# Europos Sąjungos L 1/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.001.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 1 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. sausio 5d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.001.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 1

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. sausio 5d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | | 2010 m. sausio 4 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 1 |
| | | 2010 m. sausio 4 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 2/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais | 3 |
| | | 2010 m. sausio 4 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 3/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1290/2009, kuriuo nustatomi importo muitai grūdų sektoriuje, galiojantys nuo 2010 m. sausio 1 d. | 5 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2010/1/ES |
| | * | 2009 m. gruodžio 23 d. Komisijos sprendimas dėl Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės įgaliojimų pratęsimo | 8 |
| | | 2010/2/ES |
| | * | 2009 m. gruodžio 24 d. Komisijos sprendimas, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB nustatomas sektorių ir jų pošakių, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, sąrašas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 10251)

   (
  1
  ) | 10 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

2010 m. sausio 4 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

1

2010 m. sausio 4 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 2/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais

3

2010 m. sausio 4 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 3/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1290/2009, kuriuo nustatomi importo muitai grūdų sektoriuje, galiojantys nuo 2010 m. sausio 1 d.

5

SPRENDIMAI

2010/1/ES

*

2009 m. gruodžio 23 d. Komisijos sprendimas dėl Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės įgaliojimų pratęsimo

8

2010/2/ES

*

2009 m. gruodžio 24 d. Komisijos sprendimas, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB nustatomas sektorių ir jų pošakių, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, sąrašas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 10251)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 10251)

1

10

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 5.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 1/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 1/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1/2010

2010 m. sausio 4 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. sausio 5 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. sausio 4 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 45,8 |
| TN | 99,9 |
| TR | 86,1 |
| ZZ | 77,3 |
| 0707 00 05 | EG | 196,3 |
| MA | 80,6 |
| TR | 133,3 |
| ZZ | 136,7 |
| 0709 90 70 | MA | 31,0 |
| TR | 98,5 |
| ZZ | 64,8 |
| 0805 10 20 | EG | 57,9 |
| MA | 55,7 |
| TR | 55,5 |
| ZZ | 56,4 |
| 0805 20 10 | MA | 74,9 |
| ZZ | 74,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 53,3 |
| IL | 67,2 |
| TR | 76,3 |
| US | 75,0 |
| ZZ | 68,0 |
| 0805 50 10 | TR | 75,6 |
| ZZ | 75,6 |
| 0808 10 80 | CA | 101,1 |
| CN | 97,4 |
| US | 95,5 |
| ZZ | 98,0 |
| 0808 20 50 | US | 103,1 |
| ZZ | 103,1 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

45,8

TN

99,9

TR

86,1

ZZ

77,3

0707 00 05

EG

196,3

MA

80,6

TR

133,3

ZZ

136,7

0709 90 70

MA

31,0

TR

98,5

ZZ

64,8

0805 10 20

EG

57,9

MA

55,7

TR

55,5

ZZ

56,4

0805 20 10

MA

74,9

ZZ

74,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

53,3

IL

67,2

TR

76,3

US

75,0

ZZ

68,0

0805 50 10

TR

75,6

ZZ

75,6

0808 10 80

CA

101,1

CN

97,4

US

95,5

ZZ

98,0

0808 20 50

US

103,1

ZZ

103,1

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 5.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 1/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 1/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 2/2010

2010 m. sausio 4 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio, 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,

kadangi:

| (1) | Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2009/10 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 877/2009 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1271/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2009/10 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 877/2009 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1271/2009 (4).

| (2) | Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metams, numatyti Reglamente (EB) Nr. 877/2009, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. sausio 5 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. sausio 4 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

2

(3)  OL L 253, 2009 9 25, p. 3.

3

(4)  OL L 339, 2009 12 22, p. 32.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95 tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2010 m. sausio 5 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto |
| 1701 11 10 (1) | 42,90 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 42,90 | 2,03 |
| 1701 12 10 (1) | 42,90 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 42,90 | 1,74 |
| 1701 91 00 (2) | 49,28 | 2,69 |
| 1701 99 10 (2) | 49,28 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,28 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,49 | 0,22 |

(EUR)

KN kodas

Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

1701 11 10 (1)

42,90

0,00

1701 11 90 (1)

42,90

2,03

1701 12 10 (1)

42,90

0,00

1701 12 90 (1)

42,90

1,74

1701 91 00 (2)

49,28

2,69

1701 99 10 (2)

49,28

0,00

1701 99 90 (2)

49,28

0,00

1702 90 95 (3)

0,49

0,22

---

(1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

(2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

(3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.

---

| 5.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 1/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 1/5

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 3/2010

2010 m. sausio 4 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1290/2009, kuriuo nustatomi importo muitai grūdų sektoriuje, galiojantys nuo 2010 m. sausio 1 d.

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 1996 m. birželio 28 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1249/96 dėl Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje) (2), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1290/2009 (3) buvo nustatyti grūdų sektoriaus importo muitai, galiojantys nuo 2010 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1290/2009 (3) buvo nustatyti grūdų sektoriaus importo muitai, galiojantys nuo 2010 m. sausio 1 d.

| (2) | Apskaičiuotas importo muitų vidurkis ir nustatytas mokestis skiriasi 5 EUR/t, daromas atitinkamas Reglamente (ES) Nr. 1290/2009 nustatytų importo muitų patikslinimas. |
| --- | --- |

(2)

Apskaičiuotas importo muitų vidurkis ir nustatytas mokestis skiriasi 5 EUR/t, daromas atitinkamas Reglamente (ES) Nr. 1290/2009 nustatytų importo muitų patikslinimas.

| (3) | Todėl Reglamentą (ES) Nr. 1290/2009 reikėtų iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(3)

Todėl Reglamentą (ES) Nr. 1290/2009 reikėtų iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 1290/2009 I ir II priedai pakeičiami šio reglamento priedu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas nuo 2010 m. sausio 5 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. sausio 4 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 161, 1996 6 29, p. 125.

2

(3)  OL L 347, 2009 12 24, p. 11.

3

---

I PRIEDAS

Produktų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, importo muitai, taikomi nuo 2010 m. sausio 5 d.

| KN kodas | Prekių pavadinimas | Importo muitas (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės | 0,00 |
| vidutinės kokybės | 0,00 |
| žemos kokybės | 2,44 |
| 1001 90 91 | Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUGIAI | 38,56 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus | 18,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2) | 18,00 |
| 1007 00 90 | Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai | 38,56 |

KN kodas

Prekių pavadinimas

Importo muitas (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės

0,00

vidutinės kokybės

0,00

žemos kokybės

2,44

1001 90 91

Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai

0,00

ex 1001 90 99

Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai

0,00

1002 00 00

RUGIAI

38,56

1005 10 90

KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus

18,00

1005 90 00

KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2)

18,00

1007 00 90

Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai

38,56

---

(1)  Prekių, kurios į Bendriją atgabenamos per Atlanto vandenyną arba per Sueco kanalą (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 4 dalis), importuotojui muitas gali būti sumažintas:

| — | 3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje,

| — | 2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje.

(2)  Importuotojui muitas gali būti sumažintas vienoda 24 EUR/t suma, jei laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 5 dalyje nurodytų sąlygų.

---

II PRIEDAS

I priede nustatyto muito apskaičiavimo komponentai

31.12.2009

| 1. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Paprastieji kviečiai (1) | Kukurūzai | Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės | Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2) | Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3) | Miežiai |
| Prekių birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotiruojama | 150,20 | 109,83 | — | — | — | — |
| FOB kaina JAV | — | — | 135,93 | 125,93 | 105,93 | 98,22 |
| Meksikos įlankos priedas | — | 8,71 | — | — | — | — |
| Didžiųjų ežerų priedas | 7,46 | — | — | — | — | — |

1.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

(EUR/t)

Paprastieji kviečiai (1)

Kukurūzai

Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės

Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2)

Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3)

Miežiai

Prekių birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotiruojama

150,20

109,83

—

—

—

—

FOB kaina JAV

—

—

135,93

125,93

105,93

98,22

Meksikos įlankos priedas

—

8,71

—

—

—

—

Didžiųjų ežerų priedas

7,46

—

—

—

—

—

| 2. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:






  Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas: | 22,39 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas: | — EUR/t |

2.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas:

22,39 EUR/t

Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas:

— EUR/t

---

(1)  Įtraukta 14 EUR/t priemoka (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(2)  10 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(3)  30 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

---

SPRENDIMAI

| 5.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 1/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 1/8

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. gruodžio 23 d.

dėl Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės įgaliojimų pratęsimo

(2010/1/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį ir Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

kadangi:

| (1) | Nusprendusi Bendrijos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros politikos sprendimų priėmimo proceso metu vadovautis etika, Europos Komisija 1991 m. lapkričio mėn. sukūrė Europos patarėjų grupę dėl etinių biotechnologijų padarinių. |
| --- | --- |

(1)

Nusprendusi Bendrijos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros politikos sprendimų priėmimo proceso metu vadovautis etika, Europos Komisija 1991 m. lapkričio mėn. sukūrė Europos patarėjų grupę dėl etinių biotechnologijų padarinių.

| (2) | 1997 m. gruodžio 16 d. Komisija nusprendė Europos patarėjų grupę dėl etinių biotechnologijų padarinių pakeisti Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupe, išplečiant jos įgaliojimus visose mokslo ir technologijų taikymo srityse. |
| --- | --- |

(2)

1997 m. gruodžio 16 d. Komisija nusprendė Europos patarėjų grupę dėl etinių biotechnologijų padarinių pakeisti Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupe, išplečiant jos įgaliojimus visose mokslo ir technologijų taikymo srityse.

| (3) | 2001 m. kovo 26 d. Komisijos sprendimu Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės įgaliojimai buvo šiek tiek pakeisti ir pratęsti ketverių metų laikotarpiui (C(2001) 691). |
| --- | --- |

(3)

2001 m. kovo 26 d. Komisijos sprendimu Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės įgaliojimai buvo šiek tiek pakeisti ir pratęsti ketverių metų laikotarpiui (C(2001) 691).

| (4) | Dabartiniai Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės įgaliojimai buvo patvirtinti 2005 m. gegužės 11 d. (Komisijos sprendimas 2005/383/EB) (1) ir pratęsti Komisijos sprendimu 2009/757/EB (2). |
| --- | --- |

(4)

Dabartiniai Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės įgaliojimai buvo patvirtinti 2005 m. gegužės 11 d. (Komisijos sprendimas 2005/383/EB) (1) ir pratęsti Komisijos sprendimu 2009/757/EB (2).

| (5) | Todėl dabar tikslinga grupės įgaliojimus pratęsti penkerių metų laikotarpiui ir paskirti naujus narius, tačiau šis sprendimas neapriboja galimybės naujajai Komisijai persvarstyti įgaliojimų pagrindo. |
| --- | --- |

(5)

Todėl dabar tikslinga grupės įgaliojimus pratęsti penkerių metų laikotarpiui ir paskirti naujus narius, tačiau šis sprendimas neapriboja galimybės naujajai Komisijai persvarstyti įgaliojimų pagrindo.

| (6) | Šiuo sprendimu pakeičiamas Sprendimas 2009/757/EB, |
| --- | --- |

(6)

Šiuo sprendimu pakeičiamas Sprendimas 2009/757/EB,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Komisija priėmė sprendimą pratęsti Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės įgaliojimus penkerių metų laikotarpiui.

2 straipsnis

Užduotis

Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės užduotis yra patarti Komisijai mokslo etikos ir naujų technologijų klausimais Komisijos prašymu arba pačios Grupės iniciatyva. Parlamentas ir Taryba gali atkreipti Komisijos dėmesį į jų manymu etikos atžvilgiu svarbius klausimus. Norėdama sužinoti grupės nuomonę Komisija nustato jos pateikimo terminą.

3 straipsnis

Sudėtis, kandidatūrų iškėlimas ir paskyrimas

1.   Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės narius skiria Komisijos pirmininkas.

2.   Laikomasi šių taisyklių:

| — | Nariai yra skiriami ad personam. Nariai dirba kaip individualūs asmenys ir pataria Komisijai nepriklausomai nuo išorės įtakos. Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupė yra nepriklausomas pliuralistinis ir daugiašakis subjektas. |
| --- | --- |

—

Nariai yra skiriami ad personam. Nariai dirba kaip individualūs asmenys ir pataria Komisijai nepriklausomai nuo išorės įtakos. Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupė yra nepriklausomas pliuralistinis ir daugiašakis subjektas.

| — | Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupę sudaro iki 15 narių. |
| --- | --- |

—

Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupę sudaro iki 15 narių.

| — | Kiekvienas grupės narys skiriamas penkerių metų kadencijai. Kadencija gali būti pratęsta ne daugiau kaip du kartus. |
| --- | --- |

—

Kiekvienas grupės narys skiriamas penkerių metų kadencijai. Kadencija gali būti pratęsta ne daugiau kaip du kartus.

| — | Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės narių kandidatūros yra iškeliamos ir atrenkamos remiantis atviru kvietimu pareikšti susidomėjimą. Kitais kanalais gauti prašymai atrankos metu taip pat apsvarstomi. |
| --- | --- |

—

Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės narių kandidatūros yra iškeliamos ir atrenkamos remiantis atviru kvietimu pareikšti susidomėjimą. Kitais kanalais gauti prašymai atrankos metu taip pat apsvarstomi.

| — | Narių sąrašą Komisija skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

—

Narių sąrašą Komisija skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

| — | Nariais nepaskirti tinkami kandidatai įtraukiami į rezervo sąrašą. |
| --- | --- |

—

Nariais nepaskirti tinkami kandidatai įtraukiami į rezervo sąrašą.

| — | Prie grupės darbo nebegalinčius veiksmingai prisidėti arba atsistatydinusius narius Pirmininkas gali keisti pavaduojančiu nariu iš rezervo sąrašo iki pirminio nario įgaliojimų pabaigos. |
| --- | --- |

—

Prie grupės darbo nebegalinčius veiksmingai prisidėti arba atsistatydinusius narius Pirmininkas gali keisti pavaduojančiu nariu iš rezervo sąrašo iki pirminio nario įgaliojimų pabaigos.

4 straipsnis

Veikla

1.   Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės nariai iš savo tarpo kadencijos laikotarpiui išsirenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją.

2.   Grupės darbo programą (taip pat etikos peržiūrą, kurią, pasinaudodama iniciatyvos teise, pasiūlo grupė) tvirtina Komisijos pirmininkas. Komisijos Europos politinių patarėjų biuras, glaudžiai bendradarbiaudamas su Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės pirmininku, organizuoja grupės ir jos sekretoriato darbą.

3.   Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės posėdžiai yra uždari. Ne posėdžių metu grupė gali aptarinėti savo darbą su atitinkamais Komisijos departamentais arba kviesti NVO atstovus ar organizacijas apsikeisti nuomonėmis. Atitinkamos Komisijos tarnybos yra supažindinamos su Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės darbotvarke.

4.   Grupės susitikimai vyksta Komisijos būstinėje laikantis Komisijos nustatytos tvarkos ir grafiko. Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės susitikimai vyksta mažiausiai 6 kartus per 12 mėnesių laikotarpį ir sudaro apie 12 darbo dienų per metus. Nariai turėtų dalyvauti bent keturiuose susitikimuose per metus.

5.   Rengdama nuomones ir neviršydama šiems veiksmams skirtų išteklių ribų grupė:

| — | gali kviesti kompetentingus ekspertus konsultacijoms, jei tai yra naudinga ir (arba) būtina grupės veiklai vykdyti, |
| --- | --- |

—

gali kviesti kompetentingus ekspertus konsultacijoms, jei tai yra naudinga ir (arba) būtina grupės veiklai vykdyti,

| — | gali inicijuoti tyrimus būtinai mokslinei ir techninei informacijai rinkti, |
| --- | --- |

—

gali inicijuoti tyrimus būtinai mokslinei ir techninei informacijai rinkti,

| — | gali sudaryti darbo grupes konkretiems klausimams svarstyti, |
| --- | --- |

—

gali sudaryti darbo grupes konkretiems klausimams svarstyti,

| — | organizuoja viešas diskusijas, siekiant skatinti dialogą su visuomene ir didinti kiekvienos pateikiamos nuomonės skaidrumą, |
| --- | --- |

—

organizuoja viešas diskusijas, siekiant skatinti dialogą su visuomene ir didinti kiekvienos pateikiamos nuomonės skaidrumą,

| — | artimai bendradarbiauja su Komisijos departamentais, susijusiais su grupės nagrinėjamu klausimu, |
| --- | --- |

—

artimai bendradarbiauja su Komisijos departamentais, susijusiais su grupės nagrinėjamu klausimu,

| — | gali užmegzti artimus ryšius su įvairių Europos Sąjungos ir šalių kandidačių etikos organizacijų atstovais. |
| --- | --- |

—

gali užmegzti artimus ryšius su įvairių Europos Sąjungos ir šalių kandidačių etikos organizacijų atstovais.

6.   Kiekviena nuomonė skelbiama nedelsiant po jos priėmimo. Jeigu nuomonei nėra pritariama vienbalsiai, kartu pateikiama ir skirtinga nuomonė. Jei vykdant veiklą reikalingas greitesnis atsakymas konkrečiu klausimu, Grupė parengia trumpą pareiškimą ir, jei reikia, atlieka išsamų tyrimą, taip pat užtikrindama, kad būtų laikomasi skaidrumo principo, kaip ir rengiant bet kokią nuomonę. Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės nuomonėse visada nurodomos pačios šiuolaikiškiausios technologijos, egzistuojančios nuomonės rengimo metu. Prireikus grupė gali nuspręsti nuomones atnaujinti.

7.   Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupė nustato savo darbo tvarkos taisykles.

8.   Prieš baigiantis grupės kadencijai jos pirmininkas parengia ataskaitą apie Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės veiklą. Ataskaita yra skelbiama.

5 straipsnis

Posėdžių išlaidos

Kelionės ir pragyvenimo išlaidas, susijusias su Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės posėdžiais, Komisija dengia laikydamasi nustatytų taisyklių.

6 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalios naujųjų Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės narių kandidatūrų paskelbimo dieną. Juo pakeičiamas Sprendimas 2009/757/EB.

Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 23 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 127, 2005 5 20, p. 17.

1

(2)  OL L 270, 2009 10 15, p. 18.

2

---

| 5.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 1/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 1/10

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. gruodžio 24 d.

kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB nustatomas sektorių ir jų pošakių, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, sąrašas

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 10251)

(Tekstas svarbus EEE)

(2010/2/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 96/61/EB (1), ypač į jos 10a straipsnio 13 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje 2003/87/EB su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/29/EB (2), numatyta, kad pagrindinis šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų paskirstymo principas – pardavimas aukcione. |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje 2003/87/EB su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/29/EB (2), numatyta, kad pagrindinis šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų paskirstymo principas – pardavimas aukcione.

| (2) | Sąjunga pritaria ambicingam tarptautiniam susitarimui dėl klimato kaitos, kuriuo siekiama temperatūros kilimą pasaulyje apriboti iki 2 °C. Jei kitos išsivysčiusios šalys ir kiti pagrindiniai teršėjai nepasirašys šio tarptautinio susitarimo, trečiosiose šalyse, kuriose pramonės įmonėms nebūtų taikomi panašūs išmetamo anglies dioksido kiekio apribojimai, gali padidėti šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų kiekis („anglies dioksido nutekėjimas“), o tai pakenktų aplinkosaugos vientisumui ir Sąjungos veiksmai taptų mažiau veiksmingi. Siekiant išvengti anglies dioksido nutekėjimo rizikos Direktyvoje 2003/87/EB numatyta, kad atsižvelgdama į tarptautinių derybų rezultatus Sąjunga sektorių ir jų pošakių, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, įmonėms turėtų nemokamai suteikti 100 % pagal Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 1 dalyje nurodytas priemones nustatyto leidimų skaičiaus. |
| --- | --- |

(2)

Sąjunga pritaria ambicingam tarptautiniam susitarimui dėl klimato kaitos, kuriuo siekiama temperatūros kilimą pasaulyje apriboti iki 2 °C. Jei kitos išsivysčiusios šalys ir kiti pagrindiniai teršėjai nepasirašys šio tarptautinio susitarimo, trečiosiose šalyse, kuriose pramonės įmonėms nebūtų taikomi panašūs išmetamo anglies dioksido kiekio apribojimai, gali padidėti šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų kiekis („anglies dioksido nutekėjimas“), o tai pakenktų aplinkosaugos vientisumui ir Sąjungos veiksmai taptų mažiau veiksmingi. Siekiant išvengti anglies dioksido nutekėjimo rizikos Direktyvoje 2003/87/EB numatyta, kad atsižvelgdama į tarptautinių derybų rezultatus Sąjunga sektorių ir jų pošakių, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, įmonėms turėtų nemokamai suteikti 100 % pagal Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 1 dalyje nurodytas priemones nustatyto leidimų skaičiaus.

| (3) | Iki 2009 m. gruodžio 31 d., o vėliau kas penkerius metus Komisija, remdamasi Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 14–17 dalyse nurodytais kriterijais, nustato sektorių ir jų pošakių, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, sąrašą (toliau – sektorių ir jų pošakių sąrašas). |
| --- | --- |

(3)

Iki 2009 m. gruodžio 31 d., o vėliau kas penkerius metus Komisija, remdamasi Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 14–17 dalyse nurodytais kriterijais, nustato sektorių ir jų pošakių, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, sąrašą (toliau – sektorių ir jų pošakių sąrašas).

| (4) | Pagal Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 14 dalį Komisija, siekdama nustatyti sektorius arba jų pošakius, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, Sąjungos lygmeniu įvertina atitinkamo sektoriaus ar jo pošakio galimybes pagal suskirstymo lygį perkelti reikalingų leidimų tiesiogines sąnaudas ir dėl įgyvendinus Direktyvą 2003/87/EB padidėjusių elektros energijos kainų susidariusias netiesiogines sąnaudas į produktų kainas taip, kad didelė rinkos dalis neatitektų ne Sąjungoje esantiems įrenginiams, iš kurių išmetama daugiau anglies dioksido. Šie vertinimai grindžiami vidutine anglies dioksido kaina, nurodyta Komisijos poveikio vertinime, kuris pateiktas su Sąjungos tikslų, susijusių su klimato kaita ir atsinaujinančia energija, įgyvendinimo iki 2020 m. priemonių paketu, ir kiekvieno sektoriaus arba jo pošakio prekybos, gamybos ir pridėtinės vertės paskutinių trejų metų duomenimis, jei tokių duomenų yra. |
| --- | --- |

(4)

Pagal Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 14 dalį Komisija, siekdama nustatyti sektorius arba jų pošakius, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, Sąjungos lygmeniu įvertina atitinkamo sektoriaus ar jo pošakio galimybes pagal suskirstymo lygį perkelti reikalingų leidimų tiesiogines sąnaudas ir dėl įgyvendinus Direktyvą 2003/87/EB padidėjusių elektros energijos kainų susidariusias netiesiogines sąnaudas į produktų kainas taip, kad didelė rinkos dalis neatitektų ne Sąjungoje esantiems įrenginiams, iš kurių išmetama daugiau anglies dioksido. Šie vertinimai grindžiami vidutine anglies dioksido kaina, nurodyta Komisijos poveikio vertinime, kuris pateiktas su Sąjungos tikslų, susijusių su klimato kaita ir atsinaujinančia energija, įgyvendinimo iki 2020 m. priemonių paketu, ir kiekvieno sektoriaus arba jo pošakio prekybos, gamybos ir pridėtinės vertės paskutinių trejų metų duomenimis, jei tokių duomenų yra.

| (5) | Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 15 dalyje nustatyta, kad didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika sektoriui ar jo pošakiui būdinga tuo atveju, jei dėl įgyvendinant šias direktyvą susidarančių tiesioginių ir netiesioginių papildomų sąnaudų sumos labai (ne mažiau kaip 5 %) padidėtų gamybos sąnaudos, apskaičiuojamos kaip bendrosios pridėtinės vertės dalis, o prekybos su trečiosiomis šalimis intensyvumas, apibrėžiamas kaip bendros eksporto į trečiąsias šalis vertės ir importo iš tų šalių vertės santykis su bendra Bendrijos rinkos apimtimi (metinė apyvarta ir bendra importo iš trečiųjų šalių vertė), yra didesnis kaip 10 %. Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 16 dalyje nustatyta, kad didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika sektoriui ar jo pošakiui taip pat būdinga tuo atveju, jei dėl įgyvendinant šią direktyvą susidarančių tiesioginių ir netiesioginių papildomų sąnaudų labai (mažiausiai 30 %) padidėtų gamybos sąnaudos, apskaičiuojamos kaip bendrosios pridėtinės vertės dalis, arba jei prekybos su trečiosiomis šalimis intensyvumas, apibrėžiamas kaip bendros eksporto į trečiąsias šalis vertės ir importo iš tų šalių vertės santykis su bendra Sąjungos rinkos apimtimi (metinė apyvarta ir bendra importo iš trečiųjų šalių vertė), yra didesnis kaip 30 %. |
| --- | --- |

(5)

Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 15 dalyje nustatyta, kad didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika sektoriui ar jo pošakiui būdinga tuo atveju, jei dėl įgyvendinant šias direktyvą susidarančių tiesioginių ir netiesioginių papildomų sąnaudų sumos labai (ne mažiau kaip 5 %) padidėtų gamybos sąnaudos, apskaičiuojamos kaip bendrosios pridėtinės vertės dalis, o prekybos su trečiosiomis šalimis intensyvumas, apibrėžiamas kaip bendros eksporto į trečiąsias šalis vertės ir importo iš tų šalių vertės santykis su bendra Bendrijos rinkos apimtimi (metinė apyvarta ir bendra importo iš trečiųjų šalių vertė), yra didesnis kaip 10 %. Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 16 dalyje nustatyta, kad didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika sektoriui ar jo pošakiui taip pat būdinga tuo atveju, jei dėl įgyvendinant šią direktyvą susidarančių tiesioginių ir netiesioginių papildomų sąnaudų labai (mažiausiai 30 %) padidėtų gamybos sąnaudos, apskaičiuojamos kaip bendrosios pridėtinės vertės dalis, arba jei prekybos su trečiosiomis šalimis intensyvumas, apibrėžiamas kaip bendros eksporto į trečiąsias šalis vertės ir importo iš tų šalių vertės santykis su bendra Sąjungos rinkos apimtimi (metinė apyvarta ir bendra importo iš trečiųjų šalių vertė), yra didesnis kaip 30 %.

| (6) | Norint nustatyti sektorių ir jų pošakių, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, sąrašą, anglies dioksido nutekėjimo riziką reikėtų vertinti pradedant 3 skaitmenų kodų lygmeniu (NACE-3 lygmeniu) arba, prireikus ir jei turima atitinkamų duomenų, 4 skaitmenų kodų lygmeniu (NACE-4 lygmeniu). Sektorius ir jų pošakius į sektorių ir jų pošakių sąrašą reikėtų įtraukti naudojantis tiksliausiais NACE aprašymais. Kai kurie sektoriai, kuriems nebūdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, NACE-4 lygmenyje buvo išskaidyti, ir įvertinti kai kurie atitinkami pošakiai, kuriems dėl tam tikrų savybių būdingas visiškai kitoks poveikis nei visuose kituose sektoriaus pošakiuose. |
| --- | --- |

(6)

Norint nustatyti sektorių ir jų pošakių, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, sąrašą, anglies dioksido nutekėjimo riziką reikėtų vertinti pradedant 3 skaitmenų kodų lygmeniu (NACE-3 lygmeniu) arba, prireikus ir jei turima atitinkamų duomenų, 4 skaitmenų kodų lygmeniu (NACE-4 lygmeniu). Sektorius ir jų pošakius į sektorių ir jų pošakių sąrašą reikėtų įtraukti naudojantis tiksliausiais NACE aprašymais. Kai kurie sektoriai, kuriems nebūdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, NACE-4 lygmenyje buvo išskaidyti, ir įvertinti kai kurie atitinkami pošakiai, kuriems dėl tam tikrų savybių būdingas visiškai kitoks poveikis nei visuose kituose sektoriaus pošakiuose.

| (7) | Nuo 2008 m. gruodžio mėn. iš valstybių narių, Eurostato, viešųjų ir komercinių šaltinių, taip pat pramonės asociacijų buvo renkama informacija, būtina priimti sprendimui remiantis Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 14–17 dalyse nurodytais kriterijais. Patikrinta informacija, kuri gauta ne iš valstybių narių ar kitų oficialių šaltinių. Naudotasi ir Eurostato apdorotais konfidencialiais duomenimis |
| --- | --- |

(7)

Nuo 2008 m. gruodžio mėn. iš valstybių narių, Eurostato, viešųjų ir komercinių šaltinių, taip pat pramonės asociacijų buvo renkama informacija, būtina priimti sprendimui remiantis Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 14–17 dalyse nurodytais kriterijais. Patikrinta informacija, kuri gauta ne iš valstybių narių ar kitų oficialių šaltinių. Naudotasi ir Eurostato apdorotais konfidencialiais duomenimis

| (8) | „Bendrijos nepriklausomame sandorių žurnale“ (BNSŽ) pateikiami duomenys laikomi tiksliausiais, patikimiausiais ir skaidriausiais sektoriuose, kuriuose vykdoma veikla nurodyta Direktyvos 2003/87/EB I priede prieš tą direktyvą iš dalies pakeičiant Direktyva 2009/29/EB, išmetamo CO2 kiekio įverčiais, todėl šie duomenys yra pagrindinis šaltinis, kuriuo remiantis apskaičiuotos tiesioginės tiems sektoriams skirtų leidimų sąnaudos. |
| --- | --- |

(8)

„Bendrijos nepriklausomame sandorių žurnale“ (BNSŽ) pateikiami duomenys laikomi tiksliausiais, patikimiausiais ir skaidriausiais sektoriuose, kuriuose vykdoma veikla nurodyta Direktyvos 2003/87/EB I priede prieš tą direktyvą iš dalies pakeičiant Direktyva 2009/29/EB, išmetamo CO2 kiekio įverčiais, todėl šie duomenys yra pagrindinis šaltinis, kuriuo remiantis apskaičiuotos tiesioginės tiems sektoriams skirtų leidimų sąnaudos.

| (9) | Duomenys apie vykdant naujų sričių veiklą proceso metu išsiskiriančias šiltnamio efektą sukeliančias dujas ir šiltnamio efektą sukeliančias dujas, įtrauktas į Direktyvos 2003/87/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2009/29/EB, I priedą, tam tikruose sektoriuose, kuriuose yra daug mažų įrenginių arba įrenginių, kuriems 2005–2007 m. ir 2008–2012 m. buvo netaikoma prekybos išmetamųjų teršalų leidimais sistema, arba įrenginių, apie kuriuos BNSŽ nebuvo pateikta duomenų, arba iš kurių išmetamų teršalų nebuvo įmanoma suskirstyti NACE-4 lygmeniu, buvo gauti iš valstybių narių ir atitinkamų metų Sąjungos šiltnamio dujų inventoriaus. Eurostatas neturi suvartojamos elektros energijos kiekio vertinimo duomenų, kuriais remiantis apskaičiuojamos netiesioginės dėl padidėjusių elektros energijos kainų susidarančios sąnaudos, todėl patikimiausiais turimais duomenimis gali būti laikomi tiesiogiai iš valstybių narių gauti duomenys. Bendrajai pridėtinei vertei nustatyti naudotasi Eurostato verslo struktūros statistiniais duomenimis, kurie laikomi tiksliausiu šaltiniu. Duomenys apie valstybių narių tarpusavio prekybą ir jų prekybą su trečiosiomis šalimis, kuriuos Eurostatas pateikė Comext duomenų bazėje, laikomi patikimiausiais duomenimis apie bendrąsias eksporto į trečiąsias šalis bei importo iš tų šalių vertes ir apie bendrą metinę apyvartą Sąjungoje. |
| --- | --- |

(9)

Duomenys apie vykdant naujų sričių veiklą proceso metu išsiskiriančias šiltnamio efektą sukeliančias dujas ir šiltnamio efektą sukeliančias dujas, įtrauktas į Direktyvos 2003/87/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2009/29/EB, I priedą, tam tikruose sektoriuose, kuriuose yra daug mažų įrenginių arba įrenginių, kuriems 2005–2007 m. ir 2008–2012 m. buvo netaikoma prekybos išmetamųjų teršalų leidimais sistema, arba įrenginių, apie kuriuos BNSŽ nebuvo pateikta duomenų, arba iš kurių išmetamų teršalų nebuvo įmanoma suskirstyti NACE-4 lygmeniu, buvo gauti iš valstybių narių ir atitinkamų metų Sąjungos šiltnamio dujų inventoriaus. Eurostatas neturi suvartojamos elektros energijos kiekio vertinimo duomenų, kuriais remiantis apskaičiuojamos netiesioginės dėl padidėjusių elektros energijos kainų susidarančios sąnaudos, todėl patikimiausiais turimais duomenimis gali būti laikomi tiesiogiai iš valstybių narių gauti duomenys. Bendrajai pridėtinei vertei nustatyti naudotasi Eurostato verslo struktūros statistiniais duomenimis, kurie laikomi tiksliausiu šaltiniu. Duomenys apie valstybių narių tarpusavio prekybą ir jų prekybą su trečiosiomis šalimis, kuriuos Eurostatas pateikė Comext duomenų bazėje, laikomi patikimiausiais duomenimis apie bendrąsias eksporto į trečiąsias šalis bei importo iš tų šalių vertes ir apie bendrą metinę apyvartą Sąjungoje.

| (10) | Atliekant vertinimus remtasi vidutine anglies dioksido kaina, nurodyta Komisijos poveikio vertinime, kuris pateiktas su Sąjungos tikslų, susijusių su klimato kaita ir atsinaujinančia energija, įgyvendinimo iki 2020 m. priemonių paketu (3). Pagal tinkamiausią scenarijų anglies dioksido kaina, įskaitant pagal Bendro įgyvendinimo ir švarios plėtros mechanizmą suteikiamus kreditus, yra 30 EUR už toną CO2 ekvivalento. |
| --- | --- |

(10)

Atliekant vertinimus remtasi vidutine anglies dioksido kaina, nurodyta Komisijos poveikio vertinime, kuris pateiktas su Sąjungos tikslų, susijusių su klimato kaita ir atsinaujinančia energija, įgyvendinimo iki 2020 m. priemonių paketu (3). Pagal tinkamiausią scenarijų anglies dioksido kaina, įskaitant pagal Bendro įgyvendinimo ir švarios plėtros mechanizmą suteikiamus kreditus, yra 30 EUR už toną CO2 ekvivalento.

| (11) | Norint apskaičiuoti įgyvendinant Direktyvą 2003/87/EB susidarančias tiesiogines papildomas sąnaudas būtina atsižvelgti į leidimų, kuriuos privalėtų pirkti sektoriaus, jei jam nebūtų būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, įmonės, skaičių. Tos direktyvos 10a straipsnio 11 dalyje nustatyta, kad nemokamų leidimų skaičius 2013 m. yra 80 % leidimų skaičiaus, nustatyto remiantis 10a straipsnio 1 dalimi, o siekiant, kad 2027 m. nemokamų leidimų visai nebūtų skiriama, jų skaičius mažinamas kiekvienais metais vienodomis dalimis, taigi 2020 m. suteikiama 30 % nemokamų leidimų. Nustatant 10a straipsnio 1 dalyje nurodytus santykinius taršos rodiklius pirmiausia taikytos 10 % sektoriaus arba jo pošakio įrenginių, iš kurių išmetama mažiausiai teršalų, Sąjungoje 2007–2008 m. vidutinės eksploatavimo charakteristikos ir atsižvelgta į veiksmingiausius metodus, pakaitalus bei alternatyvius gamybos procesus. |
| --- | --- |

(11)

Norint apskaičiuoti įgyvendinant Direktyvą 2003/87/EB susidarančias tiesiogines papildomas sąnaudas būtina atsižvelgti į leidimų, kuriuos privalėtų pirkti sektoriaus, jei jam nebūtų būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, įmonės, skaičių. Tos direktyvos 10a straipsnio 11 dalyje nustatyta, kad nemokamų leidimų skaičius 2013 m. yra 80 % leidimų skaičiaus, nustatyto remiantis 10a straipsnio 1 dalimi, o siekiant, kad 2027 m. nemokamų leidimų visai nebūtų skiriama, jų skaičius mažinamas kiekvienais metais vienodomis dalimis, taigi 2020 m. suteikiama 30 % nemokamų leidimų. Nustatant 10a straipsnio 1 dalyje nurodytus santykinius taršos rodiklius pirmiausia taikytos 10 % sektoriaus arba jo pošakio įrenginių, iš kurių išmetama mažiausiai teršalų, Sąjungoje 2007–2008 m. vidutinės eksploatavimo charakteristikos ir atsižvelgta į veiksmingiausius metodus, pakaitalus bei alternatyvius gamybos procesus.

| (12) | Pagal Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 1 dalį nustatytini santykiniai taršos rodikliai turi būti priimti tik iki 2010 m. pabaigos. Todėl į pagal tuos rodiklius įvertintas tiesiogines sąnaudas galės būti atsižvelgta tik persvarstant sektorių ir jų pošakių sąrašą. Todėl siekiant nustatyti sektorių ir jų pošakių sąrašą būtina įvertinti, kiek reikės skirti nemokamų leidimų. Šis vertinimas Sąjungos lygmeniu turi būti atliktas 2013 ir 2014 metams. Geriausias įvertis šiam sprendimui įgyvendinti, išreiškiantis griežtus santykinių taršos rodiklių reikalavimus, pritaikius linijinį mažinimo koeficientą – 75 % leidimų, kuriuos sektorių, kuriems nebūdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, įmonės turės nupirkti 2013 ir 2014 m. |
| --- | --- |

(12)

Pagal Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 1 dalį nustatytini santykiniai taršos rodikliai turi būti priimti tik iki 2010 m. pabaigos. Todėl į pagal tuos rodiklius įvertintas tiesiogines sąnaudas galės būti atsižvelgta tik persvarstant sektorių ir jų pošakių sąrašą. Todėl siekiant nustatyti sektorių ir jų pošakių sąrašą būtina įvertinti, kiek reikės skirti nemokamų leidimų. Šis vertinimas Sąjungos lygmeniu turi būti atliktas 2013 ir 2014 metams. Geriausias įvertis šiam sprendimui įgyvendinti, išreiškiantis griežtus santykinių taršos rodiklių reikalavimus, pritaikius linijinį mažinimo koeficientą – 75 % leidimų, kuriuos sektorių, kuriems nebūdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, įmonės turės nupirkti 2013 ir 2014 m.

| (13) | Netiesioginių sąnaudų vertinimas atliktas remiantis Sąjungos vidutiniu gaminant elektros energiją išmetamų teršalų koeficientu (0,465 tonos CO2 vienai MWh pagal modeliu grindžiamą 2008 m. ES klimato kaitos ir atsinaujinančios energijos politikos priemonių paketą (4), ir juo naudotasi atliekant Komisijos poveikio vertinimą, kuris pateiktas su Sąjungos tikslų, susijusių su klimato kaita ir atsinaujinančia energija, įgyvendinimo iki 2020 m. priemonių paketu. Vidutinę Sąjungos vertę naudoti tikslinga todėl, kad ji atitinka reikalavimą atlikti vertinimą Sąjungos lygmeniu ir ja išreiškiamas faktinis su elektros energijos gamyba Sąjungoje susijusių išmetamų teršalų kiekis. |
| --- | --- |

(13)

Netiesioginių sąnaudų vertinimas atliktas remiantis Sąjungos vidutiniu gaminant elektros energiją išmetamų teršalų koeficientu (0,465 tonos CO2 vienai MWh pagal modeliu grindžiamą 2008 m. ES klimato kaitos ir atsinaujinančios energijos politikos priemonių paketą (4), ir juo naudotasi atliekant Komisijos poveikio vertinimą, kuris pateiktas su Sąjungos tikslų, susijusių su klimato kaita ir atsinaujinančia energija, įgyvendinimo iki 2020 m. priemonių paketu. Vidutinę Sąjungos vertę naudoti tikslinga todėl, kad ji atitinka reikalavimą atlikti vertinimą Sąjungos lygmeniu ir ja išreiškiamas faktinis su elektros energijos gamyba Sąjungoje susijusių išmetamų teršalų kiekis.

| (14) | Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 17 dalyje nustatyta, kad sąrašas gali būti papildomas atlikus kokybinį vertinimą, jei yra atitinkamų duomenų, atsižvelgiant į tai, kiek būtų galima sumažinti atskirų iš atitinkamo sektoriaus arba jo pošakio įrenginių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį arba jų suvartojamos elektros energijos kiekį, prireikus atsižvelgiant į gamybos sąnaudų padidėjimą, kurį gali lemti susijusios investicijos, pavyzdžiui, taikant veiksmingiausius metodus; dabartines ir planuojamas rinkos savybes, įskaitant atvejus, kai prekybos intensyvumo ar tiesioginių ir netiesioginių sąnaudų padidėjimo rodikliai priartėja prie vienos iš ribų; pelno maržas, kaip galimą sprendimų dėl ilgalaikių investicijų ir (arba) vietos pakeitimo rodiklį. |
| --- | --- |

(14)

Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 17 dalyje nustatyta, kad sąrašas gali būti papildomas atlikus kokybinį vertinimą, jei yra atitinkamų duomenų, atsižvelgiant į tai, kiek būtų galima sumažinti atskirų iš atitinkamo sektoriaus arba jo pošakio įrenginių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį arba jų suvartojamos elektros energijos kiekį, prireikus atsižvelgiant į gamybos sąnaudų padidėjimą, kurį gali lemti susijusios investicijos, pavyzdžiui, taikant veiksmingiausius metodus; dabartines ir planuojamas rinkos savybes, įskaitant atvejus, kai prekybos intensyvumo ar tiesioginių ir netiesioginių sąnaudų padidėjimo rodikliai priartėja prie vienos iš ribų; pelno maržas, kaip galimą sprendimų dėl ilgalaikių investicijų ir (arba) vietos pakeitimo rodiklį.

| (15) | Remiantis Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 14 ir 15 dalyse nustatytais kiekybiniais kriterijais buvo atliktas kai kurių sektorių ir jų pošakių, kuriems nebūdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, kokybinis vertinimas. Kokybinis vertinimas daugiausiai taikytas sektoriams, apie kuriuos nebuvo gauta pakankamai duomenų atliekant kiekybinį vertinimą, sektoriams, kurie laikomi tarpiniais arba apie kuriuos nėra statistinių duomenų ar tie duomenys prastos kokybės, taip pat sektoriams, kurių kokybinę analizę prašė atlikti valstybės narės arba pramonės atstovai, remdamiesi patikimais argumentais ir pagrįstais prašymais. Remiantis tuo vertinimu kai kurie įvertinti sektoriai turėtų būti laikomi sektoriais, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika. Papildomi į sąrašą įtraukti sektoriai ir jų pošakiai atskirai nurodyti šio sprendimo priedo trečiame skirsnyje. |
| --- | --- |

(15)

Remiantis Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 14 ir 15 dalyse nustatytais kiekybiniais kriterijais buvo atliktas kai kurių sektorių ir jų pošakių, kuriems nebūdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, kokybinis vertinimas. Kokybinis vertinimas daugiausiai taikytas sektoriams, apie kuriuos nebuvo gauta pakankamai duomenų atliekant kiekybinį vertinimą, sektoriams, kurie laikomi tarpiniais arba apie kuriuos nėra statistinių duomenų ar tie duomenys prastos kokybės, taip pat sektoriams, kurių kokybinę analizę prašė atlikti valstybės narės arba pramonės atstovai, remdamiesi patikimais argumentais ir pagrįstais prašymais. Remiantis tuo vertinimu kai kurie įvertinti sektoriai turėtų būti laikomi sektoriais, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika. Papildomi į sąrašą įtraukti sektoriai ir jų pošakiai atskirai nurodyti šio sprendimo priedo trečiame skirsnyje.

| (16) | Kiti sektoriai ir jų pošakiai, pavyzdžiui, degto molio plytų ir stogo čerpių gamyba, kurie dėl laiko stokos šiuo atveju nebuvo išsamiai išnagrinėti arba apie kuriuos turima mažai duomenų ir tų duomenų kokybė nepakankama, bus kuo greičiau iš naujo įvertinti pagal Direktyvos 10a straipsnio 13 dalį ir – priklausomai nuo analizės rezultatų – įtraukti į šį sąrašą. |
| --- | --- |

(16)

Kiti sektoriai ir jų pošakiai, pavyzdžiui, degto molio plytų ir stogo čerpių gamyba, kurie dėl laiko stokos šiuo atveju nebuvo išsamiai išnagrinėti arba apie kuriuos turima mažai duomenų ir tų duomenų kokybė nepakankama, bus kuo greičiau iš naujo įvertinti pagal Direktyvos 10a straipsnio 13 dalį ir – priklausomai nuo analizės rezultatų – įtraukti į šį sąrašą.

| (17) | Kokybinis sektoriaus „Tekstilės apdaila“ (NACE kodas 1730) vertinimas atliktas visų pirma todėl, kad Sąjungos lygmeniu nėra oficialių prekybos duomenų, pagal kuriuos būtų galima įvertinti prekybos intensyvumą, ir kad visuose kituose tekstilės sektoriuose prekyba yra labai intensyvi. Atlikto vertinimo rezultatai rodo, kad didėja tarptautinis konkurencinis spaudimas, pastaraisiais metais labai sumažėjo gamyba Sąjungoje ir kad vertintiems metams būdingos neigiamos arba labai mažos pelno maržos, o tai riboja įrenginių investicinį pajėgumą ir galimybes mažinti išmetamų teršalų kiekį. Atsižvelgiant į bendrą šių veiksnių poveikį, šis sektorius turėtų būti laikomas sektoriumi, kuriam būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika. |
| --- | --- |

(17)

Kokybinis sektoriaus „Tekstilės apdaila“ (NACE kodas 1730) vertinimas atliktas visų pirma todėl, kad Sąjungos lygmeniu nėra oficialių prekybos duomenų, pagal kuriuos būtų galima įvertinti prekybos intensyvumą, ir kad visuose kituose tekstilės sektoriuose prekyba yra labai intensyvi. Atlikto vertinimo rezultatai rodo, kad didėja tarptautinis konkurencinis spaudimas, pastaraisiais metais labai sumažėjo gamyba Sąjungoje ir kad vertintiems metams būdingos neigiamos arba labai mažos pelno maržos, o tai riboja įrenginių investicinį pajėgumą ir galimybes mažinti išmetamų teršalų kiekį. Atsižvelgiant į bendrą šių veiksnių poveikį, šis sektorius turėtų būti laikomas sektoriumi, kuriam būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika.

| (18) | Atliktas kokybinis sektoriaus „Faneravimo dangos gamyba; klijuotos sluoksninės medienos, daugiasluoksnių plokščių, smulkinių, medienos plaušų plokščių bei kitų skydų ir plokščių gamyba“ (NACE kodas 2020) vertinimas. Vertinimo rezultatai rodo, kad galimybės sumažinti išmetamų teršalų kiekį labai nedidinant kainų yra ribotos, kad rinkos ypatumai, pvz., didelis kainų jautrumas ir tai, kad vis daugiau importuojama iš šalių, kuriose mažos gamybos sąnaudos, kelia sunkumų, ir kad papildomos sąnaudos, susidarančios įgyvendinant Direktyvą 2003/87/EB, turi didelės įtakos pelno maržoms, o tai riboja įrenginių investicinį pajėgumą ir galimybes mažinti išmetamų teršalų kiekį. Atsižvelgiant į bendrą šių veiksnių poveikį, šis sektorius turėtų būti laikomas sektoriumi, kuriam būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika. |
| --- | --- |

(18)

Atliktas kokybinis sektoriaus „Faneravimo dangos gamyba; klijuotos sluoksninės medienos, daugiasluoksnių plokščių, smulkinių, medienos plaušų plokščių bei kitų skydų ir plokščių gamyba“ (NACE kodas 2020) vertinimas. Vertinimo rezultatai rodo, kad galimybės sumažinti išmetamų teršalų kiekį labai nedidinant kainų yra ribotos, kad rinkos ypatumai, pvz., didelis kainų jautrumas ir tai, kad vis daugiau importuojama iš šalių, kuriose mažos gamybos sąnaudos, kelia sunkumų, ir kad papildomos sąnaudos, susidarančios įgyvendinant Direktyvą 2003/87/EB, turi didelės įtakos pelno maržoms, o tai riboja įrenginių investicinį pajėgumą ir galimybes mažinti išmetamų teršalų kiekį. Atsižvelgiant į bendrą šių veiksnių poveikį, šis sektorius turėtų būti laikomas sektoriumi, kuriam būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika.

| (19) | Atliktas kokybinis sektoriaus „Pirminių plastikų gamyba“ (NACE kodas 2416) vertinimas. Su dabartinėmis rinkos ypatybėmis susiję vertinimo rezultatai rodo, kad šis sektorius glaudžiai susijęs su kitomis chemijos pramonės šakomis, kurioms būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika; nustatytos pasaulinės rinkos kainos stabdo vienašalį kainų kilimą, o dėl nesąžiningos komercinės tam tikrų trečiųjų šalių gamintojų veiklos iškraipoma pasaulio arba Sąjungos rinka. Su numatomomis rinkos ypatybėmis susiję vertinimo rezultatai rodo, kad nors jau dabar šio sektoriaus prekybos intensyvumas beveik siekia ribinę 30 % vertę, sektoriuje daug daugiau importuojama ir taip tęsis toliau daugiausiai dėl didelių naujų investicijų Artimuosiuose Rytuose. Atsižvelgiant į bendrą šių veiksnių poveikį, šis sektorius turėtų būti laikomas sektoriumi, kuriam būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika. |
| --- | --- |

(19)

Atliktas kokybinis sektoriaus „Pirminių plastikų gamyba“ (NACE kodas 2416) vertinimas. Su dabartinėmis rinkos ypatybėmis susiję vertinimo rezultatai rodo, kad šis sektorius glaudžiai susijęs su kitomis chemijos pramonės šakomis, kurioms būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika; nustatytos pasaulinės rinkos kainos stabdo vienašalį kainų kilimą, o dėl nesąžiningos komercinės tam tikrų trečiųjų šalių gamintojų veiklos iškraipoma pasaulio arba Sąjungos rinka. Su numatomomis rinkos ypatybėmis susiję vertinimo rezultatai rodo, kad nors jau dabar šio sektoriaus prekybos intensyvumas beveik siekia ribinę 30 % vertę, sektoriuje daug daugiau importuojama ir taip tęsis toliau daugiausiai dėl didelių naujų investicijų Artimuosiuose Rytuose. Atsižvelgiant į bendrą šių veiksnių poveikį, šis sektorius turėtų būti laikomas sektoriumi, kuriam būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika.

| (20) | Kokybinis sektoriaus „Geležies liejinių gamyba“ (NACE kodas 2751) vertinimas visų pirma atliktas todėl, kad Sąjungos lygmeniu nėra oficialių prekybos duomenų, kuriais remiantis būtų galima įvertinti prekybos intensyvumą, nes pagrindiniai liejimo produktai Eurostato Comext duomenų bazėje priskirti skirtingoms grupėms. Vertinimo rezultatai rodo, kad išmetamų teršalų mažinimo galimybės ribotos, nes iš dalies neįmanoma išvengti proceso metu išsiskiriančių šiltnamio efektą sukeliančių dujų, ir kad pajėgumas investuoti į išmetamų teršalų mažinimo technologijas yra ribotas dėl didelės papildomų sąnaudų, susidarančių įgyvendinant Direktyvą 2003/87/EB, įtakos pelno maržoms. Su rinkos ypatybėmis susiję vertinimo rezultatai rodo, kad rinkos koncentracija nedidelė, nors ji didelė klientų sektoriuose. Tai rodo, kad yra tikimybė, jog sektorius dėl papildomų sąnaudų patirs sunkumų. Iš kitų šaltinių gauti duomenys taip pat rodo, kad liejimo produktais vis daugiau prekiaujama tarptautiniu mastu. Atsižvelgiant į bendrą šių veiksnių poveikį, šis sektorius turėtų būti laikomas sektoriumi, kuriam būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika. |
| --- | --- |

(20)

Kokybinis sektoriaus „Geležies liejinių gamyba“ (NACE kodas 2751) vertinimas visų pirma atliktas todėl, kad Sąjungos lygmeniu nėra oficialių prekybos duomenų, kuriais remiantis būtų galima įvertinti prekybos intensyvumą, nes pagrindiniai liejimo produktai Eurostato Comext duomenų bazėje priskirti skirtingoms grupėms. Vertinimo rezultatai rodo, kad išmetamų teršalų mažinimo galimybės ribotos, nes iš dalies neįmanoma išvengti proceso metu išsiskiriančių šiltnamio efektą sukeliančių dujų, ir kad pajėgumas investuoti į išmetamų teršalų mažinimo technologijas yra ribotas dėl didelės papildomų sąnaudų, susidarančių įgyvendinant Direktyvą 2003/87/EB, įtakos pelno maržoms. Su rinkos ypatybėmis susiję vertinimo rezultatai rodo, kad rinkos koncentracija nedidelė, nors ji didelė klientų sektoriuose. Tai rodo, kad yra tikimybė, jog sektorius dėl papildomų sąnaudų patirs sunkumų. Iš kitų šaltinių gauti duomenys taip pat rodo, kad liejimo produktais vis daugiau prekiaujama tarptautiniu mastu. Atsižvelgiant į bendrą šių veiksnių poveikį, šis sektorius turėtų būti laikomas sektoriumi, kuriam būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika.

| (21) | Kokybinis sektoriaus „Lengvųjų metalų liejinių gamyba“ (NACE kodas 2753) vertinimas visų pirma atliktas todėl, kad Sąjungos lygmeniu nėra oficialių prekybos duomenų, kuriais remiantis būtų galima įvertinti prekybos intensyvumą, nes pagrindiniai liejimo produktai Eurostato Comext duomenų bazėje priskirti skirtingoms grupėms. Su rinkos ypatybėmis susiję vertinimo rezultatai rodo, kad rinkos koncentracija nedidelė ir kad sektorius labai priklauso nuo paklausos viename sutelktame klientų sektoriuje. Tai rodo, kad yra tikimybė, jog sektorius dėl papildomų sąnaudų patirs sunkumų. Be to, vertintais metais sektorius patyrė nuostolių arba maržos buvo labai nedidelės; tai neigiamai veikia pajėgumą investuoti į išmetamų teršalų mažinimo technologijas, o papildomos sąnaudos šį pajėgumą gali dar sumažinti. Iš kitų šaltinių gauti duomenys taip pat rodo, kad liejimo produktais vis daugiau prekiaujama tarptautiniu mastu. Atsižvelgiant į bendrą šių veiksnių poveikį, šis sektorius turėtų būti laikomas sektoriumi, kuriam būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika. |
| --- | --- |

(21)

Kokybinis sektoriaus „Lengvųjų metalų liejinių gamyba“ (NACE kodas 2753) vertinimas visų pirma atliktas todėl, kad Sąjungos lygmeniu nėra oficialių prekybos duomenų, kuriais remiantis būtų galima įvertinti prekybos intensyvumą, nes pagrindiniai liejimo produktai Eurostato Comext duomenų bazėje priskirti skirtingoms grupėms. Su rinkos ypatybėmis susiję vertinimo rezultatai rodo, kad rinkos koncentracija nedidelė ir kad sektorius labai priklauso nuo paklausos viename sutelktame klientų sektoriuje. Tai rodo, kad yra tikimybė, jog sektorius dėl papildomų sąnaudų patirs sunkumų. Be to, vertintais metais sektorius patyrė nuostolių arba maržos buvo labai nedidelės; tai neigiamai veikia pajėgumą investuoti į išmetamų teršalų mažinimo technologijas, o papildomos sąnaudos šį pajėgumą gali dar sumažinti. Iš kitų šaltinių gauti duomenys taip pat rodo, kad liejimo produktais vis daugiau prekiaujama tarptautiniu mastu. Atsižvelgiant į bendrą šių veiksnių poveikį, šis sektorius turėtų būti laikomas sektoriumi, kuriam būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika.

| (22) | Nustatant sektorių ir jų pošakių sąrašą reikėtų atsižvelgti, jei yra atitinkamų duomenų, į tai, kiek trečiosios šalys, kurioms tenka didelė sektoriaus arba jo pošakio, kuriam būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, pasaulinės produkcijos dalis, tvirtai įsipareigoja per tą patį laikotarpį ir panašiu mastu, kaip ir Sąjungoje, sumažinti iš tiems sektoriams ar jų pošakiams priklausančių įrenginių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir kiek tose valstybėse esančių įrenginių veiksmingumas išmetamo anglies dioksido atžvilgiu yra panašus į Sąjungoje esančių įrenginių veiksmingumą. Šiame etape tokius įsipareigojimus prisiėmė tik Norvegija, Islandija ir Šveicarija, tačiau joms visoms tenkanti sektorių ir jų pošakių, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, pasaulinės produkcijos dalis nėra tokia didelė. Dėl to, kad neįmanoma palyginti statistinių apibrėžčių ir bendrai trūksta pasaulinių duomenų reikiamu suskirstymo lygmeniu ir išsamių duomenų apie sektorius, nėra tinkamų duomenų, kurie būtini išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo veiksmingumui vertinti. Todėl Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 18 dalyje nustatyti kriterijai neturėjo įtakos nustatant sektorių ir jų pošakių sąrašą. |
| --- | --- |

(22)

Nustatant sektorių ir jų pošakių sąrašą reikėtų atsižvelgti, jei yra atitinkamų duomenų, į tai, kiek trečiosios šalys, kurioms tenka didelė sektoriaus arba jo pošakio, kuriam būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, pasaulinės produkcijos dalis, tvirtai įsipareigoja per tą patį laikotarpį ir panašiu mastu, kaip ir Sąjungoje, sumažinti iš tiems sektoriams ar jų pošakiams priklausančių įrenginių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir kiek tose valstybėse esančių įrenginių veiksmingumas išmetamo anglies dioksido atžvilgiu yra panašus į Sąjungoje esančių įrenginių veiksmingumą. Šiame etape tokius įsipareigojimus prisiėmė tik Norvegija, Islandija ir Šveicarija, tačiau joms visoms tenkanti sektorių ir jų pošakių, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, pasaulinės produkcijos dalis nėra tokia didelė. Dėl to, kad neįmanoma palyginti statistinių apibrėžčių ir bendrai trūksta pasaulinių duomenų reikiamu suskirstymo lygmeniu ir išsamių duomenų apie sektorius, nėra tinkamų duomenų, kurie būtini išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo veiksmingumui vertinti. Todėl Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 18 dalyje nustatyti kriterijai neturėjo įtakos nustatant sektorių ir jų pošakių sąrašą.

| (23) | Vertinimas, kuriuo remiantis sudarytas sektorių ir jų pošakių sąrašas, apima visus NACE kodus nuo 1010 iki 3720 imtinai, taigi apima kasybos, karjerų eksploatavimo ir gamybos sektorius. Tam tikrų kitų pramonės sektorių, kuriems nepriskirti šie NACE kodai, tačiau kurių stacionariems įrenginiams gali būti taikomos ES ŠESD ILPS nuostatos dėl anglies dioksido nutekėjimo, analizę Komisija atliks 2010 m. Bet kuris toks pramonės sektorius, atitinkantis Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 14–17 dalyse nurodytus kriterijus, bus įtrauktas į sąrašą atliekant metinį sąrašo atnaujinimą. |
| --- | --- |

(23)

Vertinimas, kuriuo remiantis sudarytas sektorių ir jų pošakių sąrašas, apima visus NACE kodus nuo 1010 iki 3720 imtinai, taigi apima kasybos, karjerų eksploatavimo ir gamybos sektorius. Tam tikrų kitų pramonės sektorių, kuriems nepriskirti šie NACE kodai, tačiau kurių stacionariems įrenginiams gali būti taikomos ES ŠESD ILPS nuostatos dėl anglies dioksido nutekėjimo, analizę Komisija atliks 2010 m. Bet kuris toks pramonės sektorius, atitinkantis Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 14–17 dalyse nurodytus kriterijus, bus įtrauktas į sąrašą atliekant metinį sąrašo atnaujinimą.

| (24) | Šis sąrašas skirtas 2013–2014 m., priklausomai nuo tarptautinių derybų rezultatų. |
| --- | --- |

(24)

Šis sąrašas skirtas 2013–2014 m., priklausomai nuo tarptautinių derybų rezultatų.

| (25) | Dėl sektorių ir jų pošakių sąrašo konsultuotasi su įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant valstybes nares, pramonės asociacijas, aplinkosaugos nevyriausybines organizacijas ir mokslininkus, o informacija apie šį procesą paskelbta Komisijos svetainėje (5). |
| --- | --- |

(25)

Dėl sektorių ir jų pošakių sąrašo konsultuotasi su įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant valstybes nares, pramonės asociacijas, aplinkosaugos nevyriausybines organizacijas ir mokslininkus, o informacija apie šį procesą paskelbta Komisijos svetainėje (5).

| (26) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Klimato kaitos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(26)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Klimato kaitos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Priede išvardyti sektoriai ar jų pošakiai, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika.

Tam tikrų pramonės sektorių, kuriems nepriskirti NACE kodai nuo 1010 iki 3720 (imtinai) ir kurie nebuvo įvertinti, tačiau kuriems gali būti taikomos ES ŠESD ILPS nuostatos dėl anglies dioksido nutekėjimo, analizę Komisija atliks 2010 m. Bet kuris toks pramonės sektorius, atitinkantis Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 14–17 dalyse nurodytus kriterijus, bus įtrauktas į sąrašą atliekant metinį sąrašo atnaujinimą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 24 d.

Komisijos vardu

Stavros DIMAS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 275, 2003 10 25, p. 32.

1

(2)  OL L 140, 2009 6 5, p. 63.

2

(3)  http://ec.europa.eu/energy/climate_actions/doc/2008_res_ia_en.pdf

3

(4)  P. Capros et al., Model-based Analysis of the 2008 ES Policy Package on Climate Change and Renewables, Primes Model – E3MLab/NTUA, June 2008:

4

P. Capros et al

Model-based Analysis of the 2008 ES Policy Package on Climate Change and Renewables

Primes Model – E3MLab/NTUA, June 2008

http://ec.europa.eu/environment/climat/pdf/climat_action/analysis.pdf

(5)  http://ec.europa.eu/environment/climat/emission/carbon_en.htm

5

---

PRIEDAS

Sektoriai ir jų pošakiai, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, nustatyti pagal Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 13 dalį

1.   NACE-4 LYGMENS SEKTORIAI IR JŲ POŠAKIAI

1.1.   REMIANTIS DIREKTYVOS 2003/87/EB 10a STRAIPSNIO 15 IR 16 DALYSE NUSTATYTAIS KIEKYBINIAIS KRITERIJAIS

| NACE kodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| 1010 | Juodųjų akmens anglių (antracito) kasyba ir aglomeravimas |
| 1430 | Mineralinių iškasenų chemijos pramonei ir trąšoms gaminti kasyba |
| 1597 | Salyklo gamyba |
| 1711 | Medvilnės pluoštų paruošimas ir verpimas |
| 1810 | Odinių drabužių siuvimas |
| 2310 | Koksavimo krosnių produktų gamyba |
| 2413 | Kitų pagrindinių neorganinių chemikalų gamyba |
| 2414 | Kitų pagrindinių organinių chemikalų gamyba |
| 2415 | Trąšų ir azoto junginių gamyba |
| 2417 | Pirminio sintetinio kaučiuko gamyba |
| 2710 | Tomo ketaus ir plieno bei ferolydinių gamyba |
| 2731 | Šaltasis tempimas |
| 2742 | Aliuminio gamyba |
| 2744 | Vario gamyba |
| 2745 | Kitų spalvotųjų metalų gamyba |
| 2931 | Žemės ūkio traktorių gamyba |

NACE kodas

Aprašymas

1010

Juodųjų akmens anglių (antracito) kasyba ir aglomeravimas

1430

Mineralinių iškasenų chemijos pramonei ir trąšoms gaminti kasyba

1597

Salyklo gamyba

1711

Medvilnės pluoštų paruošimas ir verpimas

1810

Odinių drabužių siuvimas

2310

Koksavimo krosnių produktų gamyba

2413

Kitų pagrindinių neorganinių chemikalų gamyba

2414

Kitų pagrindinių organinių chemikalų gamyba

2415

Trąšų ir azoto junginių gamyba

2417

Pirminio sintetinio kaučiuko gamyba

2710

Tomo ketaus ir plieno bei ferolydinių gamyba

2731

Šaltasis tempimas

2742

Aliuminio gamyba

2744

Vario gamyba

2745

Kitų spalvotųjų metalų gamyba

2931

Žemės ūkio traktorių gamyba

1.2.   REMIANTIS DIREKTYVOS 2003/87/EB 10a STRAIPSNIO 15 DALYJE NUSTATYTAIS KIEKYBINIAIS KRITERIJAIS

| NACE kodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| 1562 | Krakmolo ir krakmolo produktų gamyba |
| 1583 | Cukraus gamyba |
| 1595 | Kitų nedistiliuotų fermentuotų gėrimų gamyba |
| 1592 | Etilo alkoholio gamyba iš fermentuotų medžiagų |
| 2112 | Popieriaus ir kartono gamyba |
| 2320 | Rafinuotų naftos produktų gamyba |
| 2611 | Lakštinio stiklo gamyba |
| 2613 | Tuščiavidurio stiklo gamyba |
| 2630 | Keraminių apdailos ir šaligatvio plytelių gamyba |
| 2721 | Ketaus vamzdžių gamyba |
| 2743 | Švino, cinko ir alavo gamyba |

NACE kodas

Aprašymas

1562

Krakmolo ir krakmolo produktų gamyba

1583

Cukraus gamyba

1595

Kitų nedistiliuotų fermentuotų gėrimų gamyba

1592

Etilo alkoholio gamyba iš fermentuotų medžiagų

2112

Popieriaus ir kartono gamyba

2320

Rafinuotų naftos produktų gamyba

2611

Lakštinio stiklo gamyba

2613

Tuščiavidurio stiklo gamyba

2630

Keraminių apdailos ir šaligatvio plytelių gamyba

2721

Ketaus vamzdžių gamyba

2743

Švino, cinko ir alavo gamyba

1.3.   REMIANTIS DIREKTYVOS 2003/87/EB 10a STRAIPSNIO 16 DALIES a PUNKTE NUSTATYTAIS KIEKYBINIAIS KRITERIJAIS

| NACE kodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| 2651 | Cemento gamyba |
| 2652 | Kalkių gamyba |

NACE kodas

Aprašymas

2651

Cemento gamyba

2652

Kalkių gamyba

1.4.   REMIANTIS DIREKTYVOS 2003/87/EB 10a STRAIPSNIO 16 DALIES b PUNKTE NUSTATYTAIS KIEKYBINIAIS KRITERIJAIS

| NACE kodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| 1110 | Nevalytos naftos ir gamtinių dujų gavyba |
| 1310 | Geležies rūdų kasyba |
| 1320 | Spalvotųjų metalų rūdų, išskyrus urano ir torio rūdas, kasyba |
| 1411 | Dekoratyvinio ir statybinio akmens karjerų eksploatavimas |
| 1422 | Molio ir kaolino kasyba |
| 1450 | Kita, niekur kitur nepriskirta, kasyba ir karjerų eksploatavimas |
| 1520 | Žuvų ir žuvų produktų paruošimas, perdirbimas ir konservavimas |
| 1541 | Nevalyto aliejaus ir riebalų gamyba |
| 1591 | Distiliuotų alkoholinių gėrimų gamyba |
| 1593 | Vyno gamyba |
| 1712 | Vilnos pluoštų paruošimas ir verpimas |
| 1713 | Šukuotos vilnos pluoštų paruošimas ir verpimas |
| 1714 | Linų pluoštų paruošimas ir verpimas |
| 1715 | Šilko, įskaitant pašukas, pervijimas ir paruošimas bei sintetinių ar dirbtinių gijų verpalų sukimas ir tekstūravimas |
| 1716 | Siuvimo siūlų gamyba |
| 1717 | Kitų tekstilės pluoštų paruošimas ir verpimas |
| 1721 | Medvilninių audinių audimas |
| 1722 | Vilnonių audinių audimas |
| 1723 | Šukuotinės vilnos audinių audimas |
| 1724 | Šilkinių audinių audimas |
| 1725 | Kitų audinių audimas |
| 1740 | Gatavų tekstilės dirbinių, išskyrus drabužius, gamyba |
| 1751 | Kilimų ir kilimėlių gamyba |
| 1752 | Virvių, lynų, virvelių ir tinklų gamyba |
| 1753 | Neaustinių medžiagų ir neaustinių medžiagų gaminių ir dirbinių, išskyrus drabužius, gamyba |
| 1754 | Kitų, niekur kitur nepriskirtų, tekstilės gaminių ir dirbinių gamyba |
| 1760 | Megztų (trikotažinių) ir nertų medžiagų gamyba |
| 1771 | Pėdkelnių, triko, kojinių ir kitų panašių megztų (trikotažinių) ir nertų gaminių bei dirbinių gamyba |
| 1772 | Megztų (trikotažinių) ir nertų megztinių, susagstomų megztinių bei panašių gaminių bei dirbinių gamyba |
| 1821 | Darbinių drabužių siuvimas |
| 1822 | Kitų viršutinių drabužių siuvimas |
| 1823 | Apatinių drabužių siuvimas |
| 1824 | Kitų, niekur kitur nepriskirtų, drabužių siuvimas ir drabužių priedų gamyba |
| 1830 | Kailių išdirbimas ir dažymas; kailinių dirbinių ir gaminių gamyba |
| 1910 | Odų rauginimas ir išdirbimas |
| 1920 | Lagaminų, rankinių ir panašių reikmenų, balno reikmenų ir pakinktų gamyba |
| 1930 | Avalynės gamyba |
| 2010 | Medienos pjaustymas ir obliavimas; medienos įmirkymas |
| 2052 | Dirbinių iš kamštienos, šiaudų ir pynimo medžiagų gamyba |
| 2111 | Plaušienos gamyba |
| 2124 | Sienų apmušalų (tapetų) gamyba |
| 2215 | Kita leidyba |
| 2330 | Branduolinio kuro perdirbimas |
| 2412 | Dažiklių ir pigmentų gamyba |
| 2420 | Pesticidų ir kitų agrocheminių medžiagų gamyba |
| 2441 | Pagrindinių vaistų pramonės gaminių gamyba |
| 2442 | Farmacinių preparatų gamyba |
| 2452 | Kvepalų ir tualeto priemonių gamyba |
| 2463 | Eterinio aliejaus gamyba |
| 2464 | Cheminių fotografinių medžiagų gamyba |
| 2465 | Parengtų naudoti, bet neįrašytų laikmenų gamyba |
| 2466 | Kitų, niekur kitur nepriskirtų, cheminių medžiagų gamyba |
| 2470 | Cheminių pluoštų gamyba |
| 2511 | Guminių padangų ir kamerų gamyba |
| 2615 | Kito stiklo, įskaitant skirto techninėms reikmėms, gamyba ir apdorojimas |
| 2621 | Keraminių buities ir puošybos gaminių bei dirbinių gamyba |
| 2622 | Keraminių santechnikos gaminių ir dirbinių gamyba |
| 2623 | Keraminių izoliatorių ir keraminių izoliacinių detalių gamyba |
| 2624 | Kitų techninės paskirties keraminių gaminių ir dirbinių gamyba |
| 2625 | Kitų keraminių gaminių ir dirbinių gamyba |
| 2626 | Ugniai atsparių keraminių gaminių gamyba |
| 2681 | Abrazyvinių gaminių gamyba |
| 2722 | Plieno vamzdžių gamyba |
| 2741 | Tauriųjų metalų gamyba |
| 2861 | Peilių, šakučių ir kitų įrankių gamyba |
| 2862 | Įrankių gamyba |
| 2874 | Tvirtinimo detalių, sriegimo mašinų gaminių, grandinių ir spyruoklių gamyba |
| 2875 | Kitų, niekur kitur nepriskirtų, metalo gaminių gamyba |
| 2911 | Variklių ir turbinų, išskyrus orlaivių, transporto priemonių ir motociklų variklius, gamyba |
| 2912 | Siurblių ir kompresorių gamyba |
| 2913 | Čiaupų ir sklendžių gamyba |
| 2914 | Guolių, krumpliaračių, krumplinių pavarų ir varomųjų elementų gamyba |
| 2921 | Krosnių ir krosnių degiklių gamyba |
| 2923 | Nebuitinių aušinimo ir vėdinimo įrenginių gamyba |
| 2924 | Kitų, niekur kitur nepriskirtų, bendrosios paskirties mašinų gamyba |
| 2932 | Kitų žemės ir miškų ūkio mašinų gamyba |
| 2941 | Nešiojamųjų variklinių įrankių ir aparatų gamyba |
| 2942 | Kitų metalo apdirbimo staklių gamyba |
| 2943 | Kitų, niekur kitur nepriskirtų, staklių gamyba |
| 2951 | Metalurgijos mašinų gamyba |
| 2952 | Kasybos, karjerų eksploatavimo ir statybos mašinų gamyba |
| 2953 | Maisto, gėrimų ir tabako apdorojimo mašinų gamyba |
| 2954 | Tekstilės, drabužių ir odos gaminių gamybos mašinų gamyba |
| 2955 | Popieriaus ir kartono gamybos mašinų gamyba |
| 2956 | Kitų, niekur kitur nepriskirtų, specialiosios paskirties mašinų gamyba |
| 2960 | Ginklų ir šaudmenų gamyba |
| 2971 | Buitinių elektrinių aparatų arba prietaisų gamyba |
| 3001 | Įstaigos įrangos gamyba |
| 3002 | Kompiuterių ir kitos informacijos apdorojimo įrangos gamyba |
| 3110 | Elektros variklių, generatorių ir transformatorių gamyba |
| 3120 | Elektros skirstomosios ir valdymo įrangos gamyba |
| 3130 | Izoliuotųjų laidų ir kabelių gamyba |
| 3140 | Akumuliatorių, galvaninių elementų ir galvaninių baterijų gamyba |
| 3150 | Apšvietimo įrangos ir elektros lempų gamyba |
| 3162 | Kitos, niekur kitur nepriskirtos, elektrinės įrangos gamyba |
| 3210 | Elektroninių lempų ir vamzdžių bei kitų elektroninių komponentų gamyba |
| 3220 | Televizijos ir radijo siųstuvų, laidinės telefonijos ir telegrafijos aparatūros gamyba |
| 3230 | Televizijos ir radijo imtuvų, garso ir vaizdo įrašymo ar atkūrimo aparatūros bei su ja susijusių reikmenų gamyba |
| 3310 | Medicinos ir chirurgijos įrangos bei ortopedijos aparatų gamyba |
| 3320 | Matavimo, tikrinimo, bandymo, navigacijos ir kitos paskirties, išskyrus technologinių procesų valdymo įrangą, prietaisų arba aparatų gamyba |
| 3340 | Optinių įtaisų ir fotografijos įrangos gamyba |
| 3350 | Įvairių tipų laikrodžių gamyba |
| 3511 | Laivų statyba ir remontas |
| 3512 | Pramoginių ir sportinių katerių (laivų) statyba bei remontas |
| 3530 | Orlaivių ir erdvėlaivių gamyba |
| 3541 | Motociklų gamyba |
| 3542 | Dviračių gamyba |
| 3543 | Invalidų vežimėlių gamyba |
| 3550 | Kitos, niekur kitur nepriskirtos, transporto įrangos gamyba |
| 3621 | Monetų kalimas |
| 3622 | Kitų, niekur kitur nepriskirtų, papuošalų, juvelyrinių ir panašių gaminių bei dirbinių gamyba |
| 3630 | Muzikos instrumentų gamyba |
| 3640 | Sporto reikmenų gamyba |
| 3650 | Žaidimų ir žaislų gamyba |
| 3661 | Dirbtinės bižuterijos gamyba |
| 3662 | Šluotų ir šepečių gamyba |
| 3663 | Kita, niekur kitur nepriskirta, gamyba |

NACE kodas

Aprašymas

1110

Nevalytos naftos ir gamtinių dujų gavyba

1310

Geležies rūdų kasyba

1320

Spalvotųjų metalų rūdų, išskyrus urano ir torio rūdas, kasyba

1411

Dekoratyvinio ir statybinio akmens karjerų eksploatavimas

1422

Molio ir kaolino kasyba

1450

Kita, niekur kitur nepriskirta, kasyba ir karjerų eksploatavimas

1520

Žuvų ir žuvų produktų paruošimas, perdirbimas ir konservavimas

1541

Nevalyto aliejaus ir riebalų gamyba

1591

Distiliuotų alkoholinių gėrimų gamyba

1593

Vyno gamyba

1712

Vilnos pluoštų paruošimas ir verpimas

1713

Šukuotos vilnos pluoštų paruošimas ir verpimas

1714

Linų pluoštų paruošimas ir verpimas

1715

Šilko, įskaitant pašukas, pervijimas ir paruošimas bei sintetinių ar dirbtinių gijų verpalų sukimas ir tekstūravimas

1716

Siuvimo siūlų gamyba

1717

Kitų tekstilės pluoštų paruošimas ir verpimas

1721

Medvilninių audinių audimas

1722

Vilnonių audinių audimas

1723

Šukuotinės vilnos audinių audimas

1724

Šilkinių audinių audimas

1725

Kitų audinių audimas

1740

Gatavų tekstilės dirbinių, išskyrus drabužius, gamyba

1751

Kilimų ir kilimėlių gamyba

1752

Virvių, lynų, virvelių ir tinklų gamyba

1753

Neaustinių medžiagų ir neaustinių medžiagų gaminių ir dirbinių, išskyrus drabužius, gamyba

1754

Kitų, niekur kitur nepriskirtų, tekstilės gaminių ir dirbinių gamyba

1760

Megztų (trikotažinių) ir nertų medžiagų gamyba

1771

Pėdkelnių, triko, kojinių ir kitų panašių megztų (trikotažinių) ir nertų gaminių bei dirbinių gamyba

1772

Megztų (trikotažinių) ir nertų megztinių, susagstomų megztinių bei panašių gaminių bei dirbinių gamyba

1821

Darbinių drabužių siuvimas

1822

Kitų viršutinių drabužių siuvimas

1823

Apatinių drabužių siuvimas

1824

Kitų, niekur kitur nepriskirtų, drabužių siuvimas ir drabužių priedų gamyba

1830

Kailių išdirbimas ir dažymas; kailinių dirbinių ir gaminių gamyba

1910

Odų rauginimas ir išdirbimas

1920

Lagaminų, rankinių ir panašių reikmenų, balno reikmenų ir pakinktų gamyba

1930

Avalynės gamyba

2010

Medienos pjaustymas ir obliavimas; medienos įmirkymas

2052

Dirbinių iš kamštienos, šiaudų ir pynimo medžiagų gamyba

2111

Plaušienos gamyba

2124

Sienų apmušalų (tapetų) gamyba

2215

Kita leidyba

2330

Branduolinio kuro perdirbimas

2412

Dažiklių ir pigmentų gamyba

2420

Pesticidų ir kitų agrocheminių medžiagų gamyba

2441

Pagrindinių vaistų pramonės gaminių gamyba

2442

Farmacinių preparatų gamyba

2452

Kvepalų ir tualeto priemonių gamyba

2463

Eterinio aliejaus gamyba

2464

Cheminių fotografinių medžiagų gamyba

2465

Parengtų naudoti, bet neįrašytų laikmenų gamyba

2466

Kitų, niekur kitur nepriskirtų, cheminių medžiagų gamyba

2470

Cheminių pluoštų gamyba

2511

Guminių padangų ir kamerų gamyba

2615

Kito stiklo, įskaitant skirto techninėms reikmėms, gamyba ir apdorojimas

2621

Keraminių buities ir puošybos gaminių bei dirbinių gamyba

2622

Keraminių santechnikos gaminių ir dirbinių gamyba

2623

Keraminių izoliatorių ir keraminių izoliacinių detalių gamyba

2624

Kitų techninės paskirties keraminių gaminių ir dirbinių gamyba

2625

Kitų keraminių gaminių ir dirbinių gamyba

2626

Ugniai atsparių keraminių gaminių gamyba

2681

Abrazyvinių gaminių gamyba

2722

Plieno vamzdžių gamyba

2741

Tauriųjų metalų gamyba

2861

Peilių, šakučių ir kitų įrankių gamyba

2862

Įrankių gamyba

2874

Tvirtinimo detalių, sriegimo mašinų gaminių, grandinių ir spyruoklių gamyba

2875

Kitų, niekur kitur nepriskirtų, metalo gaminių gamyba

2911

Variklių ir turbinų, išskyrus orlaivių, transporto priemonių ir motociklų variklius, gamyba

2912

Siurblių ir kompresorių gamyba

2913

Čiaupų ir sklendžių gamyba

2914

Guolių, krumpliaračių, krumplinių pavarų ir varomųjų elementų gamyba

2921

Krosnių ir krosnių degiklių gamyba

2923

Nebuitinių aušinimo ir vėdinimo įrenginių gamyba

2924

Kitų, niekur kitur nepriskirtų, bendrosios paskirties mašinų gamyba

2932

Kitų žemės ir miškų ūkio mašinų gamyba

2941

Nešiojamųjų variklinių įrankių ir aparatų gamyba

2942

Kitų metalo apdirbimo staklių gamyba

2943

Kitų, niekur kitur nepriskirtų, staklių gamyba

2951

Metalurgijos mašinų gamyba

2952

Kasybos, karjerų eksploatavimo ir statybos mašinų gamyba

2953

Maisto, gėrimų ir tabako apdorojimo mašinų gamyba

2954

Tekstilės, drabužių ir odos gaminių gamybos mašinų gamyba

2955

Popieriaus ir kartono gamybos mašinų gamyba

2956

Kitų, niekur kitur nepriskirtų, specialiosios paskirties mašinų gamyba

2960

Ginklų ir šaudmenų gamyba

2971

Buitinių elektrinių aparatų arba prietaisų gamyba

3001

Įstaigos įrangos gamyba

3002

Kompiuterių ir kitos informacijos apdorojimo įrangos gamyba

3110

Elektros variklių, generatorių ir transformatorių gamyba

3120

Elektros skirstomosios ir valdymo įrangos gamyba

3130

Izoliuotųjų laidų ir kabelių gamyba

3140

Akumuliatorių, galvaninių elementų ir galvaninių baterijų gamyba

3150

Apšvietimo įrangos ir elektros lempų gamyba

3162

Kitos, niekur kitur nepriskirtos, elektrinės įrangos gamyba

3210

Elektroninių lempų ir vamzdžių bei kitų elektroninių komponentų gamyba

3220

Televizijos ir radijo siųstuvų, laidinės telefonijos ir telegrafijos aparatūros gamyba

3230

Televizijos ir radijo imtuvų, garso ir vaizdo įrašymo ar atkūrimo aparatūros bei su ja susijusių reikmenų gamyba

3310

Medicinos ir chirurgijos įrangos bei ortopedijos aparatų gamyba

3320

Matavimo, tikrinimo, bandymo, navigacijos ir kitos paskirties, išskyrus technologinių procesų valdymo įrangą, prietaisų arba aparatų gamyba

3340

Optinių įtaisų ir fotografijos įrangos gamyba

3350

Įvairių tipų laikrodžių gamyba

3511

Laivų statyba ir remontas

3512

Pramoginių ir sportinių katerių (laivų) statyba bei remontas

3530

Orlaivių ir erdvėlaivių gamyba

3541

Motociklų gamyba

3542

Dviračių gamyba

3543

Invalidų vežimėlių gamyba

3550

Kitos, niekur kitur nepriskirtos, transporto įrangos gamyba

3621

Monetų kalimas

3622

Kitų, niekur kitur nepriskirtų, papuošalų, juvelyrinių ir panašių gaminių bei dirbinių gamyba

3630

Muzikos instrumentų gamyba

3640

Sporto reikmenų gamyba

3650

Žaidimų ir žaislų gamyba

3661

Dirbtinės bižuterijos gamyba

3662

Šluotų ir šepečių gamyba

3663

Kita, niekur kitur nepriskirta, gamyba

2.   KITO NEI NACE-4 LYGMENS SEKTORIAI IR JŲ POŠAKIAI REMIANTIS DIREKTYVOS 2003/87/EB 10a STRAIPSNIO 15 IR 16 DALYSE NUSTATYTAIS KIEKYBINIAIS KRITERIJAIS

| Prodcom kodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| 15331427 | Koncentruotos pomidorų tyrės ir pastos |
| 155120 | Pienas ir grietinėlė, kurių būvis kietas |
| 155153 | Kazeinas |
| 155154 | Laktozė ir laktozės sirupas |
| 15891333 | Džiovintos kepimo mielės |
| 24111150 | Vandenilis (įskaitant vandenilio gamybą su sintetinėmis dujomis) |
| 24111160 | Azotas |
| 24111170 | Deguonis |
| 243021 | Paruošti pigmentai, paruošti drumstikliai ir paruošti dažai, stiklėjantys emaliai ir glazūros, angobai (šlikeriai), skysti blizgikliai ir panašūs preparatai, stiklo fritas |
| 24621030 | Želatina ir jos dariniai (išskyrus kazeino ir kaulų klijus) |
| 261411 | Gijos, pusverpaliai, verpalai ir kapotos sruogos iš stiklo pluoštų |
| 26821400 | Dirbtinis grafitas, koloidinis arba pusiau koloidinis grafitas ir preparatai |
| 26821620 | Akytasis vermikulitas, keramzitas, termozitas (šlako pemza) ir panašios pūstosios mineralinės medžiagos bei jų mišiniai |

Prodcom kodas

Aprašymas

15331427

Koncentruotos pomidorų tyrės ir pastos

155120

Pienas ir grietinėlė, kurių būvis kietas

155153

Kazeinas

155154

Laktozė ir laktozės sirupas

15891333

Džiovintos kepimo mielės

24111150

Vandenilis (įskaitant vandenilio gamybą su sintetinėmis dujomis)

24111160

Azotas

24111170

Deguonis

243021

Paruošti pigmentai, paruošti drumstikliai ir paruošti dažai, stiklėjantys emaliai ir glazūros, angobai (šlikeriai), skysti blizgikliai ir panašūs preparatai, stiklo fritas

24621030

Želatina ir jos dariniai (išskyrus kazeino ir kaulų klijus)

261411

Gijos, pusverpaliai, verpalai ir kapotos sruogos iš stiklo pluoštų

26821400

Dirbtinis grafitas, koloidinis arba pusiau koloidinis grafitas ir preparatai

26821620

Akytasis vermikulitas, keramzitas, termozitas (šlako pemza) ir panašios pūstosios mineralinės medžiagos bei jų mišiniai

3.   NACE-4 LYGMENS SEKTORIAI IR JŲ POŠAKIAI REMIANTIS DIREKTYVOS 2003/87/EB 10a STRAIPSNIO 17 DALYJE NUSTATYTAIS KOKYBINIAIS KRITERIJAIS

| NACE kodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| 1730 | Tekstilės apdaila |
| 2020 | Faneravimo dangos gamyba; klijuotos sluoksninės medienos, daugiasluoksnių plokščių, smulkinių, medienos plaušų plokščių bei kitų skydų ir plokščių gamyba |
| 2416 | Pirminių plastikų gamyba |
| 2751 | Geležies liejinių gamyba |
| 2753 | Lengvųjų metalų liejinių gamyba |

NACE kodas

Aprašymas

1730

Tekstilės apdaila

2020

Faneravimo dangos gamyba; klijuotos sluoksninės medienos, daugiasluoksnių plokščių, smulkinių, medienos plaušų plokščių bei kitų skydų ir plokščių gamyba

2416

Pirminių plastikų gamyba

2751

Geležies liejinių gamyba

2753

Lengvųjų metalų liejinių gamyba

---