. rendelet.

12

Régie autonome des transports parisiens

(13)  Bizonyos sajátos társadalombiztosítási rendszerekre és a nem állami közalkalmazottak és a köztőkéből alapított társaságok társadalombiztosítási kiegészítő rendszereiről szóló 2008. december 30-i 2008-1514. sz. rendelet.

13

(14)  Az újraelosztás elvén működő nyugdíjrendszerek finanszírozása a generációk közötti erős szolidaritáson alapszik. Az ilyen rendszerek pénzügyi egyensúlya a járulékfizetők és a nyugdíjasok száma közötti aránytól függ. A jövedelmek növekedése és az aktív népesség aránya tehát a feljődés két legfontosabb alapelve.

14

(15)  A Régie autonome des transports parisiens (a párizsi közlekedési vállalat) személyzetének nyugdíjpénztáráról szóló 2005. december 26-i 2005-1635. sz. rendelet.

15

Régie autonome des transports parisiens

(16)  A Régie autonome des transports parisiens (a párizsi közlekedési vállalat) személyzetének nyugdíjpénztárába befizetendő nyugdíjjárulékok mértékéről szóló 2005. december 26-i 2005-1638. sz. rendelet.

16

Régie autonome des transports parisiens

(17)  CNAV: Caisse Nationale d’Assurance Vieillesse (Országos öregségi biztosítópénztár).

17

(18)  AGIRC: Association générale des institutions de retraite des cadres (Vezető beosztású munkavállalók nyugdíjintézeteinek általános egyesülete).

18

(19)  ARRCO: Association pour le régime de retraite complémentaire des salariés (Munkavállalók kiegészítő nyugdíjrendszereinek egyesülete).

19

(20)  A pénzügyi kapcsolás során a sajátos rendszer és annak szabályai megmaradnak. A megvalósítandó cél, hogy e művelettel az érintett vállalatok számviteléből a nyugdíjelkötelezettségeket kivegyék. A kapcsolás az integrációval ellentétben minden közvetlen kapcsolatot kizár az általános jogi rendszerek és a kapcsolt csoportba tartozó vállalatok, munkavállalók és nyugdíjasok között. Egy, a kapcsolt szektor vállalatai és munkavállalói, valamint az általános jogi rendszerek közé beiktatott „paraván” segítségével, a kapcsolás csak az általános pénzáramlatokat szervezi „virtuális” műveletek alapján. Ezek a műveletek azért virtuálisak, mert a személyzetnek a befogadó rendszerrel semmilyen közvetlen jogi vagy adminisztratív kapcsolata nincs, és mert továbbra is csak a sajátos rendszer szabályzata vonatkozik rájuk a nyugdíjjogosultságaik megállapítása és likvidált nyugdíjaik felértékelése tekintetében.

20

(21)  A sajátos rendszer sajátos jogosultságai az RATP sajátos rendszere által folyósított megszerzett nyugdíjjogosultságok és az általános jogi rendszerek által folyósított ellátások, azaz az alapjogosultságok közötti különbözet. Az RATP sajátos rendszerének sajátos jogosultságai tehát azok a nyugdíjjogosultságok, amelyek meghaladják az általános jogi rendszerek által rendszerint folyósított jogosultságokat. A sajátos rendszer sajátos jogosultságait, amelyek egyébként a sajátos nyugdíjrendszerek reformját követően fokozatosan megszűnnek majd (lásd e határozat (12) preambulumbekezdését), továbbra is a CRP-RATP fizeti.

21

(22)  A két rendszer teherviszonyai közötti eltérések egyrészt a fizetések szintjétől és szerkezetétől (amelyek a nyugdíjterheket befolyásolják), másrészt pedig a demográfiai különbségektől (például a járulékok összegét befolyásoló arányosan kisebb járulékfizetői bázis) függnek.

22

(23)  Bizalmas információ.

23

(24)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

24

(25)  A Bíróság C-251/97. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben 1999. október 5-én hozott ítélete [EBHT] I-6639., 40. pont.

25

Franciaország

Bizottság

(26)  Az Elsőfokú Bíróság T-157/01 sz., Danske Busvognmaend kontra Commission ügyben 2004. március 16-án hozott ítélete [EBHT] II-917.

26

Danske Busvognmaend

Commission

(27)  A Bíróság C-237/04 sz. Enirisorse SpA kontra SotaCRP-RATPbo SpA ügyben 2006. március 23-án hozott ítélete [EBHT] I-2843.

27

Enirisorse SpA

SotaCRP-RATPbo SpA

(28)  Bertrand AUBAN szenátornak a Nemzet pénzügyi, költségvetés-ellenőrzési és gazdasági számviteli bizottsága számára készített 2008. július 9-i tájékoztató jelentése szerint ezek a nyugdíjkötelezettségek 21 milliárd eurót tesznek ki.

28

(29)  A Bizottság 2008/204/EK határozata (2007. október 10.) a Franciaország által a La Poste (Posta) által foglalkoztatott állami alkalmazottak nyugdíjának finanszírozási módjára vonatkozó reform tekintetében nyújtott állami támogatásokról (HL L 63., 2008.3.7., 16. o.).

29

(30)  C-301/87 sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben 1990. február 14-én hozott ítélet [EBHT] I-307., 41. pont.

30

Franciaország

Bizottság

(31)  E tekintetben lásd az Elsőfokú Bíróság T-55/99 sz. Spanyolország kontra Bizottság ügyben 2000. szeptember 20-án hozott ítéletét [EBHT] II-3207, 82. pont.

31

Spanyolország

Bizottság

(32)  A Bíróság C-390/98 sz. H.J. Banks & Co. Ltd kontra The Coal Authority et Secretary of State for Trade and Industry, ügyben 2001. szeptember 20-án hozott ítélete [EBHT] I-6117, 33. pont.

32

H.J. Banks & Co. Ltd

The Coal Authority et Secretary of State for Trade and Industry

(33)  E tekintetben lásd a fent említett 2008/204/EK határozatot és a Bizottságnak 2007. október 10-i, a görögországi bankszektor nyugdíjrendszerének finanszírozási reformjára vonatkozó határozatát (HL C 308., 2007.12.19., 9. o.).

33

(34)  E tekintetben lásd a 32. lábjegyzetében hivatkozott határozatokat.

34

(35)  Lásd e határozat 2. és 3. pontját.

35

(36)  A Bíróság C-34/01 sz. Enirisorse SpA kontra Ministero delle Finanze ügyben 2003. november 27-én hozott ítélete [EBHT] I-14243.

36

Enirisorse SpA

Ministero delle Finanze

(37)  Lásd a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás 63. pontját (HL C 244., 2004.10.1., 2. o.).

37

(38)  A Bíróság T-157/01 sz. a Danske Busvognmænd kontra Bizottság ügyben 2004. március 16-án hozott ítélete [EBHT] II-917. o.

38

Danske Busvognmænd

Bizottság

(39)  A Bíróság 173/73 sz. az Olaszország kontra Biztosság ügyben 1974. július 2-án hozott ítélete [EBHT] 709. o. 13. pont; a Bíróság C-310/85 sz. Deufil kontra Bizottság ügyben 1987. február 24-én hozott ítélete [EBHT]. 901. o. 8. pont; a Bíróság C-241/94 sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben 1996. szeptember 26-án hozott ítélete [EBHT] I-4551. o. 20. pont.

39

Olaszország

Biztosság

Deufil

Bizottság

Franciaország

Bizottság

(40)  A Bíróság C-387/92 sz. Banco Exterior ügyben 1994. március 15-én hozott ítélete [EBHT] I-877. o. 13. pont; a C-241/94 sz. ügy 34. pontjában hivatkozott ítélet.

40

Banco Exterior

(41)  A Bíróság C-5/01 sz. Belgium kontra Bizottság ügyben 2002. december 12-én hozott ítélet [EBHT] I-1191. o. 39. pont.

41

Belgium

Bizottság

(42)  A Bíróság 30/59 sz. Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg kontra Haute Autorité ügyben 1961. február 23-án hozott ítélet [EBHT] 3. o., 29. és 30. pontok; a C-173/73 sz. ügy 12. és 13. pontjaiban hivatkozott ügy; a C-241/94 sz. ügy 29. és 35. pontjaiban hivatkozott ügy; a Bíróság C-251/97 sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben 1999. október 5-én hozott ítélet [EBHT] I-6639. o. 40, 46 és 47 pontok.

42

Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg

Haute Autorité

Franciaország

Bizottság

(43)  Lásd a C-156/98 sz. Németország kontra Bizottság ügyben 2000. szeptember 19-én hozott ítéletet [EBHT] I-6857. o. 30. pontját, és az idézett megállapítást.

43

Németország

Bizottság

(44)  Lásd többek között a Bíróság C-730/79 sz. Philip Morris kontra Bizottság ügyben 1980. szeptember 17-én hozott ítéletének [EBHT] 2671. o. 11. és 12. pontjait; valamint az Elsőfokú Bíróság T-214/95 sz. Vlaams Gewest kontra Bizottság ügyben 1998. április 30-án hozott ítéletének [EBHT] II-717. o. 48-50 pontjait).

44

Philip Morris

Bizottság

Vlaams Gewest

Bizottság

(45)  Az Elsőfokú Bíróság T-222/04 sz. Olaszország kontra Bíróság ügyben 2009. június 11-én hozott ítélete 45. pont.

45

Olaszország

Bíróság

(46)  Emlékeztetőül annyit, hogy nem szükséges, hogy a kedvezményezett vállalat maga részt vegyen a közösségen belüli kereskedelemben. Amikor egy tagállam támogatást nyújt egy vállalatnak, annak tagállamon belüli tevékenysége ennek eredményeképpen vagy fennmarad, vagy növekszik, aminek az a következménye, hogy a más tagállamokban működő vállalatoknak arra való esélye pedig csökken, hogy megjelenjenek a szóban forgó tagállamnak a piacán. Továbbá egy olyan vállalatnak a megerősítése, amely nem vesz részt a közösségen belüli kereskedelemben, azt eredményezheti, hogy ez a vállalat megjelenik egy másik tagállam piacán (e tekintetben lásd az Olaszország kontra Bizottság ügyben 2002. március 7-én hozott ítélet [EBHT] I-2289. o. 84. pontját).

46

Olaszország

Bizottság

(47)  Lásd e határozat (21) preambulumbekezdését.

47

(48)  E tekintetben lásd a Bizottság és a Tanács 2003. március 18-i (CS/7165/03) közös jelentését a megfelelő és fenntartható nyugdíjakról.

48

(49)  HL L 49., 2005.2.22., 9. o.

49

(50)  A Bizottság közleménye az átállási költségekhez kapcsolódó állami támogatások értékelésének módszertanáról (A Bizottság 2001. augusztus 6-i SG (2001) D/290869 sz. levele.)

50

(51)  Ennek megfelelően a Bíróság az összevont C-159. sz. és C-160/91. sz. Poucet és Pistre ügyekben a következőképpen döntött: „az egészségpénztárak vagy társadalombiztosítási közszolgálatban tevékenykedő szervezetek kizárólag szociális jellegű funkcióval bírnak. Ez a tevékenység a nemzeti szolidaritás elvén alapszik és minden profitszerzési céltól mentes. A kifizetett juttatások legálisak és a járulékok összegétől függetlenek. Következésképpen ez a tevékenység nem gazdasági tevékenység, továbbá az ezzel a tevékenységgel foglalkozó szervezetek nem számítanak a szerződés 81. és 82. cikkei értelmében vett vállalatoknak”.

51

Poucet és Pistre

---

V A 2009. december 1-je után az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

JOGI AKTUSOK, MELYEK KIHIRDETÉSE KÖTELEZŐ

| 12.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 327/36 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 327/36

---

A BIZOTTSÁG 1213/2009/EU RENDELETE

(2009. december 11.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. december 12-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 11-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 50,4 |
| MA | 57,1 |
| TN | 90,9 |
| TR | 63,9 |
| ZZ | 65,6 |
| 0707 00 05 | EG | 155,5 |
| MA | 49,3 |
| TR | 76,8 |
| ZZ | 93,9 |
| 0709 90 70 | MA | 50,5 |
| TR | 114,3 |
| ZZ | 82,4 |
| 0805 10 20 | AR | 70,4 |
| MA | 48,8 |
| TR | 63,3 |
| ZA | 61,8 |
| ZZ | 61,1 |
| 0805 20 10 | MA | 73,1 |
| TR | 85,9 |
| ZZ | 79,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 59,6 |
| IL | 75,3 |
| TR | 75,5 |
| ZZ | 70,1 |
| 0805 50 10 | TR | 75,6 |
| ZZ | 75,6 |
| 0808 10 80 | CA | 65,1 |
| CN | 80,0 |
| MK | 24,5 |
| US | 92,7 |
| ZZ | 65,6 |
| 0808 20 50 | CN | 47,8 |
| TR | 92,0 |
| US | 186,0 |
| ZZ | 108,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

50,4

MA

57,1

TN

90,9

TR

63,9

ZZ

65,6

0707 00 05

EG

155,5

MA

49,3

TR

76,8

ZZ

93,9

0709 90 70

MA

50,5

TR

114,3

ZZ

82,4

0805 10 20

AR

70,4

MA

48,8

TR

63,3

ZA

61,8

ZZ

61,1

0805 20 10

MA

73,1

TR

85,9

ZZ

79,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

59,6

IL

75,3

TR

75,5

ZZ

70,1

0805 50 10

TR

75,6

ZZ

75,6

0808 10 80

CA

65,1

CN

80,0

MK

24,5

US

92,7

ZZ

65,6

0808 20 50

CN

47,8

TR

92,0

US

186,0

ZZ

108,6

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 12.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 327/38 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 327/38

---

A BIZOTTSÁG 1214/2009/EU RENDELETE

(2009. december 11.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb az 1160/2009/EK bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb az 1160/2009/EK bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 877/2009/EK rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. december 12-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 11-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 253., 2009.9.25., 3. o.

3

(4)  HL L 314., 2009.12.1., 6. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2009. december 12-től alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 36,95 | 0,20 |
| 1701 11 90 (1) | 36,95 | 3,82 |
| 1701 12 10 (1) | 36,95 | 0,07 |
| 1701 12 90 (1) | 36,95 | 3,52 |
| 1701 91 00 (2) | 42,14 | 4,83 |
| 1701 99 10 (2) | 42,14 | 1,70 |
| 1701 99 90 (2) | 42,14 | 1,70 |
| 1702 90 95 (3) | 0,42 | 0,27 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

36,95

0,20

1701 11 90 (1)

36,95

3,82

1701 12 10 (1)

36,95

0,07

1701 12 90 (1)

36,95

3,52

1701 91 00 (2)

42,14

4,83

1701 99 10 (2)

42,14

1,70

1701 99 90 (2)

42,14

1,70

1702 90 95 (3)

0,42

0,27

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

| 12.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 327/40 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 327/40

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG Atalanta/8/2009 HATÁROZATA

(2009. december 4.)

a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az európai uniós erők parancsnokának kinevezéséről

(2009/946/KKBP)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikkére,

tekintettel a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletről szóló, 2008. november 10-i 2008/851/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) (Atalanta), és különösen annak 6. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2008/851/KKBP együttes fellépés 6. cikke értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy az európai uniós erők parancsnokának kinevezésére vonatkozóan döntéseket hozzon. |
| --- | --- |

(1)

A 2008/851/KKBP együttes fellépés 6. cikke értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy az európai uniós erők parancsnokának kinevezésére vonatkozóan döntéseket hozzon.

| (2) | 2009. július 22-én a PBB elfogadta az Atalanta/6/2009 határozatot (2), mellyel Peter BINDT sorhajóskapitányt nevezte ki az európai uniós erők parancsnokává a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez. |
| --- | --- |

(2)

2009. július 22-én a PBB elfogadta az Atalanta/6/2009 határozatot (2), mellyel Peter BINDT sorhajóskapitányt nevezte ki az európai uniós erők parancsnokává a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez.

| (3) | Az Európai Unió műveleti parancsnoka ajánlotta, hogy Giovanni GUMIERO ellentengernagyot nevezzék ki az európai uniós erők új parancsnokává a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió műveleti parancsnoka ajánlotta, hogy Giovanni GUMIERO ellentengernagyot nevezzék ki az európai uniós erők új parancsnokává a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez.

| (4) | Az Európai Unió Katonai Bizottsága támogatta ezt a javaslatot. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unió Katonai Bizottsága támogatta ezt a javaslatot.

| (5) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 5. cikke értelmében Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában, |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 5. cikke értelmében Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság Giovanni GUMIERO ellentengernagyot nevezi ki az európai uniós erők parancsnokává a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez.

2. cikk

Ez a határozat 2009. december 13-án lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 4-én.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

O. SKOOG

---

(1)  HL L 301., 2008.11.12., 33. o.

1

(2)  HL L 192., 2009.7.24., 68. o.

2

---