# Euroopa Liidu L 331/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.331.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 331 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide16. detsember 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.331.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 331

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide16. detsember 2009

---

| Sisukord | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2009/940/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 30. november 2009, mis käsitleb liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni 23. veebruaril 2007 Luxembourgis vastuvõetud protokollile (raudteeveeremile eriomaste küsimuste kohta) allakirjutamist Euroopa Ühenduse poolt | 1 |
| | | 2009/941/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 30. november 2009, mis käsitleb ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitleva 23. novembri 2007. aasta Haagi protokolli sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt | 17 |
| | | 2009/942/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 30. november 2009, millega muudetakse otsust 2006/325/EÜ, et näha ette Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitleva lepingu artikli 5 lõike 2 rakendamise kord | 24 |
| | | 2009/943/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 30. november 2009, millega muudetakse otsust 2006/326/EÜ, et näha ette Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa Liidu liikmesriikides kätteandmist käsitleva lepingu artikli 5 lõike 2 rakendamise kord | 26 |

Sisukord

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

OTSUSED

Nõukogu

2009/940/EÜ

*

Nõukogu otsus, 30. november 2009, mis käsitleb liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni 23. veebruaril 2007 Luxembourgis vastuvõetud protokollile (raudteeveeremile eriomaste küsimuste kohta) allakirjutamist Euroopa Ühenduse poolt

1

2009/941/EÜ

*

Nõukogu otsus, 30. november 2009, mis käsitleb ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitleva 23. novembri 2007. aasta Haagi protokolli sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt

17

2009/942/EÜ

*

Nõukogu otsus, 30. november 2009, millega muudetakse otsust 2006/325/EÜ, et näha ette Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitleva lepingu artikli 5 lõike 2 rakendamise kord

24

2009/943/EÜ

*

Nõukogu otsus, 30. november 2009, millega muudetakse otsust 2006/326/EÜ, et näha ette Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa Liidu liikmesriikides kätteandmist käsitleva lepingu artikli 5 lõike 2 rakendamise kord

26

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 331/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 331/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

30. november 2009,

mis käsitleb liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni 23. veebruaril 2007 Luxembourgis vastuvõetud protokollile (raudteeveeremile eriomaste küsimuste kohta) allakirjutamist Euroopa Ühenduse poolt

(2009/940/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 61 punkti c koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühendus töötab välja ühist õigusruumi, mis rajaneks kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõttel. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühendus töötab välja ühist õigusruumi, mis rajaneks kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõttel.

| (2) | Liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni protokoll raudteeveeremile eriomaste küsimuste kohta (edaspidi „raudteeprotokoll”), mis võeti vastu 23. veebruaril 2007 Luxembourgis, annab väärtusliku panuse rahvusvahelise tasandi õiguslikku raamistikku selles valdkonnas. Seetõttu on soovitatav, et esimesel võimalusel hakataks kohaldama kõnealuse dokumendi sätteid, mis käsitlevad ühenduse ainupädevusse kuuluvaid valdkondi. |
| --- | --- |

(2)

Liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni protokoll raudteeveeremile eriomaste küsimuste kohta (edaspidi „raudteeprotokoll”), mis võeti vastu 23. veebruaril 2007 Luxembourgis, annab väärtusliku panuse rahvusvahelise tasandi õiguslikku raamistikku selles valdkonnas. Seetõttu on soovitatav, et esimesel võimalusel hakataks kohaldama kõnealuse dokumendi sätteid, mis käsitlevad ühenduse ainupädevusse kuuluvaid valdkondi.

| (3) | Komisjon pidas ühenduse nimel läbirääkimisi raudteeprotokolli nende sätete üle, mis kuuluvad ühenduse ainupädevusse. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon pidas ühenduse nimel läbirääkimisi raudteeprotokolli nende sätete üle, mis kuuluvad ühenduse ainupädevusse.

| (4) | Raudteeprotokolli artikli XXII lõikes 1 on sätestatud, et piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid, kelle pädevusse kuuluvad teatavad raudteeprotokolliga reguleeritavad valdkonnad, võivad sellele alla kirjutada. |
| --- | --- |

(4)

Raudteeprotokolli artikli XXII lõikes 1 on sätestatud, et piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid, kelle pädevusse kuuluvad teatavad raudteeprotokolliga reguleeritavad valdkonnad, võivad sellele alla kirjutada.

| (5) | Raudteeprotokoll on avatud allakirjutamiseks kuni selle jõustumiseni. |
| --- | --- |

(5)

Raudteeprotokoll on avatud allakirjutamiseks kuni selle jõustumiseni.

| (6) | Raudteeprotokollis käsitletakse muu hulgas küsimusi, mida reguleeritakse nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades), (1) nõukogu 29. mai 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1346/2000 (maksejõuetusmenetluse kohta), (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 593/2008 (lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma I”)), (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiviga 2008/57/EÜ (ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (uuestisõnastamine)) (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 881/2004 (millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur (agentuuri määrus)) (5). |
| --- | --- |

(6)

Raudteeprotokollis käsitletakse muu hulgas küsimusi, mida reguleeritakse nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades), (1) nõukogu 29. mai 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1346/2000 (maksejõuetusmenetluse kohta), (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 593/2008 (lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma I”)), (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiviga 2008/57/EÜ (ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (uuestisõnastamine)) (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 881/2004 (millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur (agentuuri määrus)) (5).

| (7) | Osa raudteeprotokolliga reguleeritavaid valdkondi kuulub ühenduse ainupädevusse, samal ajal kui teatavates kõnealuse dokumendiga reguleeritavates valdkondades on pädevus liikmesriikidel. |
| --- | --- |

(7)

Osa raudteeprotokolliga reguleeritavaid valdkondi kuulub ühenduse ainupädevusse, samal ajal kui teatavates kõnealuse dokumendiga reguleeritavates valdkondades on pädevus liikmesriikidel.

| (8) | Seepärast peaks ühendus raudteeprotokollile alla kirjutama. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast peaks ühendus raudteeprotokollile alla kirjutama.

| (9) | Raudteeprotokolli artikli XXII lõikes 2 on sätestatud, et piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon esitab protokollile alla kirjutades, seda heaks kiites või sellega ühinedes deklaratsiooni, milles täpsustatakse nimetatud protokolliga reguleeritavad valdkonnad, mille puhul asjaomase organisatsiooni liikmesriigid on delegeerinud pädevuse kõnealusele organisatsioonile. Seetõttu peaks ühendus raudteeprotokollile alla kirjutades esitama asjaomase deklaratsiooni. |
| --- | --- |

(9)

Raudteeprotokolli artikli XXII lõikes 2 on sätestatud, et piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon esitab protokollile alla kirjutades, seda heaks kiites või sellega ühinedes deklaratsiooni, milles täpsustatakse nimetatud protokolliga reguleeritavad valdkonnad, mille puhul asjaomase organisatsiooni liikmesriigid on delegeerinud pädevuse kõnealusele organisatsioonile. Seetõttu peaks ühendus raudteeprotokollile alla kirjutades esitama asjaomase deklaratsiooni.

| (10) | Ühendkuningriik ja Iirimaa osalevad käesoleva otsuse vastuvõtmises ja kohaldamises. |
| --- | --- |

(10)

Ühendkuningriik ja Iirimaa osalevad käesoleva otsuse vastuvõtmises ja kohaldamises.

| (11) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse Euroopa Ühenduse nimel heaks liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni 23. veebruaril 2007 Luxembourgis vastuvõetud raudteeprotokolli allakirjutamine, eeldusel et protokoll sõlmitakse.

Raudteeprotokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Käesolevaga volitatakse nõukogu eesistujat määrama isiku(d), kes on volitatud ühenduse nimel raudteeprotokollile artiklis 3 sätestatud tingimusel alla kirjutama.

Artikkel 3

Kooskõlas raudteeprotokolli artikli XXII lõikega 2 esitab ühendus protokollile alla kirjutades lisas sätestatud deklaratsiooni.

Brüssel, 30. november 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

B. ASK

---

(1)  EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 160, 30.6.2000, lk 1.

2

(3)  ELT L 177, 4.7.2008, lk 6.

3

(4)  ELT L 191, 18.7.2008, lk 1.

4

(5)  ELT L 220, 21.6.2004, lk 3.

5

---

LISA

Artikli XXII lõike 2 kohaselt esitatav deklaratsioon, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse pädevust liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni 23. veebruaril 2007 Luxembourgis vastuvõetud protokolliga (raudteeveeremile eriomaste küsimuste kohta, edaspidi „raudteeprotokoll”) reguleeritavates valdkondades, mille puhul liikmesriigid on delegeerinud oma pädevuse ühendusele

| 1. | Raudteeprotokolli artiklis XXII on sätestatud, et piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid, kuhu kuuluvad suveräänsed riigid ja mille pädevuses on teatavad kõnealuse protokolliga reguleeritavad valdkonnad, võivad protokollile alla kirjutada tingimusel, et nad esitavad artikli XXII lõikes 2 osutatud deklaratsiooni. Ühendus on otsustanud raudteeprotokollile alla kirjutada ja esitab seetõttu kõnealuse deklaratsiooni. |
| --- | --- |

1.

Raudteeprotokolli artiklis XXII on sätestatud, et piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid, kuhu kuuluvad suveräänsed riigid ja mille pädevuses on teatavad kõnealuse protokolliga reguleeritavad valdkonnad, võivad protokollile alla kirjutada tingimusel, et nad esitavad artikli XXII lõikes 2 osutatud deklaratsiooni. Ühendus on otsustanud raudteeprotokollile alla kirjutada ja esitab seetõttu kõnealuse deklaratsiooni.

| 2. | Ühenduse praegused liikmed on Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Iirimaa, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik, Malta, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriik. |
| --- | --- |

2.

Ühenduse praegused liikmed on Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Iirimaa, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik, Malta, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriik.

| 3. | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei kohaldata deklaratsiooni Taani Kuningriigi suhtes. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei kohaldata deklaratsiooni Taani Kuningriigi suhtes.

| 4. | Deklaratsiooni ei kohaldata liikmesriikide territooriumide suhtes, kus Euroopa Ühenduse asutamislepingut ei kohaldata, ja see ei mõjuta meetmeid ega seisukohti, mida asjaomased liikmesriigid võivad raudteeprotokolli alusel võtta kõnealuste territooriumide nimel ja huvides. |
| --- | --- |

4.

Deklaratsiooni ei kohaldata liikmesriikide territooriumide suhtes, kus Euroopa Ühenduse asutamislepingut ei kohaldata, ja see ei mõjuta meetmeid ega seisukohti, mida asjaomased liikmesriigid võivad raudteeprotokolli alusel võtta kõnealuste territooriumide nimel ja huvides.

| 5. | Euroopa Ühenduse liikmesriigid on delegeerinud ühendusele oma pädevuse küsimustes, mida reguleeritakse nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades, (1) nõukogu 29. mai 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 593/2008 lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma I”), (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiviga nr 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (uuestisõnastamine) (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur (agentuuri määrus) (5). |
| --- | --- |

5.

Euroopa Ühenduse liikmesriigid on delegeerinud ühendusele oma pädevuse küsimustes, mida reguleeritakse nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades, (1) nõukogu 29. mai 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 593/2008 lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma I”), (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiviga nr 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (uuestisõnastamine) (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur (agentuuri määrus) (5).

| 6. | Sõidukite nummerdamissüsteemi küsimuses on ühendus otsuse 2006/920/EÜ (komisjoni 11. augusti 2006. aasta otsus, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust) näol vastu võtnud nummerdamissüsteemi, mis on asjakohane raudteeveeremi identifitseerimiseks vastavalt raudteeprotokolli artikli V lõikele 2.
  Lisaks sellele on ühendus rahvusvahelise registri ja ühenduse liikmesriikide vahelise teabevahetuse küsimuses teinud märkimisväärseid edusamme tänu otsusele 2007/756/EÜ (komisjoni 9. novembri 2007. aasta otsus, millega võetakse vastu direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ artikli 14 lõigetega 4 ja 5 ettenähtud riikliku raudteeveeremi registri ühised tehnilised kirjeldused). Nimetatud otsuse kohaselt rakendavad ühenduse liikmesriigid riikliku raudteeveeremi registreid ja vältida tuleks andmete dubleerimist rahvusvahelises registris. |
| --- | --- |

6.

Sõidukite nummerdamissüsteemi küsimuses on ühendus otsuse 2006/920/EÜ (komisjoni 11. augusti 2006. aasta otsus, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust) näol vastu võtnud nummerdamissüsteemi, mis on asjakohane raudteeveeremi identifitseerimiseks vastavalt raudteeprotokolli artikli V lõikele 2.

Lisaks sellele on ühendus rahvusvahelise registri ja ühenduse liikmesriikide vahelise teabevahetuse küsimuses teinud märkimisväärseid edusamme tänu otsusele 2007/756/EÜ (komisjoni 9. novembri 2007. aasta otsus, millega võetakse vastu direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ artikli 14 lõigetega 4 ja 5 ettenähtud riikliku raudteeveeremi registri ühised tehnilised kirjeldused). Nimetatud otsuse kohaselt rakendavad ühenduse liikmesriigid riikliku raudteeveeremi registreid ja vältida tuleks andmete dubleerimist rahvusvahelises registris.

| 7. | Ülesanded, mis tulenevad pädevusest, mille liikmesriigid on ühendusele delegeerinud vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule, muutuvad oma olemuse tõttu pidevalt. Asutamislepingu raames võivad pädevad institutsioonid teha otsuseid, mis määravad kindlaks ühenduse pädevuse ulatuse. Seetõttu jätab ühendus endale õiguse käesolevat deklaratsiooni vastavalt muuta, ilma et see oleks ühenduse pädevuse teostamise eeltingimus raudteeprotokolliga reguleeritavates valdkondades. |
| --- | --- |

7.

Ülesanded, mis tulenevad pädevusest, mille liikmesriigid on ühendusele delegeerinud vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule, muutuvad oma olemuse tõttu pidevalt. Asutamislepingu raames võivad pädevad institutsioonid teha otsuseid, mis määravad kindlaks ühenduse pädevuse ulatuse. Seetõttu jätab ühendus endale õiguse käesolevat deklaratsiooni vastavalt muuta, ilma et see oleks ühenduse pädevuse teostamise eeltingimus raudteeprotokolliga reguleeritavates valdkondades.

---

(1)  EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 160, 30.6.2000, lk 1.

2

(3)  ELT L 177, 4.7.2008, lk 6.

3

(4)  ELT L 191, 18.7.2008, lk 1.

4

(5)  ELT L 220, 21.6.2004, lk 3.

5

---

TÕLGE

LIIKURSEADMETEGA SEOTUD RAHVUSVAHELISTE TAGATISTE KONVENTSIOONI LUKSEMBURGI PROTOKOLL RAUDTEEVEEREMILE ERIOMASTE KÜSIMUSTE KOHTA

Preambul

I PEATÜKK   REGULEERIMISALA JA ÜLDSÄTTED

| Artikkel I | Mõisted |
| --- | --- |

Artikkel I

| Artikkel II | Konventsiooni kohaldamine raudteeveeremi suhtes |
| --- | --- |

Artikkel II

| Artikkel III | Erand |
| --- | --- |

Artikkel III

| Artikkel IV | Esindamine |
| --- | --- |

Artikkel IV

| Artikkel V | Raudteeveeremi identifitseerimine lepingus |
| --- | --- |

Artikkel V

| Artikkel VI | Kohaldatav õigus |
| --- | --- |

Artikkel VI

II PEATÜKK   ABINÕUD LEPINGULISTE KOHUSTUSTE TÄITMATAJÄTMISE KORRAL, EESÕIGUSED JA LOOVUTAMINE

| Artikkel VII | Erandid lepinguliste kohustuste täitmatajätmise abinõusid käsitlevatest sätetest |
| --- | --- |

Artikkel VII

| Artikkel VIII | Erandid enne nõude lõplikku kindlaksmääramist rakendatavaid abinõusid käsitlevatest sätetest |
| --- | --- |

Artikkel VIII

| Artikkel IX | Abinõud maksejõuetuse korral |
| --- | --- |

Artikkel IX

| Artikkel X | Maksejõuetuse korral antav abi |
| --- | --- |

Artikkel X

| Artikkel XI | Võlgnikku käsitlevad sätted |
| --- | --- |

Artikkel XI

III PEATÜKK   RAUDTEEVEEREMIGA SEOTUD RAHVUSVAHELISTE TAGATISTE REGISTREERIMISE SÄTTED

| Artikkel XII | Järelevalveasutus ja registripidaja |
| --- | --- |

Artikkel XII

| Artikkel XIII | Kindlaksmääratud kontaktpunktid |
| --- | --- |

Artikkel XIII

| Artikkel XIV | Raudteeveeremi identifitseerimine registreerimisel |
| --- | --- |

Artikkel XIV

| Artikkel XV | Muud erandid registreerimissätetest |
| --- | --- |

Artikkel XV

| Artikkel XVI | Rahvusvahelise registri tasud |
| --- | --- |

Artikkel XVI

| Artikkel XVII | Müügiteatised |
| --- | --- |

Artikkel XVII

IV PEATÜKK   KOHTUALLUVUS

| Artikkel XVIII | Riiklikust puutumatusest loobumine |
| --- | --- |

Artikkel XVIII

V PEATÜKK   SEOS TEISTE KONVENTSIOONIDEGA

| Artikkel XIX | Seos UNIDROIT’ rahvusvahelise finantsliisingu konventsiooniga |
| --- | --- |

Artikkel XIX

| Artikkel XX | Seos rahvusvaheliste raudteevedude konventsiooniga (COTIF) |
| --- | --- |

Artikkel XX

VI PEATÜKK   LÕPPSÄTTED

| Artikkel XXI | Allakirjutamine, ratifitseerimine, vastuvõtmine, kinnitamine või ühinemine |
| --- | --- |

Artikkel XXI

| Artikkel XXII | Piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid |
| --- | --- |

Artikkel XXII

| Artikkel XXIII | Jõustumine |
| --- | --- |

Artikkel XXIII

| Artikkel XXIV | Haldusüksused |
| --- | --- |

Artikkel XXIV

| Artikkel XXV | Avalikuks teenindamiseks kasutatav raudteeveerem |
| --- | --- |

Artikkel XXV

| Artikkel XXVI | Üleminekusätted |
| --- | --- |

Artikkel XXVI

| Artikkel XXVII | Teatavate sätetega seotud deklaratsioonid |
| --- | --- |

Artikkel XXVII

| Artikkel XXVIII | Reservatsioonid ja deklaratsioonid |
| --- | --- |

Artikkel XXVIII

| Artikkel XXIX | Konventsioonikohased deklaratsioonid |
| --- | --- |

Artikkel XXIX

| Artikkel XXX | Hilisemad deklaratsioonid |
| --- | --- |

Artikkel XXX

| Artikkel XXXI | Deklaratsioonide tagasivõtmine |
| --- | --- |

Artikkel XXXI

| Artikkel XXXII | Denonsseerimine |
| --- | --- |

Artikkel XXXII

| Artikkel XXXIII | Protokolli läbivaatamise konverentsid, muudatuste tegemine ja sellega seotud küsimused |
| --- | --- |

Artikkel XXXIII

| Artikkel XXXIV | Hoiulevõtja ja tema ülesanded |
| --- | --- |

Artikkel XXXIV

LIIKURSEADMETEGA SEOTUD RAHVUSVAHELISTE TAGATISTE KONVENTSIOONI LUKSEMBURGI PROTOKOLL RAUDTEEVEEREMILE ERIOMASTE KÜSIMUSTE KOHTA

KÄESOLEVA PROTOKOLLI OSALISRIIGID,

PIDADES vajalikuks rakendada liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) raudteeveeremi suhtes, arvestades konventsiooni preambulis sätestatud eesmärke,

OLLES TEADLIKUD vajadusest kohandada konventsiooni vastavalt raudteeveeremi ja selle rahastamise erinõuetele,

ON KOKKU LEPPINUD järgmistes raudteeveeremit käsitlevates sätetes:

I   PEATÜKK

REGULEERIMISALA JA ÜLDSÄTTED

Artikkel I

Mõisted

1.   Kui kontekstist ei tulene teisiti, kasutatakse käesolevas protokollis mõisteid konventsioonis sätestatud tähenduses.

2.   Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid järgmises tähenduses:

a)   „garantiileping”– leping, mille isik on sõlminud garandina;

b)   „garant”– isik, kes väljastab või emiteerib garantiikindlustuse või nõudegarantii või valmisolekuakreditiivi või mis tahes muul kujul krediidikindlustuse, et tagada pandilepinguga tagatud või muude lepinguliste kohustuste täitmine võlausaldaja kasuks;

c)   „maksejõuetusega seotud sündmus”–

| i) | maksejõuetusmenetluse algus või |
| --- | --- |

i)

maksejõuetusmenetluse algus või

| ii) | võlgniku teatatud kavatsus maksed peatada või maksete tegelik peatamine, kui seaduse kohaselt või riigi tegevuse tõttu on takistatud või peatatud võlausaldaja õigus algatada võlgniku vastu maksejõuetusmenetlust või rakendada konventsioonikohaseid abinõusid; |
| --- | --- |

ii)

võlgniku teatatud kavatsus maksed peatada või maksete tegelik peatamine, kui seaduse kohaselt või riigi tegevuse tõttu on takistatud või peatatud võlausaldaja õigus algatada võlgniku vastu maksejõuetusmenetlust või rakendada konventsioonikohaseid abinõusid;

d)   „esmane jurisdiktsioon maksejõuetuse korral”– osalisriik, kus asub võlgniku põhihuvide kese ja mida tuleb seetõttu pidada võlgniku põhikirjajärgseks asukohaks, või, kui selline kese puudub, võlgniku asutamise või moodustamise koht, kui ei ole tõendatud vastupidist;

e)   „raudteeveerem”– sõidukid, mis liiguvad kinnitatud raudteerööbastel või vahetult rööpmestiku peal, kohal või all, koos veosüsteemide, mootorite, pidurite, telgede, pöördvankrite, pantograafide, abiseadiste ja muude komponentide, seadmete ja osadega, mis on sõidukile paigaldatud või liidetud, ning kõik nendega seotud andmed, juhendid ja dokumendid.

Artikkel II

Konventsiooni kohaldamine raudteeveeremi suhtes

1.   Konventsiooni kohaldatakse raudteeveeremi suhtes käesoleva protokolli sätete kohaselt.

2.   Konventsiooni ja käesolevat protokolli nimetatakse ühisnimetusega „raudteeveeremi suhtes kohaldatav liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsioon”.

Artikkel III

Erand

Pooled võivad kirjaliku kokkuleppe alusel välistada artikli IX kohaldamise ja kalduda omavahelistes suhetes kõrvale käesoleva protokolli sätetest või muuta nende mõju, välja arvatud artikli VII lõiked 3–4.

Artikkel IV

Esindamine

Isik võib seoses raudteeveeremiga sõlmida lepingu, teha registrikande vastavalt konventsiooni artikli 16 lõikele 3 ja kasutada oma konventsioonikohaseid õigusi agendi, usaldusisiku või muu esindajana.

Artikkel V

Raudteeveeremi identifitseerimine lepingus

1.   Konventsiooni artikli 7 punkti c ja käesoleva protokolli artikli XVIII lõike 2 kohaldamiseks on raudteeveeremi kirjeldus piisav raudteeveeremi identifitseerimiseks juhul, kui see sisaldab järgmisi elemente:

| a) | raudteeveeremi kirjeldus ühiku kaupa; |
| --- | --- |

a)

raudteeveeremi kirjeldus ühiku kaupa;

| b) | raudteeveeremi kirjeldus tüübi kaupa; |
| --- | --- |

b)

raudteeveeremi kirjeldus tüübi kaupa;

| c) | avaldus, et leping hõlmab kõiki olemasolevaid ja tulevasi raudteeveeremeid, või |
| --- | --- |

c)

avaldus, et leping hõlmab kõiki olemasolevaid ja tulevasi raudteeveeremeid, või

| d) | avaldus, et leping hõlmab kõiki olemasolevaid ja tulevasi raudteeveeremeid, välja arvatud konkreetsed ühikud või tüübid. |
| --- | --- |

d)

avaldus, et leping hõlmab kõiki olemasolevaid ja tulevasi raudteeveeremeid, välja arvatud konkreetsed ühikud või tüübid.

2.   Konventsiooni artikli 7 kohaldamisel on tagatis tulevase raudteeveeremi suhtes, mis on identifitseeritud kooskõlas eelmise lõikega, rahvusvaheline tagatis niipea, kui pandiandja, tingimuslik müüja või liisinguandja omandab raudteeveeremi käsutusõiguse, kusjuures täiendav üleandmisakt ei ole vajalik.

Artikkel VI

Õiguse valik

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse ainult juhul, kui osalisriik on esitanud deklaratsiooni vastavalt artiklile XXVII.

2.   Lepingu või sellega seotud garantiilepingu või järjekoha muutmise lepingu pooled võivad kokku leppida õiguse, mille alusel reguleeritakse täielikult või osaliselt nende lepingulisi õigusi ja kohustusi.

3.   Kui ei ole kokku lepitud teisiti, käsitatakse eelmises lõikes osutatud viidet poolte valitud õigusele viitena asjaomase riigi riiklikele õigusnormidele või, kui kõnealune riik hõlmab mitut haldusüksust, asjaomase haldusüksuse õigusnormidele.

II   PEATÜKK

ABINÕUD LEPINGULISTE KOHUSTUSTE TÄITMATAJÄTMISE KORRAL, EESÕIGUSED JA LOOVUTAMINE

Artikkel VII

Erandid lepinguliste kohustuste täitmatajätmise abinõusid käsitlevatest sätetest

1.   Võlausaldaja võib lisaks konventsiooni III peatükis sätestatud abinõudele, kui võlgnik on mis tahes ajal sellega nõustunud, ja kõnealuses peatükis sätestatud tingimustel, korraldada raudteeveeremi ekspordi ja füüsilise äraveo sellelt territooriumilt, kus veerem asub.

2.   Võlausaldaja ei tohi rakendada eelmises lõikes sätestatud abinõusid ilma võlausaldaja õiguse suhtes eesõigust omava registreeritud tagatise omaniku eelneva kirjaliku nõusolekuta.

3.   Konventsiooni artikli 8 lõiget 3 ei kohaldata raudteeveeremi suhtes. Konventsioonis sätestatud abinõusid rakendatakse raudteeveeremi suhtes majanduslikult põhjendatud viisil. Abinõud rakendatakse majanduslikult põhjendatud viisil siis, kui seda tehakse vastavalt lepingu tingimustele, välja arvatud juhul, kui sellised tingimused on ilmselgelt põhjendamatud.

4.   Kui pandipidaja saadab huvitatud isikutele kirjaliku teate kavandatava müügi või liisimise kohta vähemalt neliteist kalendripäeva enne müügi- või liisingutehingu toimumist, loetakse konventsiooni artikli 8 lõikes 4 sätestatud mõistliku aja jooksul ette teatamise nõue täidetuks. Eespool öeldu ei takista pandipidajal ja pandiandjal või garandil kokku leppimast pikemat etteteatamisaega.

5.   Kohaldatavaid ohutusnorme ja eeskirju arvesse võttes tagab osalisriik, et asjakohased ametiasutused teeksid viivitamatult koostööd võlausaldajaga ja abistavad teda lõikes 1 sätestatud abinõude rakendamisel.

6.   Pandipidaja, kes kavatseb taotleda lõike 1 kohast raudteeveeremi eksporti muul viisil kui kohtuotsuse alusel, teatab kavandatavast ekspordist kirjalikult mõistliku aja jooksul ette:

| a) | konventsiooni artikli 1 punkti m alapunktides i ja ii nimetatud huvitatud isikutele ning |
| --- | --- |

a)

konventsiooni artikli 1 punkti m alapunktides i ja ii nimetatud huvitatud isikutele ning

| b) | konventsiooni artikli 1 punkti m alapunktis iii nimetatud huvitatud isikutele, kes on teavitanud pandipidajat oma õigustest mõistliku aja jooksul enne eksporti. |
| --- | --- |

b)

konventsiooni artikli 1 punkti m alapunktis iii nimetatud huvitatud isikutele, kes on teavitanud pandipidajat oma õigustest mõistliku aja jooksul enne eksporti.

Artikkel VIII

Erandid enne nõude lõplikku kindlaksmääramist rakendatavaid abinõusid käsitlevatest sätetest

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse ainult osalisriigis, kes on esitanud deklaratsiooni vastavalt artiklile XXVII, ja ainult sellises deklaratsioonis nimetatud ulatuses.

2.   Konventsiooni artikli 13 lõike 1 kohaldamisel tähendab abinõu rakendamise korralduse „viivitamatu” saamine kõnealuse korralduse saamist sellise arvu kalendripäevade jooksul alates abinõu taotluse esitamise kuupäevast, nagu on märgitud selle osalisriigi deklaratsioonis, kus taotlus esitatakse.

3.   Konventsiooni artikli 13 lõike 1 kohaldamisel lisatakse vahetult pärast punkti d järgmine punkt:

| „e) | eseme müük ja sellest saadava tulu kasutamine, kui võlgnik ja võlausaldaja on selles mis tahes ajal eraldi kokku leppinud” |
| --- | --- |

„e)

eseme müük ja sellest saadava tulu kasutamine, kui võlgnik ja võlausaldaja on selles mis tahes ajal eraldi kokku leppinud”

ja artikli 43 lõike 2 kohaldamisel asendatakse sõnad „artikli 13 lõike 1 punkti d kohase abinõu” sõnadega „artikli 13 lõike 1 punktide d ja e kohaste abinõude”.

4.   Võlgniku omandiõigus või muu õigus, mis antakse üle eelmise lõike kohase müügi korral, on vaba mis tahes muust õigusest või tagatisest, mille suhtes on võlausaldaja rahvusvahelisel tagatisel konventsiooni artikli 29 alusel eesõigus.

5.   Võlausaldaja ja võlgnik või muu huvitatud isik võivad kirjaliku kokkuleppe alusel konventsiooni artikli 13 lõike 2 kohaldamata jätta.

6.   Artikli VII lõike 1 kohaste abinõude korral:

| a) | peab osalisriigi haldusasutus tegema need kättesaadavaks hiljemalt seitsme kalendripäeva jooksul pärast seda, kui võlausaldaja teavitab neid ametiasutusi, et kõnealuse osalisriigi kohus on lubanud rakendada artikli VII lõikes 1 sätestatud abinõud või, kui abinõud on lubanud rakendada välisriigi kohus, tunnistanud sellise abinõu rakendamist, ja et võlausaldajal on vastavalt konventsioonile õigus rakendada selliseid abinõusid, ning |
| --- | --- |

a)

peab osalisriigi haldusasutus tegema need kättesaadavaks hiljemalt seitsme kalendripäeva jooksul pärast seda, kui võlausaldaja teavitab neid ametiasutusi, et kõnealuse osalisriigi kohus on lubanud rakendada artikli VII lõikes 1 sätestatud abinõud või, kui abinõud on lubanud rakendada välisriigi kohus, tunnistanud sellise abinõu rakendamist, ja et võlausaldajal on vastavalt konventsioonile õigus rakendada selliseid abinõusid, ning

| b) | teevad asjakohased ametiasutused võlausaldajaga viivitamatult koostööd ja abistavad teda selliste abinõude rakendamisel vastavalt kehtivatele ohutusnormidele ja eeskirjadele. |
| --- | --- |

b)

teevad asjakohased ametiasutused võlausaldajaga viivitamatult koostööd ja abistavad teda selliste abinõude rakendamisel vastavalt kehtivatele ohutusnormidele ja eeskirjadele.

7.   Lõiked 2 ja 6 ei mõjuta kehtivaid ohutusnorme ja eeskirju.

Artikkel IX

Abinõud maksejõuetuse korral

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse ainult juhul, kui osalisriik, kellel on esmane jurisdiktsioon maksejõuetuse korral, on esitanud deklaratsiooni vastavalt artiklile XXVII.

2.   Käesolevas artiklis esitatud viiteid pankrotihaldurile käsitatakse viidetena sellele isikule tema ametiülesannete täitmisel ja mitte isikuliselt.

3.   Maksejõuetusega seotud sündmuse toimumise korral ja kui lõikest 7 ei tulene teisiti, annab vastavalt olukorrale kas pankrotihaldur või võlgnik raudteeveeremi võlausaldaja valdusse üle hiljemalt ühel järgmistest kuupäevadest, olenevalt sellest, kumb on varasem:

| a) | ooteaja lõpus või |
| --- | --- |

a)

ooteaja lõpus või

| b) | päeval, mil võlausaldajal oleks õigus saada raudteeveerem oma valdusse, kui käesolevat artiklit ei kohaldataks. |
| --- | --- |

b)

päeval, mil võlausaldajal oleks õigus saada raudteeveerem oma valdusse, kui käesolevat artiklit ei kohaldataks.

4.   Käesoleva artikli kohaldamisel on „ooteaeg” selle osalisriigi deklaratsioonis kindlaksmääratud aeg, kellel on esmane jurisdiktsioon maksejõuetuse korral.

5.   Kui ja kuni võlausaldajale ei ole antud võimalust võtta ese lõike 3 kohaselt oma valdusse:

| a) | tagab vastavalt olukorrale kas pankrotihaldur või võlgnik raudteeveeremi ja selle väärtuse säilimise vastavalt lepingule ning |
| --- | --- |

a)

tagab vastavalt olukorrale kas pankrotihaldur või võlgnik raudteeveeremi ja selle väärtuse säilimise vastavalt lepingule ning

| b) | on võlausaldajal õigus rakendada muid ajutisi abinõusid, mida ta võib kohaldatava õiguse alusel rakendada. |
| --- | --- |

b)

on võlausaldajal õigus rakendada muid ajutisi abinõusid, mida ta võib kohaldatava õiguse alusel rakendada.

6.   Eelmise lõike punkt a ei välista raudteeveeremi kasutamist sellise korra alusel, mille eesmärk on tagada raudteeveeremi ja selle väärtuse säilimine.

7.   Pankrotihaldur või vajaduse korral võlgnik võib jätta raudteeveeremi oma valdusse, kui ta on täitnud lõikes 3 sätestatud tähtajaks kõik seni täitmata lepingulised kohustused, välja arvatud kohustused, mille täitmata jätmine tuleneb maksejõuetusmenetluse algatamisest, ja ta on nõustunud täitma kõik tulevased lepingust ja sellega seotud dokumentidest tulenevad kohustused. Selliste tulevaste lepinguliste kohustuste täitmatajätmise korral ei kohaldata teist ooteaega.

8.   Artikli VII lõike 1 kohaste abinõude korral:

| a) | peab osalisriigi haldusasutus tegema need kättesaadavaks hiljemalt seitsme kalendripäeva jooksul pärast seda, kui võlausaldaja teatab neile ametiasutustele, et tal on konventsiooni kohaselt õigus rakendada selliseid abinõusid, ning |
| --- | --- |

a)

peab osalisriigi haldusasutus tegema need kättesaadavaks hiljemalt seitsme kalendripäeva jooksul pärast seda, kui võlausaldaja teatab neile ametiasutustele, et tal on konventsiooni kohaselt õigus rakendada selliseid abinõusid, ning

| b) | teevad asjakohased ametiasutused võlausaldajaga viivitamatult koostööd ja abistavad teda selliste abinõude rakendamisel vastavalt kehtivatele ohutusnormidele ja eeskirjadele. |
| --- | --- |

b)

teevad asjakohased ametiasutused võlausaldajaga viivitamatult koostööd ja abistavad teda selliste abinõude rakendamisel vastavalt kehtivatele ohutusnormidele ja eeskirjadele.

9.   Konventsiooni või käesoleva protokolli alusel lubatud abinõude rakendamist ei või takistada või edasi lükata pärast lõikes 3 nimetatud kuupäeva.

10.   Võlgniku lepingulisi kohustusi ei või muuta ilma võlausaldaja nõusolekuta.

11.   Eelmine lõige ei mõjuta pankrotihalduri kohaldatava õiguse kohast õigust lepingut lõpetada.

12.   Ühelgi õigusel ega tagatisel, välja arvatud konventsiooni artikli 39 lõikes 1 sätestatud deklaratsioonis nimetatud kategooriasse kuuluvad ühepoolsed õigused, ei ole maksejõuetusmenetluses eesõigust registreeritud tagatiste ees.

13.   Käesoleva artikli kohaste abinõude rakendamise suhtes kohaldatakse konventsiooni käesoleva protokolli artiklitega VII ja XXV muudetud kujul.

3.   Maksejõuetusega seotud sündmuse toimumise korral teatab vastavalt kas pankrotihaldur või võlgnik võlausaldaja taotluse alusel võlausaldajale artikli XXVII kohases osalisriigi deklaratsioonis kindlaksmääratud aja jooksul sellest, kas ta:

| a) | täidab kõik seni täitmata lepingulised kohustused, välja arvatud maksejõuetusmenetluse algatamise tõttu täitmata jäänud kohustused, ja nõustub täitma kõik tulevased lepingust ja sellega seotud dokumentidest tulenevad kohustused või |
| --- | --- |

a)

täidab kõik seni täitmata lepingulised kohustused, välja arvatud maksejõuetusmenetluse algatamise tõttu täitmata jäänud kohustused, ja nõustub täitma kõik tulevased lepingust ja sellega seotud dokumentidest tulenevad kohustused või

| b) | annab võlausaldajale võimaluse võtta raudteeveerem oma valdusse vastavalt kohaldatavale õigusele. |
| --- | --- |

b)

annab võlausaldajale võimaluse võtta raudteeveerem oma valdusse vastavalt kohaldatavale õigusele.

4.   Eelmise lõike punktis b nimetatud kohaldatava õigusega võidakse lubada kohtul nõuda täiendavate meetmete rakendamist või täiendava tagatise andmist.

5.   Võlausaldaja peab tõendama oma nõuet ja seda, et tema rahvusvaheline tagatis on registreeritud.

6.   Kui vastavalt olukorrale kas pankrotihaldur või võlgnik ei saada lõike 3 kohast teadet või kui pankrotihaldur või võlgnik on teatanud, et ta annab võlausaldajale võimaluse võtta raudteeveerem oma valdusse, kuid ei ole seda teinud, võib kohus lubada võlausaldajal võtta raudteeveerem oma valdusse kohtu kindlaksmääratud tingimustel ja nõuda täiendavate meetmete rakendamist või täiendava tagatise andmist.

7.   Raudteeveeremit ei tohi müüa enne, kui kohus on langetanud otsuse nõude ja rahvusvahelise tagatise kohta.

3.   Maksejõuetusega seotud sündmuse toimumise korral võtab vastavalt olukorrale kas pankrotihaldur või võlgnik heastamisaja jooksul järgmised meetmed:

| a) | täidab kõik seni täitmata lepingulised kohustused, välja arvatud maksejõuetusmenetluse algatamise tõttu täitmata jäänud kohustused, ja nõustub täitma kõik tulevased lepingust ja sellega seotud dokumentidest tulenevad kohustused, või |
| --- | --- |

a)

täidab kõik seni täitmata lepingulised kohustused, välja arvatud maksejõuetusmenetluse algatamise tõttu täitmata jäänud kohustused, ja nõustub täitma kõik tulevased lepingust ja sellega seotud dokumentidest tulenevad kohustused, või

| b) | annab võlausaldajale võimaluse võtta raudteeveerem oma valdusse vastavalt kohaldatavale õigusele. |
| --- | --- |

b)

annab võlausaldajale võimaluse võtta raudteeveerem oma valdusse vastavalt kohaldatavale õigusele.

4.   Enne heastamisaja lõppu võib pankrotihaldur või vajaduse korral võlgnik teha kohtule taotluse, et kohus otsustaks tema eelmise lõike punktis b sätestatud kohustuste peatamise ajavahemikuks alates heastamisaja lõpust kuni mitte hiljem kui lepingu või selle uuendamise aegumiseni, sellistel tingimustel, mida kohus peab õiglasteks (edaspidi „peatamisaeg”). Mis tahes selline otsus tähendab, et kõik võlausaldajale peatamisaja jooksul laekuma pidanud summad makstakse välja maksejõuetusmenetlusega hõlmatud varast või maksab need võlgnik nende maksetähtajal, ning et pankrotihaldur või vajaduse korral võlgnik täidab kõik muud kohustused, mis tekivad peatamisaja jooksul.

5.   Juhul kui kohtule tehakse avaldus eelmise lõike alusel, ei võta võlausaldaja raudteeveeremit enda valdusesse enne, kui kohus on otsuse teinud. Kui taotlust ei rahuldata sellise arvu kalendripäevade jooksul alates abinõude rakendamise taotluse esitamisest, mis on sätestatud selle osalisriigi esitatud deklaratsioonis, kus taotlus esitatakse, loetakse taotlus tagasivõetuks, välja arvatud juhul kui võlausaldaja ja pankrotihaldur või vajaduse korral võlgnik lepivad kokku teisiti.

6.   Kui ja kuni võlausaldajale ei ole antud võimalust võtta ese lõike 3 kohaselt oma valdusse:

| a) | tagab vastavalt olukorrale kas pankrotihaldur või võlgnik raudteeveeremi ja selle väärtuse säilimise vastavalt lepingule ning |
| --- | --- |

a)

tagab vastavalt olukorrale kas pankrotihaldur või võlgnik raudteeveeremi ja selle väärtuse säilimise vastavalt lepingule ning

| b) | on võlausaldajal õigus taotleda muude ajutiste abinõude rakendamist, mis on sätestatud kohaldatavas õiguses. |
| --- | --- |

b)

on võlausaldajal õigus taotleda muude ajutiste abinõude rakendamist, mis on sätestatud kohaldatavas õiguses.

7.   Eelmise lõike punkt a ei välista raudteeveeremi kasutamist sellise korra alusel, mille eesmärk on tagada raudteeveeremi ja selle väärtuse säilimine.

8.   Kui heastamisaja või peatamisaja jooksul täidab pankrotihaldur või vajaduse korral võlgnik kõik seni täitmata lepingulised kohustused, välja arvatud kohustused, mille täitmata jätmine tuleneb maksejõuetusmenetluse algatamisest, ja on nõus täitma kõik tulevased lepingulised kohustused, võib pankrotihaldur või võlgnik jätta raudteeveeremi oma valdusesse ning lõike 4 alusel tehtud kohtuotsus muutub kehtetuks. Selliste tulevaste lepinguliste kohustuste täitmatajätmise korral ei kohaldata teist heastamisaega.

9.   Artikli VII lõike 1 kohaste abinõude korral:

| a) | peab osalisriigi haldusasutus tegema need kättesaadavaks hiljemalt seitsme kalendripäeva jooksul pärast seda, kui võlausaldaja teatab neile ametiasutustele, et tal on konventsiooni kohaselt õigus rakendada selliseid abinõusid, ning |
| --- | --- |

a)

peab osalisriigi haldusasutus tegema need kättesaadavaks hiljemalt seitsme kalendripäeva jooksul pärast seda, kui võlausaldaja teatab neile ametiasutustele, et tal on konventsiooni kohaselt õigus rakendada selliseid abinõusid, ning

| b) | teevad asjakohased ametiasutused võlausaldajaga viivitamatult koostööd ja abistavad teda selliste abinõude rakendamisel vastavalt kehtivatele ohutusnormidele ja eeskirjadele. |
| --- | --- |

b)

teevad asjakohased ametiasutused võlausaldajaga viivitamatult koostööd ja abistavad teda selliste abinõude rakendamisel vastavalt kehtivatele ohutusnormidele ja eeskirjadele.

10.   Kui lõigetest 4, 5 või 8 ei tulene teisiti, ei või pärast heastamisaega takistada või edasi lükata konventsiooni alusel lubatud abinõude rakendamist.

11.   Kui lõigetest 4, 5 või 8 ei tulene teisiti, ei või võlgniku lepingust ja sellega seotud dokumentidest tulenevaid kohustusi muuta maksejõuetusmenetluse jooksul ilma võlausaldaja nõusolekuta.

12.   Eelmine lõige ei mõjuta pankrotihalduri kohaldatava õiguse kohast õigust lepingut lõpetada.

13.   Ühelgi õigusel ega tagatisel, välja arvatud artikli 39 lõikes 1 sätestatud deklaratsioonis nimetatud kategooriasse kuuluvad ühepoolsed õigused, ei ole maksejõuetusmenetluses eesõigust registreeritud tagatiste ees.

14.   Käesoleva artikli kohaste abinõude rakendamise suhtes kohaldatakse konventsiooni käesoleva protokolli artiklitega VII ja XXV muudetud kujul.

15.   Heastamisaeg käesoleva artikli tähenduses on maksejõuetusega seotud sündmuse toimumisega algav ajavahemik, mis on kindlaks määratud selle osalisriigi deklaratsioonis, kellel on esmane jurisdiktsioon maksejõuetuse korral.

Artikkel X

Maksejõuetuse korral antav abi

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse ainult osalisriigis, kes on esitanud deklaratsiooni vastavalt artikli XXVII lõikele 1.

2.   Selle osalisriigi kohtud, kus asub raudteeveerem, teevad artikli IX kohaldamisel võimalikult suures ulatuses koostööd välisriigi kohtute ja pankrotihalduritega osalisriigi õigusnormide kohaselt.

Artikkel XI

Võlgnikku käsitlevad sätted

1.   Kui konventsiooni artiklis 11 sätestatud lepinguliste kohustuste täitmatajätmist ei ole toimunud, on võlgnikul õigus raudteeveeremit häirimatult vallata ja kasutada vastavalt lepingule järgmiste isikute suhtes:

| a) | tema võlausaldaja ja sellise tagatise omanik, mis ei ole võlgniku jaoks siduv konventsiooni artikli 29 lõike 4 punkti b kohaselt, kui võlgnik ei ole kokku leppinud teisiti, ning |
| --- | --- |

a)

tema võlausaldaja ja sellise tagatise omanik, mis ei ole võlgniku jaoks siduv konventsiooni artikli 29 lõike 4 punkti b kohaselt, kui võlgnik ei ole kokku leppinud teisiti, ning

| b) | sellise tagatise omanik, millega võlgniku õigus on koormatud konventsiooni artikli 29 lõike 4 punkti a kohaselt, kuid ainult juhul ja niivõrd, kuivõrd kõnealune omanik on sellega nõustunud. |
| --- | --- |

b)

sellise tagatise omanik, millega võlgniku õigus on koormatud konventsiooni artikli 29 lõike 4 punkti a kohaselt, kuid ainult juhul ja niivõrd, kuivõrd kõnealune omanik on sellega nõustunud.

2.   Konventsiooni ega käesoleva protokolli sätted ei mõjuta võlausaldaja kohaldatavas õiguses sätestatud vastutust lepingu rikkumise eest, kui selline leping on seotud raudteeveeremiga.

III   PEATÜKK

RAUDTEEVEEREMIGA SEOTUD RAHVUSVAHELISTE TAGATISTE REGISTREERIMISE SÄTTED

Artikkel XII

Järelevalveasutus ja registripidaja

1.   Järelevalveasutus on organ, mille loovad esindajad, kellest ühe esindaja nimetab:

| a) | iga osalisriik; |
| --- | --- |

a)

iga osalisriik;

| b) | iga riik kuni kolme muu riigi hulgast, kelle määrab Rahvusvaheline Eraõiguse Ühtlustamise Instituut (Unidroit), ning |
| --- | --- |

b)

iga riik kuni kolme muu riigi hulgast, kelle määrab Rahvusvaheline Eraõiguse Ühtlustamise Instituut (Unidroit), ning

| c) | iga riik kuni kolme muu riigi hulgast, kelle määrab valitsustevaheline rahvusvahelise raudteeveo organisatsioon (OTIF). |
| --- | --- |

c)

iga riik kuni kolme muu riigi hulgast, kelle määrab valitsustevaheline rahvusvahelise raudteeveo organisatsioon (OTIF).

2.   Eelmise lõike punktides b ja c nimetatud riikide määramisel tuleb arvesse võtta vajadust tagada laiaulatuslik geograafiline esindatus.

3.   Lõike 1 punktide b ja c alusel nimetatud esindajate ametiaja määrab kindlaks ametisse nimetav organisatsioon. Nende esindajate ametiaeg, kes on ametisse nimetatud kuupäevaks, mil käesolev protokoll jõustub kümnendas osalisriigis, lõpeb mitte hiljem kui kaks aastat pärast kõnealust kuupäeva.

4.   Lõikes 1 nimetatud esindajad võtavad vastu järelevalveameti esialgse kodukorra. Vastuvõtmiseks on vaja, et sellega nõustuks:

| a) | kõikide esindajate enamus ning |
| --- | --- |

a)

kõikide esindajate enamus ning

| b) | lõike 1 punkti a alusel nimetatud esindajate enamus. |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punkti a alusel nimetatud esindajate enamus.

5.   Järelevalveamet võib asutada ekspertkomisjoni, mis koosneb:

| a) | allakirjutanud riikide ja osalisriikide nimetatud isikutest, kellel on vajalik erialane ettevalmistus ja kogemused, ning |
| --- | --- |

a)

allakirjutanud riikide ja osalisriikide nimetatud isikutest, kellel on vajalik erialane ettevalmistus ja kogemused, ning

| b) | muudest vajalikest ekspertidest, |
| --- | --- |

b)

muudest vajalikest ekspertidest,

ning teha kõnealusele komisjonile ülesandeks järelevalveasutuse abistamise tema kohustuste täitmisel.

6.   Järelevalveametit abistab tema ülesannete täitmisel sekretariaat vastavalt järelevalvemeti korraldustele. Sekretariaadiks on OTIF.

7.   Juhul kui sekretariaadil ei ole võimalik või ta ei soovi oma ülesandeid täita, nimetab järelevalveamet muu sekretariaadi.

8.   Kui sekretariaat on veendunud, et rahvusvaheline register on täielikult tööle hakanud, esitab ta sellekohase tõendi hoiulevõtjale.

9.   Sekretariaadile antakse juriidilise isiku staatus, kui tal seda juba ei ole, ja tema suhtes kohaldatakse konventsioonist ja käesolevast protokollist tulenevate ülesannete täitmisel samu erandeid ja immuniteete, nagu on sätestatud konventsiooni artikli 27 lõike 3 alusel järelevalveasutuse suhtes ja artikli 27 lõike 4 alusel rahvusvahelise registri suhtes.

10.   Ainult ühe osalisriigi või osalisriikide rühma huve mõjutavaid meetmeid võtab järelevalveamet juhul, kui kõnealune osalisriik või osalisriikide rühma enamus kiidab meetmed heaks. Meede, mis võib kahjustada osalisriigi või osalisriikide rühma huve, jõustub sellises osalisriigis või osalisriikide rühmas juhul, kui osalisriik või osalisriikide rühma enamus kiidab meetme heaks.

11.   Esimene registripidaja nimetatakse ametisse viieks kuni kümneks aastaks. Seejärel nimetatakse registripidaja ametisse või nimetatakse tagasi ametisse järgmisteks ajavahemikeks, millest ükski ei tohi ületada kümmet aastat.

Artikkel XIII

Kindlaksmääratud kontaktpunktid

1.   Osalisriik võib deklaratsiooniga igal ajal määrata teatava(d) üksuse(d) kontaktpunkti(de)ks, mille kaudu peab või võib edastada registreerimiseks vajaliku teabe rahvusvahelisele registrile, välja arvatud riigisisese tagatise teatise või konventsiooni artikli 40 kohase õiguse registreerimise korral, mis mõlemad tulenevad teise riigi seadustest. Kontaktpunktid peavad oma territooriumidel tegutsema vähemalt tööajal.

2.   Eelmise lõike kohasel määramisel võib lubada, kuid mitte kohustada, kasutada kindlaksmääratud kontaktpunkti või -punkte müügiteatiste registreerimiseks vajaliku teabe jaoks.

Artikkel XIV

Raudteeveeremi identifitseerimine registreerimisel

1.   Konventsiooni artikli 18 lõike 1 punkti a kohaldamisel sätestatakse eeskirjades süsteem, kuidas registripidaja jagab tunnusnumbreid, mis võimaldavad raudteeveeremi ühikut üheselt identifitseerida. Tunnusnumber peab olema:

| a) | kinnitatud raudteeveeremi ühikule; |
| --- | --- |

a)

kinnitatud raudteeveeremi ühikule;

| b) | seotud rahvusvahelises registris tootja nime ja tootja ühikule kinnitatud tunnusnumbriga, mis vastab kõnealusele ühikule, või |
| --- | --- |

b)

seotud rahvusvahelises registris tootja nime ja tootja ühikule kinnitatud tunnusnumbriga, mis vastab kõnealusele ühikule, või

| c) | seotud rahvusvahelises registris riikliku või piirkondliku kinnitatud tunnusnumbriga, mis vastab kõnealusele ühikule. |
| --- | --- |

c)

seotud rahvusvahelises registris riikliku või piirkondliku kinnitatud tunnusnumbriga, mis vastab kõnealusele ühikule.

2.   Eelmise lõike kohaldamisel võib osalisriik deklaratsiooni esitamise teel sätestada riiklike või piirkondlike tunnusnumbrite süsteemi, mida kasutatakse seoses raudteeveeremi ühikutega, millega on seotud rahvusvaheline tagatis, mis on antud või mida kavatsetakse anda lepinguga, mille sõlmib võlgnik, kes kõnealuse lepingu sõlmimise ajal asub kõnealuses osalisriigis. Selline riiklik või piirkondlik identifitseerimissüsteem peab järelevalveameti ja deklaratsiooni esitanud osalisriigi vahelist kokkulepet arvesse võttes võimaldama üheselt identifitseerida raudteeveeremi iga ühikut, mille suhtes süsteemi kohaldatakse.

3.   Eelmisele lõikele vastav osalisriigi deklaratsioon sisaldab üksikasjalikku teavet riikliku või piirkondliku identifitseerimissüsteemi toimimise kohta.

4.   Registrikandes raudteeveeremi ühiku kohta, mille suhtes on esitatud lõikele 2 vastav deklaratsioon, nimetatakse selleks, et registrikanne oleks kehtiv, kõik riiklikud või piirkondlikud tunnusnumbrid, mida kõnealuse ühiku suhtes on kohaldatud alates käesoleva protokolli jõustumisest artikli XXIII lõike 1 alusel, ja aeg, mille jooksul igat numbrit kõnealuse ühiku suhtes kohaldati.

Artikkel XV

Muud erandid registreerimissätetest

1.   Konventsiooni artikli 19 lõike 6 kohaldamisel määratakse rahvusvahelise registri päringukriteeriumid kindlaks eeskirjadega.

2.   Konventsiooni artikli 25 lõike 2 kohaldamisel ja seal kirjeldatud asjaoludel võtab registreeritud võimaliku rahvusvahelise tagatise või rahvusvahelise tagatise registreeritud võimaliku loovutamise omanik tema käsutuses olevaid meetmeid, et taotleda registrist kustutamine hiljemalt kümne kalendripäeva jooksul pärast asjaomases lõikes kirjeldatud nõude kättesaamist.

3.   Kui registreeritud on järjekohas tagasiastumine ja võlgnik on täitnud oma kohustused järjekohas edasi astunud õiguse omaniku ees, peab nimetatud isik taotlema registrikande kustutamist hiljemalt kümne kalendripäeva jooksul pärast seda, kui järjekohas tagasi astunud õiguse omaniku kirjalik nõue on toimetatud või laekunud järjekohas edasi astunud õiguse omanikuregistrikandes märgitud aadressile.

4.   Rahvusvahelise registri tsentraliseeritud funktsioone juhib ja haldab registripidaja ööpäev läbi.

5.   Registripidaja vastutab tekitatud kahju eest konventsiooni artikli 28 lõike 1 alusel summas, mis ei ületa sellise raudteeveeremi väärtust, millega kõnealune kaotus on seotud. Olenemata eelmisest lõikest ei ületa registripidaja vastutus 5 miljonit Rahvusvahelise Valuutafondi arvestusühikut ühes kalendriaastas või sellest suuremat summat, mis on arvestatud viisil, mille järelevalveamet võib vastavalt vajadusele eeskirjadega kehtestada.

6.   Eelmine lõige ei piira registripidaja vastutust isikule registripidaja või tema ametnike ning töötajate raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu tekitatud kahju eest.

7.   Konventsiooni artikli 28 lõikes 4 nimetatud kindlustus või finantstagatis ei tohi olla väiksem kui järelevalveasutuse kindlaksmääratud asjakohane summa, võttes arvesse registripidaja võimalikku vastutust.

8.   Konventsiooni sätted ei takista registripidajal hankida kindlustust või finantstagatist selliste sündmuste katteks, mille eest registripidaja konventsiooni artikli 28 kohaselt ei vastuta.

Artikkel XVI

Rahvusvahelise registri tasud

1.   Tasud, mida makstakse registrikannete tegemise, dokumentide esitamise, otsingute või muude teenuste eest, mida rahvusvaheline register võib osutada, kehtestab järelevalveamet kooskõlas oma eeskirjadega ja võib neid vastavalt vajadusele muuta.

2.   Eelmises lõikes nimetatud tasude kindlaksmääramisel peetakse silmas, et need kataksid vajalikus ulatuses mõistlikke kulusid, mis tekivad seoses rahvusvahelise registri loomise, tegevuse alustamise ja toimimisega, ning sekretariaadi ülesannete täitmisega. Käesolev lõige ei taksita registril toimimast mõistliku kasumimääraga.

Artikkel XVII

Müügiteatised

Eeskirjadega sätestatakse raudteeveeremi müügiteatiste registreerimine rahvusvahelises registris. Registrikannete suhtes kohaldatakse käesoleva peatüki ja konventsiooni V peatüki asjaomaseid sätteid. Sellegipoolest on kõik müügiteatistega seotud registrikanded, sooritatud otsingud ja väljaantud tõendid ainult informatiivsed ja ei mõjuta ühegi isiku õigusi ega oma muud mõju konventsiooni või käesoleva protokolli alusel.

IV   PEATÜKK

KOHTUALLUVUS

Artikkel XVIII

Riiklikust puutumatusest loobumine

1.   Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, on loobumine riiklikust puutumatusest konventsiooni artiklis 42 või 43 nimetatud kohtualluvuse suhtes või seoses konventsioonikohase raudteeveeremiga seotud õiguste ja tagatiste kasutamisega siduv ja, kui muud kohtualluvuse või õiguste kasutamisega seotud tingimused on täidetud, piisav vastavalt olukorrale kas kohtualluvuse üleandmiseks või õiguste kasutamise võimaldamiseks.

2.   Eelmise lõike kohane loobumine peab olema kirjalik ja sisaldama raudteeveeremi kirjeldust vastavalt käesoleva protokolli artikli V lõikele 1.

V   PEATÜKK

SEOS TEISTE KONVENTSIOONIDEGA

Artikkel XIX

Seos Unidroit’ rahvusvahelise finantsliisingu konventsiooniga

Konventsiooni ja Ottawas 28. mail 1988 sõlmitud Unidroit’ rahvusvahelise finantsliisingu konventsiooni vaheliste vasturääkivuste korral kohaldatakse konventsiooni.

Artikkel XX

Seos rahvusvaheliste raudteevedude konventsiooniga (COTIF)

Konventsiooni ja 9. mai 1980. aasta rahvusvaheliste raudteevedude konventsiooni (muudetud 3. juuni 1999. aasta protokolliga) vaheliste vasturääkivuste korral kohaldatakse konventsiooni.

VI   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel XXI

Allakirjutamine, ratifitseerimine, vastuvõtmine, heakskiitmine või ühinemine

1.   Käesolev protokoll on allakirjutamiseks avatud Luxembourgis 23. veebruaril 2007 riikidele, kes osalesid liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni ja selle raudteeprotokolli vastuvõtmiseks korraldatud diplomaatilisel konverentsil, mis toimus Luxembourgis 12.–23. veebruaril 2007. Pärast 23. veebruari 2007 on käesolev protokoll avatud allakirjutamiseks kõikidele riikidele Rahvusvahelise Eraõiguse Ühtlustamise Instituudi (Unidroit) peakontoris Roomas kuni selle jõustumiseni vastavalt artiklile XXIII.

2.   Käesolevale protokollile allakirjutanud riigid peavad selle ratifitseerima, vastu võtma või kinnitama.

3.   Riigid, kes ei ole käesolevale protokollile alla kirjutanud, võivad sellega igal ajal ühineda.

4.   Ratifitseerimine, vastuvõtmine, kinnitamine või ühinemine toimub vastava ametliku dokumendi hoiule andmisega hoiulevõtja kätte.

5.   Riik ei või ühineda käesoleva protokolliga, kui ta ei ole ühinenud või ei ühine konventsiooniga.

Artikkel XXII

Piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid

1.   Piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon, kuhu kuuluvad suveräänsed riigid ja mille pädevuses on teatavad käesoleva protokolliga reguleeritavad valdkonnad, võib samuti käesolevale protokollile alla kirjutada, selle vastu võtta, kinnitada või sellega ühineda. Piirkondlikul majandusintegratsiooni organisatsioonil on sel juhul osalisriigi õigused ja kohustused niivõrd, kuivõrd selle organisatsiooni pädevusse kuuluvad käesoleva protokolliga reguleeritavad valdkonnad. Kui osalisriikide arv on käesoleva protokolli seisukohalt oluline, ei arvata piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni osalisriikide hulka lisaks tema liikmesriikidele, kes on osalisriigid.

2.   Piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon esitab protokollile alla kirjutades, seda vastu võttes, kinnitades või sellega ühinedes hoiulevõtjale deklaratsiooni, milles täpsustatakse need käesoleva protokolliga reguleeritavad valdkonnad, mille puhul on asjaomase organisatsiooni liikmesriigid delegeerinud pädevuse kõnealusele organisatsioonile. Piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon teavitab hoiulevõtjat viivitamata mis tahes muudatustest käesoleva lõike kohases deklaratsioonis täpsustatud pädevuste jaotuses, kaasa arvatud uutest pädevuste delegeerimistest.

3.   Käesolevas konventsioonis esitatud viited osalisriigile või osalisriikidele kehtivad vastavalt kontekstile võrdväärselt piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni kohta.

Artikkel XXIII

Jõustumine

1.   Protokoll jõustub riikide suhtes, kes on hoiule andnud punktis a nimetatud dokumendid, järgmisel kuupäeval olenevalt sellest, milline on hilisem:

| a) | selle kuu esimene päev, mis järgneb kolme kuu möödumisele neljanda ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja hoiuleandmisest ning |
| --- | --- |

a)

selle kuu esimene päev, mis järgneb kolme kuu möödumisele neljanda ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja hoiuleandmisest ning

| b) | kuupäev, mil sekretariaat annab hoiulevõtjale hoiule tõendi selle kohta, et rahvusvaheline register on täielikult tööle hakanud. |
| --- | --- |

b)

kuupäev, mil sekretariaat annab hoiulevõtjale hoiule tõendi selle kohta, et rahvusvaheline register on täielikult tööle hakanud.

2.   Ülejäänud riikide suhtes jõustub käesolev protokoll selle kuu esimesel päeval, mis järgneb ühele allpool nimetatud kuupäevadest, olenevalt sellest, milline on hilisem:

| a) | kolme kuu möödumine kuupäevast, mil anti hoiule ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskiri, või |
| --- | --- |

a)

kolme kuu möödumine kuupäevast, mil anti hoiule ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskiri, või

| b) | eelmise lõike punktis b nimetatud kuupäev. |
| --- | --- |

b)

eelmise lõike punktis b nimetatud kuupäev.

Artikkel XXIV

Haldusüksused

1.   Kui osalisriigil on haldusüksused, kus kehtib käesoleva protokolliga reguleeritavates valdkondades erisugune õiguskord, võib see riik protokolli ratifitseerides, vastu võttes, kinnitades või sellega ühinedes deklareerida, et käesolev protokoll laieneb kõigile haldusüksustele või ainult ühele või mitmele neist, ja seda deklaratsiooni muuta, esitades teise deklaratsiooni.

2.   Igasugusest sellisest deklaratsioonist teatatakse hoiulevõtjale ning selles nimetatakse selgelt kõik haldusüksused, mille suhtes protokolli kohaldatakse.

3.   Kui osalisriik ei ole esitanud lõike 1 kohast deklaratsiooni, kohaldatakse käesolevat protokolli kõigi asjaomase riigi haldusüksuste suhtes.

4.   Kui osalisriik laiendab käesolevat protokolli ühele või mitmele oma haldusüksusele, võib iga sellise haldusüksuse puhul esitada käesoleva protokolli alusel lubatud deklaratsioone, ja ühe haldusüksuse kohta esitatud deklaratsioonid võivad erineda teiste haldusüksuste kohta esitatud deklaratsioonidest.

5.   Kui käesolevat protokolli laiendatakse lõike 1 kohase deklaratsiooni põhjal ühele või mitmele osalisriigi haldusüksusele:

| a) | loetakse osalisriik võlgniku asukohariigiks ainult juhul, kui ta on asutatud või moodustatud konventsiooni ja käesoleva protokolli reguleerimisalasse kuuluvas haldusüksuses kehtiva seaduse alusel või kui tema registri- või põhikirjajärgne asukoht, asjaajamise keskus, tegevuskoht või alaline elukoht on konventsiooni ja käesoleva protokolli reguleerimisalasse kuuluvas haldusüksuses, |
| --- | --- |

a)

loetakse osalisriik võlgniku asukohariigiks ainult juhul, kui ta on asutatud või moodustatud konventsiooni ja käesoleva protokolli reguleerimisalasse kuuluvas haldusüksuses kehtiva seaduse alusel või kui tema registri- või põhikirjajärgne asukoht, asjaajamise keskus, tegevuskoht või alaline elukoht on konventsiooni ja käesoleva protokolli reguleerimisalasse kuuluvas haldusüksuses,

| b) | käsitatakse viiteid raudteeveeremi asukohale osalisriigis viidetena raudteeveeremi asukohale konventsiooni ja käesoleva protokolli reguleerimisalasse kuuluvas haldusüksuses ning |
| --- | --- |

b)

käsitatakse viiteid raudteeveeremi asukohale osalisriigis viidetena raudteeveeremi asukohale konventsiooni ja käesoleva protokolli reguleerimisalasse kuuluvas haldusüksuses ning

| c) | käsitatakse viiteid asjaomase osalisriigi haldusorganitele viidetena käesoleva konventsiooni ja protokolli reguleerimisalasse kuuluvas haldusüksuses pädevust omavatele haldusorganitele. |
| --- | --- |

c)

käsitatakse viiteid asjaomase osalisriigi haldusorganitele viidetena käesoleva konventsiooni ja protokolli reguleerimisalasse kuuluvas haldusüksuses pädevust omavatele haldusorganitele.

Artikkel XXV

Avalikuks teenindamiseks kasutatav raudteeveerem

1.   Osalisriik võib igal ajal deklareerida, et ta jätkab deklaratsioonis sätestatud ulatuses selliste kõnealusel ajal kehtivate riiklike õigusaktide kohaldamist, mis välistavad, peatavad või reguleerivad tema territooriumil konventsiooni III peatükis ja käesoleva protokolli artiklites VII–IX sätestatud abinõude kasutamist seoses raudteeveeremiga, mida tavaliselt kasutatakse üldsusele oluliste teenuste osutamiseks („avalikuks teenindamiseks kasutatav raudteeveerem”) vastavalt täpsustustele hoiulevõtjale edastatud deklaratsioonis.

2.   Mis tahes isik, sealhulgas valitsusasutus või muu avaliku võimu kandja, kes vastavalt eelmise lõike alusel deklaratsiooni esitanud osalisriigi õigusele kasutab oma õigust võtta avalikuks teenindamiseks kasutatav raudteeveerem oma valdusesse, kasutusse või kontrolli alla või korraldada selle valdusesse võtmist, kasutamist või kontrollimist, säilitab ja hooldab sellist raudteeveeremit nimetatud õiguse kasutamisest kuni ajani, mil raudteeveerem on tagastatud võlausaldaja valdusesse, kasutusse või kontrolli alla.

3.   Eelmises lõikes sätestatud ajavahemiku jooksul teeb kõnealuses lõikes nimetatud isik võlausaldajale makse või korraldab sellise makse tegemise summas, mis on võrdne ühega alljärgnevatest, olenevalt sellest, kumb on suurem:

| a) | summa, mida kõnealune isik peab maksma deklaratsiooni esitanud osalisriigi õigusnormide alusel või |
| --- | --- |

a)

summa, mida kõnealune isik peab maksma deklaratsiooni esitanud osalisriigi õigusnormide alusel või

| b) | turupõhisest üürimaksest seoses kõnealuse raudteeveeremiga. |
| --- | --- |

b)

turupõhisest üürimaksest seoses kõnealuse raudteeveeremiga.

Esimene selline makse tehakse kümne kalendripäeva jooksul kõnealuse õiguse kasutamise kuupäevast ja järgmised maksed tehakse iga järgneva kuu esimesel kuupäeval. Juhul kui mis tahes kuus maksta olev summa ületab summa, mida võlgnik peab võlausaldajale maksma, makstakse ülejäänud summa muudele võlausaldajatele nende nõuete ulatuses eesõiguse järjekorras ja seejärel võlausaldajale.

4.   Osalisriik, kelle õigusnormide kohaselt ei ole ette nähtud lõigetes 2 ja 3 nimetatud kohustust, võib hoiulevõtjale esitatud eraldi deklaratsioonis täpsustatud ulatuses deklareerida, et ta ei kohalda neid lõikeid kõnealuses deklaratsioonis nimetatud raudteeveeremi suhtes. Käesolev lõige ei takista isikul võlausaldajaga kokku leppida lõigetes 2 või 3 sätestatud kohustuste täitmises ega mõjuta selliselt sõlmitud kokkuleppe täitmist.

5.   Mis tahes algne või hilisem deklaratsioon, mille osalisriik esitab käesoleva artikli alusel, ei tohi kahjustada võlausaldaja õigusi või tagatisi, mis tulenevad kokkuleppest, mis on sõlmitud enne kuupäeva, mil hoiuleandja deklaratsiooni kätte sai.

6.   Osalisriik, kes esitab käesoleva artikli alusel deklaratsiooni, võtab arvesse võlausaldaja huvide kaitset ja avalduse mõju laenuvõimalustele.

Artikkel XXVI

Üleminekusätted

Raudteeveeremi suhtes muudetakse konventsiooni artiklit 60 järgmiselt:

| a) | lõike 2 punkti a lisatakse pärast sõna „asukohariik” sõnad „õiguse või tagatise tekkimise või tulenemise ajal”; |
| --- | --- |

a)

lõike 2 punkti a lisatakse pärast sõna „asukohariik” sõnad „õiguse või tagatise tekkimise või tulenemise ajal”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Osalisriik võib lõike 1 alusel esitatud deklaratsioonis kindlaks määrata kuupäeva, mis ei ole varasem kui kolm aastat ega hilisem kui kümme aastat pärast deklaratsiooni jõustumise kuupäeva, millal konventsiooni artikleid 29, 35 ja 36 käesoleva protokolliga muudetud või täiendatud kujul hakatakse kohaldama deklaratsioonis kindlaksmääratud ulatuses ja viisil varasemate õiguste või tagatiste suhtes, mis tekkisid lepingu alusel, mis sõlmiti ajal, kui võlgnik asus kõnealuses riigis. Kuivõrd see on kohaldatav, püsib kõnealuse riigi õigusaktide kohaste õiguste ja tagatiste eesõigus juhul, kui kõnealune õigus või tagatis on registreeritud rahvusvahelises registris enne deklaratsioonis täpsustatud ajavahemiku lõppu, olenemata sellest, kas eelnevalt on registreeritud muid õigusi või tagatisi.” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Osalisriik võib lõike 1 alusel esitatud deklaratsioonis kindlaks määrata kuupäeva, mis ei ole varasem kui kolm aastat ega hilisem kui kümme aastat pärast deklaratsiooni jõustumise kuupäeva, millal konventsiooni artikleid 29, 35 ja 36 käesoleva protokolliga muudetud või täiendatud kujul hakatakse kohaldama deklaratsioonis kindlaksmääratud ulatuses ja viisil varasemate õiguste või tagatiste suhtes, mis tekkisid lepingu alusel, mis sõlmiti ajal, kui võlgnik asus kõnealuses riigis. Kuivõrd see on kohaldatav, püsib kõnealuse riigi õigusaktide kohaste õiguste ja tagatiste eesõigus juhul, kui kõnealune õigus või tagatis on registreeritud rahvusvahelises registris enne deklaratsioonis täpsustatud ajavahemiku lõppu, olenemata sellest, kas eelnevalt on registreeritud muid õigusi või tagatisi.”

Artikkel XXVII

Teatavate sätetega seotud deklaratsioonid

1.   Osalisriik võib käesolevat protokolli ratifitseerides, vastu võttes, kinnitades või sellega ühinedes deklareerida, et ta kohaldab kas artiklit VI või X või mõlemaid.

2.   Osalisriik võib käesolevat protokolli ratifitseerides, vastu võttes, kinnitades või sellega ühinedes deklareerida, et ta kohaldab kas täielikult või osaliselt artiklit VIII. Kui osalisriik seda deklareerib, peab ta täpsustama artikli VIII lõikes 2 sätestatud ajavahemiku.

3.   Osalisriik võib käesolevat protokolli ratifitseerides, vastu võttes, kinnitades või sellega ühinedes deklareerida, et ta kohaldab täielikult artikli IX varianti A, B või C, ning deklaratsioonis täpsustab osalisriik vajaduse korral maksejõuetusmenetluse liigi, mille suhtes ta kõnealust varianti kohaldab. Osalisriik peab käesoleva lõike kohast deklaratsiooni esitades kindlaks määrama ajavahemiku, mis on sätestatud vastavalt kas artikli IX variandi A lõikes 4, variandi B lõikes 3 või variandi C lõigetes 5 ja 15.

4.   Osalisriikide kohtud kohaldavad artiklit IX vastavalt selle osalisriigi deklaratsioonile, kellel on maksejõuetuse korral esmane jurisdiktsioon.

Artikkel XXVIII

Reservatsioonid ja deklaratsioonid

1.   Käesoleva protokolli suhtes ei või teha reservatsioone, kuid artiklites XIII, XIV, XXIV, XXV, XXVII, XXIX ja XXX lubatud deklaratsioone võib esitada vastavalt nende artiklite sätetele.

2.   Igast käesoleva protokolli alusel esitatud deklaratsioonist või hilisemast deklaratsioonist või deklaratsiooni tagasivõtmisest tuleb hoiulevõtjale kirjalikult teatada.

Artikkel XXIX

Konventsioonikohased deklaratsioonid

1.   Konventsiooni kohaselt esitatud deklaratsioonid, kaasa arvatud artiklite 39, 40, 50, 53, 54, 55, 57, 58 ja 60 kohaselt esitatud deklaratsioonid, loetakse esitatuks ka käesoleva protokolli kohaselt, kui ei ole sätestatud teisiti.

2.   „Riigisisene tehing” konventsiooni artikli 50 lõike 1 tähenduses on raudteeveeremiga seoses ka konventsiooni artikli 2 lõike 2 punktides a–c loetletud tehing, mille puhul asjaomast raudteeveeremit on võimalik tavapäraselt kasutada ainult üherööpmelises raudteesüsteemis asjaomase osalisriigi piires sellise raudteeveeremi rööpmelaiuse või muude ehituselementide tõttu.

Artikkel XXX

Hilisemad deklaratsioonid

1.   Osalisriik võib esitada hilisema deklaratsiooni, välja arvatud konventsiooni artikli 60 alusel vastavalt artiklile XXIX esitatud deklaratsioon, igal ajal pärast käesoleva protokolli jõustumiskuupäeva nimetatud osalisriigis, teatades sellest hoiulevõtjale.

2.   Iga hilisem deklaratsioon jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuue kuu möödumisele teate hoiulevõtjale laekumise kuupäevast. Kui teates on deklaratsiooni jõustumiseks ette nähtud pikem ajavahemik, jõustub see kõnealuse pikema ajavahemiku möödumisel pärast seda, kui hoiulevõtja on teate kätte saanud.

3.   Olenemata eelmistest lõigetest kohaldatakse käesolevat protokolli kõigi enne kõnealuste hilisemate deklaratsioonide jõustumist tekkinud õiguste ja tagatiste suhtes selliselt, nagu ei oleks esitatud ühtegi sellist hilisemat deklaratsiooni.

Artikkel XXXI

Deklaratsioonide tagasivõtmine

1.   Iga osalisriik, kes on esitanud käesoleva protokolli alusel deklaratsiooni, välja arvatud konventsiooni artikli 60 alusel vastavalt artiklile XXIX esitatud deklaratsioon, võib selle igal ajal tagasi võtta, teatades selles hoiulevõtjale. Kõnealune tagasivõtmine jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuue kuu möödumisele teate hoiulevõtjale laekumise kuupäevast.

2.   Olenemata eelmistest lõigetest kohaldatakse käesolevat protokolli kõigi enne sellise tagasivõtmise jõustumist tekkinud õiguste ja tagatiste suhtes selliselt, nagu ei oleks tagasivõtmist toimunud.

Artikkel XXXII

Denonsseerimine

1.   Osalisriik võib käesoleva protokolli denonsseerida, teatades sellest kirjalikult hoiulevõtjale.

2.   Denonsseerimine jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kaheteistkümne kuu möödumisele teate hoiulevõtjale laekumise kuupäevast.

3.   Olenemata eelmistest lõigetest kohaldatakse käesolevat protokolli kõigi enne sellise denonsseerimise jõustumist tekkinud õiguste ja tagatiste suhtes selliselt, nagu ei oleks denonsseerimist toimunud.

Artikkel XXXIII

Protokolli läbivaatamise konverentsid, muudatuste tegemine ja sellega seotud küsimused

1.   Hoiulevõtja koostab kord aastas või vastavalt olukorrale muul ajal järelevalveasutusega konsulteerides osalisriikide jaoks aruande selle kohta, kuidas on käesoleva protokolliga muudetud konventsioonis kehtestatud rahvusvaheline kord toiminud. Hoiulevõtja võtab selliseid aruandeid koostades arvesse järelevalveasutuse aruandeid rahvusvahelise registreerimissüsteemi toimimise kohta.

2.   Hoiulevõtja korraldab vähemalt 25 % osalisriikide taotlusel järelevalveasutusega konsulteerides aeg-ajalt osalisriikide konverentse konventsiooni läbivaatamiseks, et hinnata:

| a) | käesoleva protokolliga muudetud konventsiooni tegelikku toimimist ja selle tõhusust selle reguleerimisalasse kuuluvate esemete aktivatega tagatud rahastamise ja liisimise hõlbustamisel; |
| --- | --- |

a)

käesoleva protokolliga muudetud konventsiooni tegelikku toimimist ja selle tõhusust selle reguleerimisalasse kuuluvate esemete aktivatega tagatud rahastamise ja liisimise hõlbustamisel;

| b) | käesoleva protokolli tingimuste ja eeskirjade kohtulikku tõlgendamist ning kohaldamist; |
| --- | --- |

b)

käesoleva protokolli tingimuste ja eeskirjade kohtulikku tõlgendamist ning kohaldamist;

| c) | rahvusvahelise registreerimissüsteemi toimimist, registripidaja tegevust ja järelevalveasutuse teostatud järelevalvet registripidaja üle, võttes arvesse järelevalveasutuse aruandeid, ning |
| --- | --- |

c)

rahvusvahelise registreerimissüsteemi toimimist, registripidaja tegevust ja järelevalveasutuse teostatud järelevalvet registripidaja üle, võttes arvesse järelevalveasutuse aruandeid, ning

| d) | käesoleva protokolli või rahvusvahelise registriga seotud korra muutmise vajadust. |
| --- | --- |

d)

käesoleva protokolli või rahvusvahelise registriga seotud korra muutmise vajadust.

3.   Käesoleva protokolli muudatused kinnitatakse eelmises lõikes nimetatud konverentsil osalevate osalisriikide vähemalt kahekolmandikulise häälteenamusega ja need jõustuvad muudatused ratifitseerinud, vastu võtnud või kinnitanud riikide suhtes siis, kui neli riiki on muudatused artikli XXIII jõustumissätete kohaselt ratifitseerinud, vastu võtnud või kinnitanud.

Artikkel XXXIV

Hoiulevõtja ja tema ülesanded

1.   Ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- ja ühinemiskirjad antakse hoiule Unidroit’ile, kes on käesolevaga määratud hoiulevõtjaks.

2.   Hoiulevõtja:

| a) | teavitab kõiki osalisriike:






  i) | igast uuest ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja allakirjutamisest või hoiuleandmisest koos selle kuupäevaga; |
| --- | --- | --- |

a)

teavitab kõiki osalisriike:

i)

igast uuest ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja allakirjutamisest või hoiuleandmisest koos selle kuupäevaga;

| ii) | artikli XXIII lõike 1 punktis b nimetatud tõendi hoiuleandmise kuupäevast; |
| --- | --- |

ii)

artikli XXIII lõike 1 punktis b nimetatud tõendi hoiuleandmise kuupäevast;

| iii) | käesoleva protokolli jõustumise kuupäevast; |
| --- | --- |

iii)

käesoleva protokolli jõustumise kuupäevast;

| iv) | igast käesoleva protokolli kohaselt esitatud deklaratsioonist koos selle kuupäevaga; |
| --- | --- |

iv)

igast käesoleva protokolli kohaselt esitatud deklaratsioonist koos selle kuupäevaga;

| v) | igast deklaratsiooni tagasivõtmisest või muutmisest koos selle kuupäevaga ning |
| --- | --- |

v)

igast deklaratsiooni tagasivõtmisest või muutmisest koos selle kuupäevaga ning

| vi) | igast käesoleva protokolli denonsseerimise teatest koos selle kuupäeva ja denonsseerimise jõustumiskuupäevaga; |
| --- | --- |

vi)

igast käesoleva protokolli denonsseerimise teatest koos selle kuupäeva ja denonsseerimise jõustumiskuupäevaga;

| b) | edastab kõigile osalisriikidele käesoleva protokolli kinnitatud koopiad; |
| --- | --- |

b)

edastab kõigile osalisriikidele käesoleva protokolli kinnitatud koopiad;

| c) | edastab järelevalveasutusele ja registripidajale iga ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja koopia koos kirja hoiuleandmise kuupäevaga, iga deklaratsiooni või deklaratsiooni tagasivõtmise või muutmise ja iga denonsseerimisteate koopia koos vastava teate kuupäevaga, nii et selles sisalduva teabega oleks võimalik hõlpsalt ja täielikult tutvuda, ning |
| --- | --- |

c)

edastab järelevalveasutusele ja registripidajale iga ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja koopia koos kirja hoiuleandmise kuupäevaga, iga deklaratsiooni või deklaratsiooni tagasivõtmise või muutmise ja iga denonsseerimisteate koopia koos vastava teate kuupäevaga, nii et selles sisalduva teabega oleks võimalik hõlpsalt ja täielikult tutvuda, ning

| d) | täidab muid hoiulevõtja tavapäraseid ülesandeid. |
| --- | --- |

d)

täidab muid hoiulevõtja tavapäraseid ülesandeid.

SELLE KINNITUSEKS on nõuetekohaselt volitatud täievolilised esindajad protokollile alla kirjutanud.

KOOSTATUD kahekümne kolmandal veebruaril kahe tuhande seitsmendal aastal Luxembourgis inglise, prantsuse ja saksa keeles ühes eksemplaris, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed ja nende autentsus jõustub, kui konverentsi sekretariaat on konverentsi presidendi järelevalve all kontrollinud käesolevast hetkest alates üheksakümne päeva jooksul nende tekstide omavahelist vastavust.

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 331/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 331/17

---

NÕUKOGU OTSUS,

30. november 2009,

mis käsitleb ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitleva 23. novembri 2007. aasta Haagi protokolli sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt

(2009/941/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 61 punkti c koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lause ja lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühendus astub samme selleks, et luua ühine õigusruum, mis rajaneks kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõttel. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühendus astub samme selleks, et luua ühine õigusruum, mis rajaneks kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõttel.

| (2) | Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 4/2009 (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) (2) sätestatakse, et ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatav õigus määratakse kindlaks vastavalt ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitlevale 23. novembri 2007. aasta Haagi protokollile (edaspidi „protokoll”) liikmesriikides, kelle suhtes see protokoll on siduv. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 4/2009 (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) (2) sätestatakse, et ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatav õigus määratakse kindlaks vastavalt ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitlevale 23. novembri 2007. aasta Haagi protokollile (edaspidi „protokoll”) liikmesriikides, kelle suhtes see protokoll on siduv.

| (3) | Protokoll annab olulise panuse suurema õiguskindluse ja prognoositavuse tagamisse ülalpidamist saama õigustatud isikute ja seda maksma kohustatud isikute jaoks. Ühtsete eeskirjade kohaldamine kohaldatava õiguse kindlaksmääramiseks võimaldab ülalpidamiskohustuste kohta tehtud kohtuotsuste vaba ringlemist ühenduses, ilma et liikmesriigis, kus toimub otsuse täitmine, otsuse sisu mis tahes viisil kontrollitaks. |
| --- | --- |

(3)

Protokoll annab olulise panuse suurema õiguskindluse ja prognoositavuse tagamisse ülalpidamist saama õigustatud isikute ja seda maksma kohustatud isikute jaoks. Ühtsete eeskirjade kohaldamine kohaldatava õiguse kindlaksmääramiseks võimaldab ülalpidamiskohustuste kohta tehtud kohtuotsuste vaba ringlemist ühenduses, ilma et liikmesriigis, kus toimub otsuse täitmine, otsuse sisu mis tahes viisil kontrollitaks.

| (4) | Protokolli artikliga 24 võimaldatakse piirkondlikul majandusintegratsiooni organisatsioonil, nagu seda on ka ühendus, protokollile alla kirjutada, see heaks kiita või sellega ühineda. |
| --- | --- |

(4)

Protokolli artikliga 24 võimaldatakse piirkondlikul majandusintegratsiooni organisatsioonil, nagu seda on ka ühendus, protokollile alla kirjutada, see heaks kiita või sellega ühineda.

| (5) | Ühendusel on ainupädevus kõigis kõnealuse protokolliga reguleeritavates küsimustes. See ei mõjuta nende liikmesriikide seisukohti, kellele käesolev otsus ei ole siduv ning kelle suhtes see ei ole kohaldatav, nagu sellele on osutatud põhjendustes 11 ja 12. |
| --- | --- |

(5)

Ühendusel on ainupädevus kõigis kõnealuse protokolliga reguleeritavates küsimustes. See ei mõjuta nende liikmesriikide seisukohti, kellele käesolev otsus ei ole siduv ning kelle suhtes see ei ole kohaldatav, nagu sellele on osutatud põhjendustes 11 ja 12.

| (6) | Seetõttu peaks ühendus protokolli heaks kiitma. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu peaks ühendus protokolli heaks kiitma.

| (7) | Protokolli tuleks liikmesriikide vahel kohaldama hakata hiljemalt 18. juunist 2011, mis on määruse (EÜ) nr 4/2009 kohaldamise alguskuupäev. |
| --- | --- |

(7)

Protokolli tuleks liikmesriikide vahel kohaldama hakata hiljemalt 18. juunist 2011, mis on määruse (EÜ) nr 4/2009 kohaldamise alguskuupäev.

| (8) | Kuna nimetatud protokoll ja määrus (EÜ) nr 4/2009 on tihedalt seotud, tuleks protokollis sisalduvaid eeskirju kohaldada ühenduses ajutiselt, kui protokoll ei ole määruse (EÜ) nr 4/2009 kohaldamise alguskuupäevast, s.o 18. juunist 2011 jõustunud. Protokolli sõlmimisel tuleks selle kohta esitada ühepoolne avaldus. |
| --- | --- |

(8)

Kuna nimetatud protokoll ja määrus (EÜ) nr 4/2009 on tihedalt seotud, tuleks protokollis sisalduvaid eeskirju kohaldada ühenduses ajutiselt, kui protokoll ei ole määruse (EÜ) nr 4/2009 kohaldamise alguskuupäevast, s.o 18. juunist 2011 jõustunud. Protokolli sõlmimisel tuleks selle kohta esitada ühepoolne avaldus.

| (9) | Protokollis sisalduvates eeskirjades peaks olema kindlaks määratud ülalpidamiskohustuse suhtes kohaldatav õigus, kui seda kohustust käsitlevat otsust tuleb tunnustada ja täita määruses (EÜ) nr 4/2009 sätestatud välisriigi kohtuotsuste täidetavaks tunnistamise menetluse kaotamist käsitlevate eeskirjade kohaselt. Selleks et tagada ühenduses sama kollisiooninormi kohaldamine ülalpidamisnõuete suhtes, mis on seotud nii ühenduses protokolli jõustumisele või selle ajutisele kohaldamisele eelneva kui ka järgneva perioodiga, tuleks protokollis sisalduvaid eeskirju samuti kohaldada nõuete suhtes, mis on seotud sellele sündmusele eelneva perioodiga, olenemata protokolli artiklist 22. Protokolli sõlmimisel tuleks selle kohta esitada ühepoolne avaldus. |
| --- | --- |

(9)

Protokollis sisalduvates eeskirjades peaks olema kindlaks määratud ülalpidamiskohustuse suhtes kohaldatav õigus, kui seda kohustust käsitlevat otsust tuleb tunnustada ja täita määruses (EÜ) nr 4/2009 sätestatud välisriigi kohtuotsuste täidetavaks tunnistamise menetluse kaotamist käsitlevate eeskirjade kohaselt. Selleks et tagada ühenduses sama kollisiooninormi kohaldamine ülalpidamisnõuete suhtes, mis on seotud nii ühenduses protokolli jõustumisele või selle ajutisele kohaldamisele eelneva kui ka järgneva perioodiga, tuleks protokollis sisalduvaid eeskirju samuti kohaldada nõuete suhtes, mis on seotud sellele sündmusele eelneva perioodiga, olenemata protokolli artiklist 22. Protokolli sõlmimisel tuleks selle kohta esitada ühepoolne avaldus.

| (10) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt osaleb Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt osaleb Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (11) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (12) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduse nimel kiidetakse heaks ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitlev 23. novembri 2007. aasta Haagi protokoll.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud protokollile alla kirjutama, et see ühenduse suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Protokolli sõlmimisel esitab ühendus kooskõlas selle artikliga 24 järgmise avalduse:

„Euroopa Ühendus teatab kooskõlas protokolli artikliga 24, et ta on pädev kõigis protokolliga reguleeritavates küsimustes. Protokoll on Euroopa Ühenduse liikmesriikide suhtes siduv, kuna selle sõlmib Euroopa Ühendus.

Käesolevas avalduses ei hõlma mõiste „Euroopa Ühendus” Taanit, võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikleid 1 ja 2, ning Ühendkuningriiki, võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikleid 1 ja 2.”

Artikkel 4

1.   Ilma et see piiraks käesoleva otsuse artikli 4 kohaldamist, kohaldatakse protokollis sisalduvaid eeskirju ühenduses ajutiselt alates 18. juunist 2011, mis on määruse (EÜ) nr 4/2009 kohaldamise alguskuupäev, kui protokoll ei ole selleks kuupäevaks veel jõustunud.

2.   Protokolli sõlmimisel esitab ühendus järgmise avalduse, et võtta arvesse võimalikku ajutist kohaldamist, millele on osutatud lõikes 1:

„Euroopa Ühendus teatab, et ta kohaldab protokollis sisalduvaid eeskirju ajutiselt 18. juunist 2011, mis on nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 4/2009 (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) (3) kohaldamise alguskuupäev, kui protokoll ei ole selleks kuupäevaks jõustunud vastavalt selle artikli 25 lõikele 1.”

Artikkel 5

1.   Olenemata protokolli artiklist 22, määratakse protokolli eeskirjades samuti kindlaks õigus, mida kohaldatakse liikmesriigis nõutava elatise suhtes ajavahemiku eest, mis eelneb protokolli jõustumisele või ajutisele kohaldamisele ühenduses, juhul kui vastavalt määrusele (EÜ) nr 4/2009 on menetlused algatatud, kohtulikud kokkulepped heaks kiidetud või sõlmitud ja ametlikud juriidilised dokumendid koostatud alates 18. juunist 2011, mis on määruse (EÜ) nr 4/2009 kohaldamise alguskuupäev.

2.   Protokolli sõlmimisel esitab ühendus järgmise avalduse:

„Euroopa Ühendus teatab, et ta kohaldab protokollis sisalduvaid eeskirju ka elatise suhtes, mida nõutakse ühes liikmesriigis ajavahemiku eest, mis eelneb protokolli jõustumisele või ajutisele kohaldamisele ühenduses, juhul kui vastavalt nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 4/2009 (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) (3) on menetlused algatatud, kohtulikud kokkulepped heaks kiidetud või sõlmitud ning ametlikud juriidilised dokumendid koostatud alates 18. juunist 2011, mis on nimetatud määruse kohaldamise alguskuupäev.”

Brüssel, 30. november 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

B. ASK

---

(1)  24. novembri 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 7, 10.1.2009, lk 1.

2

(3)  ELT L 7, 10.1.2009, lk 1.

3

---

LISA

TÕLGE

Ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitlev

PROTOKOLL

Käesolevale protokollile alla kirjutanud riigid,

soovides kehtestada ühised sätted ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatava õiguse kohta,

soovides ajakohastada 24. oktoobri 1956. aasta Haagi konventsiooni laste ülalpidamise kohustuste suhtes kohaldatava õiguse kohta ning 2. oktoobri 1973. aasta Haagi konventsiooni ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatava õiguse kohta,

soovides välja töötada kohaldamisele kuuluvat õigust käsitlevad üldsätted, mis täiendaksid 23. novembri 2007. aasta Haagi konventsiooni laste ja teiste pereliikmete elatise rahvusvahelise sissenõudmise kohta,

on otsustanud sel eesmärgil sõlmida käesoleva protokolli ja leppinud kokku järgmises.

Artikkel 1

Reguleerimisala

1.   Käesolevas protokollis määratakse kindlaks, millise riigi õigust kohaldatakse pere-, sugulus-, abielu- või hõimlussuhtest tulenevate ülalpidamiskohustuste suhtes, kaasa arvatud lapse ülalpidamise kohustuse suhtes vanemate perekonnaseisust olenemata.

2.   Käesoleva protokolli kohaldamisel tehtud otsused ei mõjuta ühegi lõikes 1 nimetatud suhte olemasolu.

Artikkel 2

Üldine kohaldamine

Käesolevat protokolli kohaldatakse ka juhul, kui kohaldamisele kuulub muu kui osalisriigi õigus.

Artikkel 3

Üldsäte kohaldatava õiguse kohta

1.   Kui käesolevast protokollist ei tulene teisiti, kohaldatakse ülalpidamiskohustuste suhtes õigustatud isiku peamiseks elukohaks oleva riigi õigust.

2.   Kui õigustatud isiku peamine elukoht muutub, kohaldatakse uueks peamiseks elukohaks oleva riigi õigust alates muutuse toimumise hetkest.

Artikkel 4

Erisätted teatavate õigustatud isikute eelisseisundi kohta

1.   Järgmisi sätteid kohaldatakse järgmiste ülalpidamiskohustuste suhtes:

| a) | vanemate ülalpidamiskohustus oma laste suhtes; |
| --- | --- |

a)

vanemate ülalpidamiskohustus oma laste suhtes;

| b) | muude isikute kui vanemate ülalpidamiskohustus nooremate kui 21aastaste isikute suhtes, välja arvatud artiklis 5 osutatud suhetest tulenevad kohustused, ning |
| --- | --- |

b)

muude isikute kui vanemate ülalpidamiskohustus nooremate kui 21aastaste isikute suhtes, välja arvatud artiklis 5 osutatud suhetest tulenevad kohustused, ning

| c) | laste ülalpidamiskohustus oma vanemate suhtes. |
| --- | --- |

c)

laste ülalpidamiskohustus oma vanemate suhtes.

2.   Kui õigustatud isikul ei ole artiklis 3 osutatud õiguse alusel võimalik kohustatud isikult elatist saada, kohaldatakse kohtu asukohariigi õigust.

3.   Olenemata artiklist 3, kohaldatakse juhul, kui õigustatud isik on pöördunud kohustatud isiku peamiseks elukohaks oleva riigi pädeva asutuse poole, nimetatud asutuse asukohariigi õigust. Kui aga õigustatud isikul ei ole nimetatud õiguse alusel võimalik kohustatud isikult elatist saada, kohaldatakse õigustatud isiku peamiseks elukohaks oleva riigi õigust.

4.   Kui õigustatud isikul ei ole artiklis 3 või käesoleva artikli lõikes 2 või 3 osutatud õiguse alusel võimalik kohustatud isikult elatist saada, kohaldatakse selle riigi õigust, mille kodakondsus on neil mõlemal, kui selline riik on olemas.

Artikkel 5

Erisäte abikaasade ja endiste abikaasade kohta

Abikaasade, endiste abikaasade või kehtetuks tunnistatud abielu poolte vahelise ülalpidamiskohustuse suhtes ei kohaldata artiklit 3, kui üks pooltest selle vaidlustab ning kui abieluga on tihedamalt seotud muu riigi, eelkõige poolte viimaseks ühiseks peamiseks elukohaks olnud riigi õigus. Sellisel juhul kohaldatakse kõnealuse muu riigi õigust.

Artikkel 6

Erisäte kaitse kohta

Kui tegemist on ülalpidamiskohustusega, mis ei ole vanema ja lapse vahelisest suhtest tulenev kohustus last ülal pidada, ega artiklis 5 osutatud ülalpidamiskohustus, võib kohustatud isik õigustatud isiku nõude vaidlustada asjaolu alusel, et sellist kohustust ei ole sätestatud ei kohustatud isiku peamiseks elukohaks oleva riigi õiguses ega selle riigi õiguses, mille kodakondsus mõlemal poolel on, kui selline riik on olemas.

Artikkel 7

Konkreetse menetluse suhtes kohaldamisele kuuluva õiguse kindlaksmääramine

1.   Olenemata artiklitest 3 ja 6, võivad elatist saama õigustatud isik ja elatist maksma kohustatud isik üksnes konkreetse asja menetlemiseks teatavas riigis sõnaselgelt kindlaks määrata, et ülalpidamiskohustuse suhtes kohaldatakse kõnealuse riigi õigust.

2.   Kohaldamisele kuuluv õigus määratakse enne sellise menetluse algatamist kindlaks kirjaliku kokkuleppega, millele on alla kirjutanud mõlemad pooled, või registreeritakse muul infokandjal nii, et selles sisalduv teave oleks hiljem kättesaadav ja kasutatav.

Artikkel 8

Kohaldamisele kuuluva õiguse kindlaksmääramine

1.   Olenemata artiklitest 3 ja 6, võivad elatist saama õigustatud isik ja elatist maksma kohustatud isik igal ajal kindlaks määrata, et ülalpidamiskohustuse suhtes kohaldatakse ühte järgmistest õigustest:

| a) | selle riigi õigus, mille kodanik on üks pooltest kohaldamisele kuuluva õiguse kindlaksmääramise ajal; |
| --- | --- |

a)

selle riigi õigus, mille kodanik on üks pooltest kohaldamisele kuuluva õiguse kindlaksmääramise ajal;

| b) | selle riigi õigus, kus asub ühe poole peamine elukoht kohaldamisele kuuluva õiguse kindlaksmääramise ajal; |
| --- | --- |

b)

selle riigi õigus, kus asub ühe poole peamine elukoht kohaldamisele kuuluva õiguse kindlaksmääramise ajal;

| c) | õigus, mille pooled on valinud oma varaliste suhete suhtes kohaldatavaks õiguseks, või tegelikult selliste suhete suhtes kohaldatav õigus; |
| --- | --- |

c)

õigus, mille pooled on valinud oma varaliste suhete suhtes kohaldatavaks õiguseks, või tegelikult selliste suhete suhtes kohaldatav õigus;

| d) | õigus, mille pooled on valinud oma abielulahutuse või lahuselu suhtes kohaldatavaks õiguseks, või tegelikult nende abielulahutuse või lahutuse suhtes kohaldatav õigus. |
| --- | --- |

d)

õigus, mille pooled on valinud oma abielulahutuse või lahuselu suhtes kohaldatavaks õiguseks, või tegelikult nende abielulahutuse või lahutuse suhtes kohaldatav õigus.

2.   Selline kokkulepe sõlmitakse kirjalikult või registreeritakse muul infokandjal nii, et selles sisalduv teave oleks hiljem kättesaadav ja kasutatav, ning sellele kirjutavad alla mõlemad pooled.

3.   Lõiget 1 ei kohaldata ülalpidamiskohustuste suhtes, mis on seotud alla 18aastase isikuga või täiskasvanuga, kes oma võimete kahanemise või puudulikkuse tõttu ei ole võimeline kaitsma oma huve.

4.   Olenemata sellest, millise riigi õiguse pooled on lõike 1 kohaselt valinud, otsustatakse küsimus, kas õigustatud isik saab loobuda oma õigusest elatisele, kohaldamisele kuuluva õiguse kindlaksmääramise ajal õigustatud isiku peamiseks elukohaks olnud riigi õiguse kohaselt.

5.   Välja arvatud juhul, kui pooled olid kohaldamisele kuuluva õiguse kindlaksmääramise ajal täielikult teadlikud selle tagajärgedest, ei kohaldata poolte valitud õigust juhul, kui selle kohaldamisel oleks ühe poole jaoks selgelt ebaõiglased või põhjendamatud tagajärjed.

Artikkel 9

„Alaline asukoht”„kodakondsuse” asemel

Riik, kus perekonnaasjades on siduvaks teguriks mõiste „alaline asukoht”, võib teatada Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi alalisele büroole, et kohtuasjade menetlemisel kõnealuse riigi ametiasutustes asendatakse artiklites 4 ja 6 esinevad viited kodakondsusele viidetega alalisele asukohale selles riigis määratletud tähenduses.

Artikkel 10

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õigusliku asutuse õigust nõuda õigustatud isikule elatise maksmise asemel antud toetuse hüvitamist reguleerib nimetatud asutuse suhtes kohaldatav õigus.

Artikkel 11

Kohaldamisele kuuluva õiguse ulatus

Ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldamisele kuuluva õiguse alusel määratakse muu hulgas kindlaks:

| a) | kas, millises ulatuses ja kellelt võib õigustatud isik elatist nõuda; |
| --- | --- |

a)

kas, millises ulatuses ja kellelt võib õigustatud isik elatist nõuda;

| b) | mil määral võib õigustatud isik taotleda elatist tagasiulatuvalt; |
| --- | --- |

b)

mil määral võib õigustatud isik taotleda elatist tagasiulatuvalt;

| c) | elatise suuruse arvutamise alus ja indekseerimine; |
| --- | --- |

c)

elatise suuruse arvutamise alus ja indekseerimine;

| d) | kellel on õigus algatada elatisega seotud menetlust, välja arvatud küsimustes, mis on seotud menetlusteovõimega ja esindamisega kohtus; |
| --- | --- |

d)

kellel on õigus algatada elatisega seotud menetlust, välja arvatud küsimustes, mis on seotud menetlusteovõimega ja esindamisega kohtus;

| e) | menetluse algatamisega seotud tähtajad ja aegumine; |
| --- | --- |

e)

menetluse algatamisega seotud tähtajad ja aegumine;

| f) | elatist maksma kohustatud isiku kohustuse ulatus juhul, kui avalik-õiguslik asutus nõuab õigustatud isikule elatise maksmise asemel antud toetuse hüvitamist. |
| --- | --- |

f)

elatist maksma kohustatud isiku kohustuse ulatus juhul, kui avalik-õiguslik asutus nõuab õigustatud isikule elatise maksmise asemel antud toetuse hüvitamist.

Artikkel 12

Tagasisaate ja edasiviite välistamine

„Õigus” käesoleva protokolli tähenduses on osalisriigis kehtiv õigus, v.a selle riigi kollisiooninormid.

Artikkel 13

Avalik kord

Käesoleva protokolli alusel kindlaks määratud õiguse kohaldamisest võib keelduda ainult niivõrd, kuivõrd selle tulemused oleksid ilmses vastuolus kohtu asukohariigi avaliku korra põhimõtetega.

Artikkel 14

Elatise suuruse kindlaksmääramine

Isegi kui kohaldamisele kuuluvas õiguses on sätestatud teisiti, võetakse elatise suuruse kindlaksmääramisel arvesse õigustatud isiku vajadusi, kohustatud isiku võimalusi ning mis tahes hüvitisi, mida õigustatud isik on saanud korrapäraselt makstava elatise asemel.

Artikkel 15

Protokolli kohaldamata jätmine sisekonfliktide suhtes

1.   Osalisriik, kus ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatakse eri õigussüsteeme või -normistikke, ei ole kohustatud kohaldama protokolli sätteid konfliktide puhul, mis tekivad üksnes selliste eri süsteemide või normistike vahel.

2.   Käesolevat artiklit ei kohaldata piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonide suhtes.

Artikkel 16

Ühtlustamata õigussüsteemid – territoriaalsed küsimused

1.   Riigi puhul, kus käesolevas protokollis käsitletud küsimuste suhtes kohaldatakse eri territoriaalüksustes kahte või enamat õigussüsteemi või -normistikku,

| a) | käsitatakse viiteid riigi õigusele vajaduse korral viidetena asjaomases territoriaalüksuses kehtivale õigusele; |
| --- | --- |

a)

käsitatakse viiteid riigi õigusele vajaduse korral viidetena asjaomases territoriaalüksuses kehtivale õigusele;

| b) | käsitatakse viiteid riigi pädevatele või avalik-õiguslikele asutustele vajaduse korral viidetena asjaomase territoriaalüksuse pädevatele või avalik-õiguslikele asutustele; |
| --- | --- |

b)

käsitatakse viiteid riigi pädevatele või avalik-õiguslikele asutustele vajaduse korral viidetena asjaomase territoriaalüksuse pädevatele või avalik-õiguslikele asutustele;

| c) | käsitatakse viiteid peamisele elukohale kõnealuses riigis vajaduse korral viidetena peamisele elukohale asjaomases territoriaalüksuses; |
| --- | --- |

c)

käsitatakse viiteid peamisele elukohale kõnealuses riigis vajaduse korral viidetena peamisele elukohale asjaomases territoriaalüksuses;

| d) | käsitatakse viiteid riigile, mille ühine kodakondsus on mõlemal poolel, viidetena selle riigi õiguses määratud territoriaalüksusele või asjakohaste õigusnormide puudumisel korral viidetena territoriaalüksusele, millega ülalpidamiskohustus on kõige tihedamini seotud; |
| --- | --- |

d)

käsitatakse viiteid riigile, mille ühine kodakondsus on mõlemal poolel, viidetena selle riigi õiguses määratud territoriaalüksusele või asjakohaste õigusnormide puudumisel korral viidetena territoriaalüksusele, millega ülalpidamiskohustus on kõige tihedamini seotud;

| e) | käsitatakse viiteid riigile, mille kodanikuks isik on, viidetena selle riigi õiguses määratud territoriaalüksusele või asjakohaste õigusnormide puudumise korral viidetena territoriaalüksusele, millega isik on kõige tihedamini seotud. |
| --- | --- |

e)

käsitatakse viiteid riigile, mille kodanikuks isik on, viidetena selle riigi õiguses määratud territoriaalüksusele või asjakohaste õigusnormide puudumise korral viidetena territoriaalüksusele, millega isik on kõige tihedamini seotud.

2.   Kohaldamisele kuuluva õiguse kindlaksmääramisel käesoleva protokolli alusel riigi suhtes, mis koosneb kahest või enamast territoriaalüksusest, millest igaühel on käesolevas protokollis käsitletud küsimuste jaoks oma õigussüsteem või -normistik, kohaldatakse järgmisi eeskirju:

| a) | kui kõnealuses riigis on olemas õigusnormid, mille alusel määrata kindlaks, millise territoriaalüksuse õigust tuleb kohaldada, siis kohaldatakse selle üksuse õigust; |
| --- | --- |

a)

kui kõnealuses riigis on olemas õigusnormid, mille alusel määrata kindlaks, millise territoriaalüksuse õigust tuleb kohaldada, siis kohaldatakse selle üksuse õigust;

| b) | selliste õigusnormide puudumise korral kohaldatakse lõike 1 kohaselt määratletud asjaomase territoriaalüksuse õigust. |
| --- | --- |

b)

selliste õigusnormide puudumise korral kohaldatakse lõike 1 kohaselt määratletud asjaomase territoriaalüksuse õigust.

3.   Käesolevat artiklit ei kohaldata piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonide suhtes.

Artikkel 17

Ühtlustamata õigussüsteemid – isikutevahelised konfliktid

Käesoleva protokolli alusel kohaldamisele kuuluva õiguse kindlaksmääramisel riigi suhtes, kus kehtib kaks või enam õigussüsteemi või -normistikku, mida kohaldatakse käesolevas protokollis käsitletud küsimuste puhul eri isikurühmade suhtes, käsitatakse viiteid kõnealuse riigi õigusele viidetena selle riigi õigusnormide alusel kindlaks määratud õigussüsteemile.

Artikkel 18

Kooskõlastamine varasemate ülalpidamiskohustusi käsitlevate Haagi konventsioonidega

Osalisriikide vahel asendab käesolev protokoll 2. oktoobri 1973. aasta Haagi konventsiooni ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatava õiguse kohta ning 24. oktoobri 1956. aasta Haagi konventsiooni laste ülalpidamise kohustuste suhtes kohaldatava õiguse kohta.

Artikkel 19

Kooskõlastamine muude õigusaktidega

1.   Käesolev protokoll ei mõjuta rahvusvahelisi õigusakte, mille poolteks osalisriigid on praegu või tulevikus ja mis sisaldavad sätteid käesolevas protokollis käsitletud küsimuste kohta, välja arvatud juhul, kui selliste õigusaktide poolteks olevad riigid esitavad vastupidise avalduse.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse ka ühtlustatud õigusnormide suhtes, mis põhinevad asjaomaste riikide piirkondlikel või muud laadi erisidemetel.

Artikkel 20

Ühetaoline tõlgendamine

Käesoleva protokolli tõlgendamisel tuleb arvesse võtta selle rahvusvahelist iseloomu ja võimalikult ühetaolise kohaldamise vajadust.

Artikkel 21

Protokolliga seotud praktiliste küsimuste läbivaatamine

1.   Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi peasekretär kutsub vastavalt vajadusele kokku erikomisjoni, et vaadata läbi protokolli kohaldamisega seotud praktilisi küsimusi.

2.   Sellise läbivaatamise eesmärgil teevad osalisriigid Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi alalise bürooga koostööd protokolli kohaldamisega seotud kohtupraktikat käsitleva materjali kogumiseks.

Artikkel 22

Üleminekusätted

Käesolevat protokolli ei kohaldata elatise suhtes, mille maksmist nõutakse osalisriigis ajavahemiku eest, mis eelneb protokolli jõustumisele kõnealuses osalisriigis.

Artikkel 23

Allakirjutamine, ratifitseerimine ja ühinemine

1.   Käesolev protokoll on allakirjutamiseks avatud kõikidele riikidele.

2.   Allakirjutanud riigid peavad käesoleva protokolli ratifitseerima või heaks kiitma.

3.   Käesolev protokoll on ühinemiseks avatud kõikidele riikidele.

4.   Ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjad antakse hoiule Madalmaade Kuningriigi Välisministeeriumile, kes on käesoleva protokolli hoiulevõtja.

Artikkel 24

Piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid

1.   Piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon, millesse kuuluvad ainult suveräänsed riigid ja mis on pädev teatavas käesoleva protokolliga reguleeritavas küsimuses või kõigis sellistes küsimustes, võib samuti protokollile alla kirjutada, selle heaks kiita või sellega ühineda. Sellisel juhul on piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonil osalisriigi õigused ja kohustused niivõrd, kuivõrd ta on pädev käesoleva protokolliga reguleeritavates küsimustes.

2.   Protokollile alla kirjutades, seda heaks kiites või sellega ühinedes teatab piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon hoiulevõtjale kirjalikult, millistes protokolliga reguleeritavates küsimustes on organisatsiooni liikmesriigid talle pädevuse üle andnud. Organisatsioon teatab hoiulevõtjale viivitamata kirjalikult kõikidest muutustest, mis toimuvad tema pädevuses võrreldes viimase käesoleva lõike kohaselt edastatud teatega.

3.   Protokollile alla kirjutades, seda heaks kiites või sellega ühinedes võib piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon esitada artikli 28 kohase deklaratsiooni selle kohta, et ta on pädev kõikides protokolliga reguleeritavates küsimustes ning et talle asjaomases küsimuses pädevuse üle andnud liikmesriikide jaoks on protokoll siduv, kuna organisatsioon kirjutab sellele alla, kiidab selle heaks või ühineb sellega.

4.   Käesoleva protokolli jõustumisel ei võeta piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni hoiule antud dokumente arvesse, kui organisatsioon ei ole esitanud lõikes kolm nimetatud deklaratsiooni.

5.   Käesolevas protokollis sisalduvaid viiteid osalisriigile või riigile käsitatakse vastavalt vajadusele ka viidetena protokollis osalevale piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonile. Kui piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon on esitanud lõike 3 kohase deklaratsiooni, käsitatakse protokollis sisalduvaid viiteid osalisriigile või riigile vastavalt vajadusele ka viidetena asjaomasele piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni liikmesriigile.

Artikkel 25

Jõustumine

1.   Käesolev protokoll jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele teise artiklis 23 osutatud ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmisest.

2.   Seejärel jõustub käesolev protokoll:

| a) | iga riigi või artiklis 24 osutatud piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni suhtes, kes käesoleva protokolli järgnevalt ratifitseerib, heaks kiidab või sellega ühineb, selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele tema ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmisest; |
| --- | --- |

a)

iga riigi või artiklis 24 osutatud piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni suhtes, kes käesoleva protokolli järgnevalt ratifitseerib, heaks kiidab või sellega ühineb, selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele tema ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmisest;

| b) | territoriaalüksuse suhtes, millele on käesoleva protokolli kohaldamist laiendatud artikli 26 kohaselt, selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele kõnealuses artiklis osutatud deklaratsiooni esitamisest. |
| --- | --- |

b)

territoriaalüksuse suhtes, millele on käesoleva protokolli kohaldamist laiendatud artikli 26 kohaselt, selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele kõnealuses artiklis osutatud deklaratsiooni esitamisest.

Artikkel 26

Ühtlustamata õigussüsteeme käsitlevad deklaratsioonid

1.   Kui riigil on kaks või enam territoriaalüksust, kus kehtib käesolevas protokollis käsitletavates küsimustes erisugune õigussüsteem, võib riik protokollile alla kirjutades, seda ratifitseerides, heaks kiites või sellega ühinedes deklareerida vastavalt artiklile 28, et ta kohaldab käesolevat protokolli kõigi oma territoriaalüksuste või ainult ühe või mitme suhtes neist, ning võib nimetatud deklaratsiooni igal ajal muuta uue deklaratsiooni esitamisega.

2.   Igast sellisest deklaratsioonist teatatakse hoiulevõtjale ning selles määratakse sõnaselgelt kindlaks territoriaalüksused, mille suhtes protokolli kohaldatakse.

3.   Kui riik ei esita käesolevas artiklis sätestatud deklaratsiooni, kohaldatakse protokolli kõikide selle riigi territoriaalüksuste suhtes.

4.   Käesolevat artiklit ei kohaldata piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonide suhtes.

Artikkel 27

Reservatsioonid

Käesoleva protokolli suhtes ei saa teha reservatsioone.

Artikkel 28

Deklaratsioonid

1.   Artikli 24 lõikes 3 ja artikli 26 lõikes 1 osutatud deklaratsioone võib esitada protokollile alla kirjutamise, selle ratifitseerimise, heakskiitmise või sellega ühinemise ajal või hiljem ning neid võib igal ajal muuta või tagasi võtta.

2.   Deklaratsioonidest, nendes tehtavatest muudatustest ja nende tagasivõtmisest teatatakse hoiulevõtjale.

3.   Protokollile allakirjutamise, selle ratifitseerimise, heakskiitmise või sellega ühinemise ajal esitatud deklaratsioon jõustub samaaegselt protokolli jõustumisega asjaomase riigi suhtes.

4.   Hiljem esitatud deklaratsioon või deklaratsiooni muutmine või tagasivõtmine jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele kuupäevast, mil hoiulevõtja sai kätte asjaomase teate.

Artikkel 29

Denonsseerimine

1.   Käesoleva protokolli osalisriik võib selle denonsseerida, saates sellesisulise kirjaliku teate hoiulevõtjale. Denonsseerimine võib piirduda ühtlustamata õigussüsteemiga riigi teatavate territoriaalüksustega, mille suhtes kohaldatakse käesolevat protokolli.

2.   Denonsseerimine jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb 12 kuu möödumisele kuupäevast, mil hoiulevõtja asjaomase teate kätte sai. Kui teates on denonsseerimise jõustumiseks ette nähtud pikem ajavahemik, jõustub denonsseerimine nimetatud pikema ajavahemiku möödumisel kuupäevast, mil hoiulevõtja sai teate kätte.

Artikkel 30

Teatamine

Hoiulevõtja teatab Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi liikmetele ning muudele riikidele ja piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonidele, kes on protokollile artiklite 23 ja 24 kohaselt alla kirjutanud, selle ratifitseerinud, heaks kiitnud või sellega ühinenud:

| a) | igast artiklites 23 ja 24 osutatud allakirjutamisest, ratifitseerimisest, heakskiitmisest ja ühinemisest; |
| --- | --- |

a)

igast artiklites 23 ja 24 osutatud allakirjutamisest, ratifitseerimisest, heakskiitmisest ja ühinemisest;

| b) | kuupäevast, mil käesolev protokoll jõustub vastavalt artiklile 25; |
| --- | --- |

b)

kuupäevast, mil käesolev protokoll jõustub vastavalt artiklile 25;

| c) | artikli 24 lõikes 3 ja artikli 26 lõikes 1 osutatud deklaratsioonidest; |
| --- | --- |

c)

artikli 24 lõikes 3 ja artikli 26 lõikes 1 osutatud deklaratsioonidest;

| d) | igast artiklis 29 osutatud denonsseerimisest. |
| --- | --- |

d)

igast artiklis 29 osutatud denonsseerimisest.

Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.

Koostatud 23. novembril 2007 Haagis inglise ja prantsuse keeles ühes eksemplaris; mõlemad tekstid on võrdselt autentsed ja antakse hoiule Madalmaade Kuningriigi valitsuse arhiivi ning nende tõestatud koopia edastatakse diplomaatiliste kanalite kaudu kõikidele riikidele, kes olid Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi liikmesriigid selle kahekümne esimese istungjärgu kuupäeva seisuga, ning kõikidele muudele kõnealusel istungjärgul osalenud riikidele.

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 331/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 331/24

---

NÕUKOGU OTSUS,

30. november 2009,

millega muudetakse otsust 2006/325/EÜ, et näha ette Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitleva lepingu artikli 5 lõike 2 rakendamise kord

(2009/942/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 61 punkti c koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ning artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) (2) sätete kohaldamist laiendati Taanile Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitleva lepinguga (3) (edaspidi „leping”), mis on sõlmitud nõukogu otsusega 2006/325/EÜ (4). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) (2) sätete kohaldamist laiendati Taanile Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitleva lepinguga (3) (edaspidi „leping”), mis on sõlmitud nõukogu otsusega 2006/325/EÜ (4).

| (2) | Lepingu artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et Taani hoidub selliste rahvusvaheliste lepingutega ühinemisest, mis võivad mõjutada või muuta määruse (EÜ) nr 44/2001 reguleerimisala, välja arvatud juhul, kui see toimub ühenduse nõusolekul ning kõnealuse lepingu ja asjaomase rahvusvahelise lepingu omavahelise suhestamise kohta on võetud tarvitusele piisavad abinõud. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et Taani hoidub selliste rahvusvaheliste lepingutega ühinemisest, mis võivad mõjutada või muuta määruse (EÜ) nr 44/2001 reguleerimisala, välja arvatud juhul, kui see toimub ühenduse nõusolekul ning kõnealuse lepingu ja asjaomase rahvusvahelise lepingu omavahelise suhestamise kohta on võetud tarvitusele piisavad abinõud.

| (3) | Lepingu ja otsusega 2006/325/EÜ ei ole sätestatud, kuidas ühendus peaks väljendama oma nõusolekut Taani poolt asjaomase rahvusvahelise lepingu sõlmimiseks. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu ja otsusega 2006/325/EÜ ei ole sätestatud, kuidas ühendus peaks väljendama oma nõusolekut Taani poolt asjaomase rahvusvahelise lepingu sõlmimiseks.

| (4) | Seepärast on vaja kehtestada kord lepingu artikli 5 lõike 2 rakendamiseks. Selle korraga tuleks tagada, et ühenduse nõusolekut väljendavad otsused tehakse kiiresti. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on vaja kehtestada kord lepingu artikli 5 lõike 2 rakendamiseks. Selle korraga tuleks tagada, et ühenduse nõusolekut väljendavad otsused tehakse kiiresti.

| (5) | Kui Taani teatab komisjonile oma kavatsusest ühineda rahvusvahelise lepinguga, peaks komisjon hindama sellise lepingu kooskõla määrusega (EÜ) nr 44/2001, sealhulgas nimetatud määrust mõjutavate ühenduse õigusaktidega, ning esitama mis tahes vajalikud korraldused. Kuna eesmärgiks on saavutada määruse (EÜ) nr 44/2001 ühetaoline kohaldamine kõigis liikmesriikides ja Taanis, peaks komisjon tagama selle, et Taani ei ühine ühegi rahvusvahelise lepinguga, kui see võiks mõjutada tingimusi, mille kohaselt ühendus ise kõnealuse lepinguga ühineks või, vastavalt olukorrale, volitaks liikmesriike sellega ühenduse huvides ühinema. Juhul kui ühendus on juba kõnealuse lepingu osaline või kui ühendus on volitanud liikmesriike kõnealuse lepinguga ühenduse huvides ühinema, peaks komisjon sooritama kitsapiirilisema hindamise eesmärgiga kontrollida, kas Taani soovib rahvusvahelise lepinguga ühineda samadel tingimustel kui ühendus või, vastavalt olukorrale, ühenduse poolt volitatud liikmesriigid. |
| --- | --- |

(5)

Kui Taani teatab komisjonile oma kavatsusest ühineda rahvusvahelise lepinguga, peaks komisjon hindama sellise lepingu kooskõla määrusega (EÜ) nr 44/2001, sealhulgas nimetatud määrust mõjutavate ühenduse õigusaktidega, ning esitama mis tahes vajalikud korraldused. Kuna eesmärgiks on saavutada määruse (EÜ) nr 44/2001 ühetaoline kohaldamine kõigis liikmesriikides ja Taanis, peaks komisjon tagama selle, et Taani ei ühine ühegi rahvusvahelise lepinguga, kui see võiks mõjutada tingimusi, mille kohaselt ühendus ise kõnealuse lepinguga ühineks või, vastavalt olukorrale, volitaks liikmesriike sellega ühenduse huvides ühinema. Juhul kui ühendus on juba kõnealuse lepingu osaline või kui ühendus on volitanud liikmesriike kõnealuse lepinguga ühenduse huvides ühinema, peaks komisjon sooritama kitsapiirilisema hindamise eesmärgiga kontrollida, kas Taani soovib rahvusvahelise lepinguga ühineda samadel tingimustel kui ühendus või, vastavalt olukorrale, ühenduse poolt volitatud liikmesriigid.

| (6) | Otsust 2006/325/EÜ tuleks sellise korra ettenägemiseks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Otsust 2006/325/EÜ tuleks sellise korra ettenägemiseks vastavalt muuta.

| (7) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmises ja kohaldamises. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmises ja kohaldamises.

| (8) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega tema suhtes kohaldatav, |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega tema suhtes kohaldatav,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Otsusele 2006/325/EÜ lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 1a

1.   Lepingu artikli 5 lõike 2 kohaldamiseks hindab komisjon enne ühenduse nõusolekut väljendava otsuse tegemist, ega Taani kavandatav rahvusvaheline leping ei muudaks lepingut ebatõhusaks või takistaks selle eeskirjade kohase süsteemi nõuetekohast toimimist.

2.   Komisjon teeb põhjendatud otsuse 90 päeva jooksul alates sellest, kui Taani on teda teavitanud oma kavatsusest ühineda asjaomase rahvusvahelise lepinguga.

Kui kõnealune rahvusvaheline leping vastab artiklis 1 nimetatud tingimustele, väljendatakse komisjoni otsuses ühenduse nõusolekut lepingu artikli 5 lõike 2 tähenduses.

Artikkel 1b

Komisjon teavitab liikmesriike rahvusvahelistest lepingutest, mida on Taanil lubatud vastavalt artiklile 1a sõlmida.”

Brüssel, 30. november 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

B. ASK

---

(1)  Arvamus on esitatud 24. novembril 2009 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.

2

(3)  ELT L 299, 16.11.2005, lk 62.

3

(4)  ELT L 120, 5.5.2006, lk 22.

4

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 331/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 331/26

---

NÕUKOGU OTSUS,

30. november 2009,

millega muudetakse otsust 2006/326/EÜ, et näha ette Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa Liidu liikmesriikides kätteandmist käsitleva lepingu artikli 5 lõike 2 rakendamise kord

(2009/943/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 61 punkti c koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ning artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning võttes arvesse järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1393/2007 (kohtu- ja kohtuväliste dokumentide liikmesriikides kättetoimetamise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (dokumentide kättetoimetamine)) (2) sätete kohaldamist laiendati Taanile nõukogu otsusega 2006/326/EÜ (3) sõlmitud Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide kätteandmist käsitleva lepingu (4) (edaspidi „leping”) artikli 3 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1393/2007 (kohtu- ja kohtuväliste dokumentide liikmesriikides kättetoimetamise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (dokumentide kättetoimetamine)) (2) sätete kohaldamist laiendati Taanile nõukogu otsusega 2006/326/EÜ (3) sõlmitud Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide kätteandmist käsitleva lepingu (4) (edaspidi „leping”) artikli 3 lõike 2 alusel.

| (2) | Lepingu artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et Taani hoidub selliste rahvusvaheliste lepingutega ühinemisest, mis võivad mõjutada või muuta määruse (EÜ) nr 1393/2007 reguleerimisala, välja arvatud juhul, kui see toimub ühenduse nõusolekul ning kõnealuse lepingu ja asjaomase rahvusvahelise lepingu omavahelise suhestamise kohta on võetud tarvitusele piisavad abinõud. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et Taani hoidub selliste rahvusvaheliste lepingutega ühinemisest, mis võivad mõjutada või muuta määruse (EÜ) nr 1393/2007 reguleerimisala, välja arvatud juhul, kui see toimub ühenduse nõusolekul ning kõnealuse lepingu ja asjaomase rahvusvahelise lepingu omavahelise suhestamise kohta on võetud tarvitusele piisavad abinõud.

| (3) | Lepingu ja otsusega 2006/326/EÜ ei ole sätestatud, kuidas ühendus peaks väljendama oma nõusolekut Taani poolt asjaomase rahvusvahelise lepingu sõlmimiseks. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu ja otsusega 2006/326/EÜ ei ole sätestatud, kuidas ühendus peaks väljendama oma nõusolekut Taani poolt asjaomase rahvusvahelise lepingu sõlmimiseks.

| (4) | Seepärast on vaja kehtestada kord lepingu artikli 5 lõike 2 rakendamiseks. Selle korraga tuleks tagada, et ühenduse nõusolekut väljendavad otsused tehakse kiiresti. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on vaja kehtestada kord lepingu artikli 5 lõike 2 rakendamiseks. Selle korraga tuleks tagada, et ühenduse nõusolekut väljendavad otsused tehakse kiiresti.

| (5) | Kui Taani teatab komisjonile oma kavatsusest ühineda rahvusvahelise lepinguga, peaks komisjon hindama sellise lepingu kooskõla määrusega (EÜ) nr 1393/2007, sealhulgas nimetatud määrust mõjutavate ühenduse õigusaktidega, ning esitama mis tahes vajalikud korraldused. Kuna eesmärgiks on saavutada määruse (EÜ) nr 1393/2007 ühetaoline kohaldamine kõigis liikmesriikides ja Taanis, peaks komisjon tagama selle, et Taani ei ühine ühegi rahvusvahelise lepinguga, kui see võiks mõjutada tingimusi, mille kohaselt ühendus ise kõnealuse lepinguga ühineks või, vastavalt olukorrale, volitaks liikmesriike sellega ühenduse huvides ühinema. Juhul kui ühendus on juba kõnealuse lepingu osaline või kui ühendus on volitanud liikmesriike kõnealuse lepinguga ühenduse huvides ühinema, peaks komisjon sooritama kitsapiirilisema hindamise eesmärgiga kontrollida, kas Taani soovib rahvusvahelise lepinguga ühineda samadel tingimustel kui ühendus või, vastavalt olukorrale, ühenduse poolt volitatud liikmesriigid. |
| --- | --- |

(5)

Kui Taani teatab komisjonile oma kavatsusest ühineda rahvusvahelise lepinguga, peaks komisjon hindama sellise lepingu kooskõla määrusega (EÜ) nr 1393/2007, sealhulgas nimetatud määrust mõjutavate ühenduse õigusaktidega, ning esitama mis tahes vajalikud korraldused. Kuna eesmärgiks on saavutada määruse (EÜ) nr 1393/2007 ühetaoline kohaldamine kõigis liikmesriikides ja Taanis, peaks komisjon tagama selle, et Taani ei ühine ühegi rahvusvahelise lepinguga, kui see võiks mõjutada tingimusi, mille kohaselt ühendus ise kõnealuse lepinguga ühineks või, vastavalt olukorrale, volitaks liikmesriike sellega ühenduse huvides ühinema. Juhul kui ühendus on juba kõnealuse lepingu osaline või kui ühendus on volitanud liikmesriike kõnealuse lepinguga ühenduse huvides ühinema, peaks komisjon sooritama kitsapiirilisema hindamise eesmärgiga kontrollida, kas Taani soovib rahvusvahelise lepinguga ühineda samadel tingimustel kui ühendus või, vastavalt olukorrale, ühenduse poolt volitatud liikmesriigid.

| (6) | Otsust 2006/326/EÜ tuleks sellise korra ettenägemiseks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Otsust 2006/326/EÜ tuleks sellise korra ettenägemiseks vastavalt muuta.

| (7) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmises ja kohaldamises. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmises ja kohaldamises.

| (8) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega tema suhtes kohaldatav, |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega tema suhtes kohaldatav,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Otsusele 2006/326/EÜ lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 1a

1.   Lepingu artikli 5 lõike 2 kohaldamiseks hindab komisjon enne ühenduse nõusolekut väljendava otsuse tegemist, ega Taani kavandatav rahvusvaheline leping ei muudaks lepingut ebatõhusaks või takistaks selle eeskirjadekohase süsteemi nõuetekohast toimimist.

2.   Komisjon teeb põhjendatud otsuse 90 päeva jooksul alates sellest, kui Taani on teda teavitanud oma kavatsusest ühineda asjaomase rahvusvahelise lepinguga.

Kui kõnealune rahvusvaheline leping vastab artiklis 1 nimetatud tingimustele, väljendatakse komisjoni otsuses ühenduse nõusolekut lepingu artikli 5 lõike 2 tähenduses.

Artikkel 1b

Komisjon teavitab liikmesriike rahvusvahelistest lepingutest, mida on Taanil lubatud vastavalt artiklile 1a sõlmida.”

Brüssel, 30. november 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

B. ASK

---

(1)  Arvamus on esitatud 24. novembril 2009 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 324, 10.12.2007, lk 79.

2

(3)  ELT L 300, 17.11.2005, lk 55.

3

(4)  ELT L 120, 5.5.2006, lk 23.

4

---