# Europeiska unionens L 5/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.005.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 5 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången8 januari 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.005.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 5

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången8 januari 2010

---

| Innehållsförteckning | | IV   Rättsakter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2010/3/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 6 november 2008 om det statliga stöd C 19/05 (f.d. N 203/05) som Polen har genomfört till förmån för Stocznia Szczecińska
  [delgivet med nr K(2008) 6770]

   (
  1
  ) | 1 |

Innehållsförteckning

IV   Rättsakter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

Sida

2010/3/EG

*

Kommissionens beslut av den 6 november 2008 om det statliga stöd C 19/05 (f.d. N 203/05) som Polen har genomfört till förmån för Stocznia Szczecińska
  [delgivet med nr K(2008) 6770]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 6770]

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

IV Rättsakter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

| 8.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 5/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 5/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 6 november 2008

om det statliga stöd C 19/05 (f.d. N 203/05) som Polen har genomfört till förmån för Stocznia Szczecińska

[delgivet med nr K(2008) 6770]

(Endast den polska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2010/3/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | I enlighet med övergångsordningen i punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget anmälde Polen genom en skrivelse av den 27 april 2004, registrerad den 28 april 2004, omstruktureringsåtgärder till förmån för Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. (nedan kallat SSN). Ärendet registrerades som nummer PL 31/2004. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med övergångsordningen i punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget anmälde Polen genom en skrivelse av den 27 april 2004, registrerad den 28 april 2004, omstruktureringsåtgärder till förmån för Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. (nedan kallat SSN). Ärendet registrerades som nummer PL 31/2004.

| (2) | Genom en skrivelse av den 19 maj 2004 bad kommissionen Polen att inkomma med vissa handlingar som saknades. Dessa lämnades in den 16 juni 2004. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar genom skrivelser av den 12 augusti 2004, den 18 november 2004 och den 4 mars 2005, som Polen besvarade genom skrivelser av den 24 september 2004, registrerad samma dag, den 28 januari 2005, registrerad den 2 februari 2005, den 30 mars 2005, registrerad den 1 april 2005 respektive den 18 april 2005, registrerad den 20 april 2005. Möten hölls med de polska myndigheterna på följande dagar: den 9 november 2004, den 17 november 2004 och den 3 mars 2005. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 19 maj 2004 bad kommissionen Polen att inkomma med vissa handlingar som saknades. Dessa lämnades in den 16 juni 2004. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar genom skrivelser av den 12 augusti 2004, den 18 november 2004 och den 4 mars 2005, som Polen besvarade genom skrivelser av den 24 september 2004, registrerad samma dag, den 28 januari 2005, registrerad den 2 februari 2005, den 30 mars 2005, registrerad den 1 april 2005 respektive den 18 april 2005, registrerad den 20 april 2005. Möten hölls med de polska myndigheterna på följande dagar: den 9 november 2004, den 17 november 2004 och den 3 mars 2005.

| (3) | Genom en skrivelse av den 22 april 2005, registrerad samma dag, godkände Polen att kommissionen även behandlar anmälan av ärendet PL 31/2004 av den 27 april 2004 som en anmälan enligt artikel 88.2 i EG-fördraget i fråga om eventuella åtgärder som betraktades som nytt stöd. Detta ärende tilldelades det nya numret N 203/2005. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 22 april 2005, registrerad samma dag, godkände Polen att kommissionen även behandlar anmälan av ärendet PL 31/2004 av den 27 april 2004 som en anmälan enligt artikel 88.2 i EG-fördraget i fråga om eventuella åtgärder som betraktades som nytt stöd. Detta ärende tilldelades det nya numret N 203/2005.

| (4) | Den 1 juni 2005 fattade kommissionen beslut om att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget om det omstruktureringsstöd till förmån för SSN som de polska myndigheterna hade anmält. Kommissionen offentliggjorde detta beslut i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) och uppmanade Polen och andra berörda parter att inkomma med synpunkter. |
| --- | --- |

(4)

Den 1 juni 2005 fattade kommissionen beslut om att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget om det omstruktureringsstöd till förmån för SSN som de polska myndigheterna hade anmält. Kommissionen offentliggjorde detta beslut i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) och uppmanade Polen och andra berörda parter att inkomma med synpunkter.

| (5) | Genom en skrivelse av den 24 juni 2005 påpekade de polska myndigheterna att beslutet innehöll konfidentiella uppgifter och bad om att dessa uppgifter skulle strykas i den offentliga versionen av beslutet. Kommissionen svarade genom en skrivelse av den 15 juli 2005. Polen bad om en förlängning av tidsfristen för att lämna in synpunkter på beslutet om att inleda ett förfarande genom skrivelser av den 30 juni 2005, registrerad den 1 juli 2005, den 26 juli 2005, registrerad den 27 juli 2005 och den 30 augusti 2005, registrerad den 1 september 2005. Kommissionen svarade genom skrivelser av den 12 juli, den 2 augusti respektive den 9 september 2005. Genom en skrivelse av den 4 oktober 2005, registrerad den 7 oktober 2005, lämnade de polska myndigheterna sina synpunkter på beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande. I denna skrivelse lämnade Polen även in en omstruktureringsplan för 2002–2004, daterad december 2002 och ändrad i oktober 2003 (nedan kallad omstruktureringsplanen från 2003). Genom en skrivelse av den 10 oktober 2005, registrerad samma dag, uppgav en rättslig företrädare för SSN att dess ståndpunkt och synpunkter hade införlivats i det material som de polska myndigheterna hade lämnat in. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 24 juni 2005 påpekade de polska myndigheterna att beslutet innehöll konfidentiella uppgifter och bad om att dessa uppgifter skulle strykas i den offentliga versionen av beslutet. Kommissionen svarade genom en skrivelse av den 15 juli 2005. Polen bad om en förlängning av tidsfristen för att lämna in synpunkter på beslutet om att inleda ett förfarande genom skrivelser av den 30 juni 2005, registrerad den 1 juli 2005, den 26 juli 2005, registrerad den 27 juli 2005 och den 30 augusti 2005, registrerad den 1 september 2005. Kommissionen svarade genom skrivelser av den 12 juli, den 2 augusti respektive den 9 september 2005. Genom en skrivelse av den 4 oktober 2005, registrerad den 7 oktober 2005, lämnade de polska myndigheterna sina synpunkter på beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande. I denna skrivelse lämnade Polen även in en omstruktureringsplan för 2002–2004, daterad december 2002 och ändrad i oktober 2003 (nedan kallad omstruktureringsplanen från 2003). Genom en skrivelse av den 10 oktober 2005, registrerad samma dag, uppgav en rättslig företrädare för SSN att dess ståndpunkt och synpunkter hade införlivats i det material som de polska myndigheterna hade lämnat in.

| (6) | Synpunkter lämnades in av följande tredje parter: Związek Pracodawców Forum Okrętowe (föreningen för den polska varvsindustrin) genom en skrivelse av den 6 oktober 2005, registrerad samma dag, Towimor SA genom en skrivelse av den 6 oktober 2005, registrerad samma dag, H. Cegielski – Poznań SA genom en skrivelse av den 6 oktober 2005, registrerad samma dag, Spliethoff's Bevrachtingskantoor BV genom en skrivelse av den 6 oktober 2005, registrerad samma dag, Peter Dohle Shiffahrts-KG genom en skrivelse av den 5 oktober 2005, registrerad den 6 oktober 2005, Odjefjell ASA genom en skrivelse av den 6 oktober 2005, registrerad den 11 oktober 2005, fackföreningarna på SSN (”Solidarność”, ”Solidarność 80” och ”Stoczniowiec”) genom en skrivelse av den 7 oktober 2005, registrerad den 10 oktober 2005, borgmästaren i Szczecin genom en skrivelse av den 5 oktober 2005, registrerad den 11 oktober 2005, Lubmor Sp. z o.o. genom en skrivelse av den 6 oktober 2005, registrerad den 11 oktober 2005, och Business Club Szczecin genom en skrivelse av den 12 oktober 2005, registrerad samma dag. Kommissionen vidarebefordrade dessa synpunkter till Polen genom en skrivelse av den 27 oktober 2005. De polska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 21 november 2005. |
| --- | --- |

(6)

Synpunkter lämnades in av följande tredje parter: Związek Pracodawców Forum Okrętowe (föreningen för den polska varvsindustrin) genom en skrivelse av den 6 oktober 2005, registrerad samma dag, Towimor SA genom en skrivelse av den 6 oktober 2005, registrerad samma dag, H. Cegielski – Poznań SA genom en skrivelse av den 6 oktober 2005, registrerad samma dag, Spliethoff's Bevrachtingskantoor BV genom en skrivelse av den 6 oktober 2005, registrerad samma dag, Peter Dohle Shiffahrts-KG genom en skrivelse av den 5 oktober 2005, registrerad den 6 oktober 2005, Odjefjell ASA genom en skrivelse av den 6 oktober 2005, registrerad den 11 oktober 2005, fackföreningarna på SSN (”Solidarność”, ”Solidarność 80” och ”Stoczniowiec”) genom en skrivelse av den 7 oktober 2005, registrerad den 10 oktober 2005, borgmästaren i Szczecin genom en skrivelse av den 5 oktober 2005, registrerad den 11 oktober 2005, Lubmor Sp. z o.o. genom en skrivelse av den 6 oktober 2005, registrerad den 11 oktober 2005, och Business Club Szczecin genom en skrivelse av den 12 oktober 2005, registrerad samma dag. Kommissionen vidarebefordrade dessa synpunkter till Polen genom en skrivelse av den 27 oktober 2005. De polska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 21 november 2005.

| (7) | Kommissionen begärde hjälp av en extern konsult för att utvärdera omstruktureringsplanen från 2003. Konsulten lämnade in sin rapport till kommissionen i mars 2006. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen begärde hjälp av en extern konsult för att utvärdera omstruktureringsplanen från 2003. Konsulten lämnade in sin rapport till kommissionen i mars 2006.

| (8) | Genom en skrivelse av den 13 januari 2006 begärde kommissionen ytterligare upplysningar från de polska myndigheterna om SSN:s omstruktureringsprocess. Polen svarade genom en skrivelse av den 20 februari 2006, registrerad samma dag. Den 22 februari 2006 hölls ett möte mellan de polska myndigheterna, företrädare för varvet och för kommissionen. Efter mötet begärde kommissionen ytterligare upplysningar genom skrivelser av den 8 mars 2006, den 30 mars 2006, den 12 april 2006 och den 28 april 2006. De polska myndigheterna svarade genom skrivelser av den 13 mars 2006, registrerad samma dag, den 29 mars 2006, registrerad den 30 mars 2006, den 6 april 2006, registrerad den 10 april 2006, den 19 april 2006, registrerad den 20 april 2006 och den 26 maj 2006, registrerad den 30 maj 2006. Genom en skrivelse av den 23 juni 2006, registrerad den 26 juni 2006 lämnade varvets konsult in ett utkast till en omstruktureringsplan för Stocznia Szczecinska Nowa Sp. z o.o. för 2006–2011 till kommissionen för samrådsändamål. |
| --- | --- |

(8)

Genom en skrivelse av den 13 januari 2006 begärde kommissionen ytterligare upplysningar från de polska myndigheterna om SSN:s omstruktureringsprocess. Polen svarade genom en skrivelse av den 20 februari 2006, registrerad samma dag. Den 22 februari 2006 hölls ett möte mellan de polska myndigheterna, företrädare för varvet och för kommissionen. Efter mötet begärde kommissionen ytterligare upplysningar genom skrivelser av den 8 mars 2006, den 30 mars 2006, den 12 april 2006 och den 28 april 2006. De polska myndigheterna svarade genom skrivelser av den 13 mars 2006, registrerad samma dag, den 29 mars 2006, registrerad den 30 mars 2006, den 6 april 2006, registrerad den 10 april 2006, den 19 april 2006, registrerad den 20 april 2006 och den 26 maj 2006, registrerad den 30 maj 2006. Genom en skrivelse av den 23 juni 2006, registrerad den 26 juni 2006 lämnade varvets konsult in ett utkast till en omstruktureringsplan för Stocznia Szczecinska Nowa Sp. z o.o. för 2006–2011 till kommissionen för samrådsändamål.

| (9) | Den 12 juli 2006 hölls ett möte mellan de polska myndigheterna, företrädare för varvet och för kommissionen. De polska myndigheterna lämnade upplysningar om SSN:s omstruktureringsprocess genom en skrivelse av den 13 juli 2006, registrerad den 17 juli 2006. Genom en skrivelse av den 17 juli 2006 bad kommissionen de polska myndigheterna att inkomma med ytterligare upplysningar. De polska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 1 september 2006, registrerad samma dag. Den 4 september 2006 lämnade Polen in en ändrad omstruktureringsplan för Stocznia Szczecinska Nowa Sp. z o.o. för 2006–2011 (nedan kallad omstruktureringsplanen från 2006). |
| --- | --- |

(9)

Den 12 juli 2006 hölls ett möte mellan de polska myndigheterna, företrädare för varvet och för kommissionen. De polska myndigheterna lämnade upplysningar om SSN:s omstruktureringsprocess genom en skrivelse av den 13 juli 2006, registrerad den 17 juli 2006. Genom en skrivelse av den 17 juli 2006 bad kommissionen de polska myndigheterna att inkomma med ytterligare upplysningar. De polska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 1 september 2006, registrerad samma dag. Den 4 september 2006 lämnade Polen in en ändrad omstruktureringsplan för Stocznia Szczecinska Nowa Sp. z o.o. för 2006–2011 (nedan kallad omstruktureringsplanen från 2006).

| (10) | Genom skrivelser av den 26 september 2006, registrerad den 27 september 2006, och den 21 november 2006, registrerad den 27 november 2006, lämnade de polska myndigheterna in ytterligare upplysningar om ärendet. |
| --- | --- |

(10)

Genom skrivelser av den 26 september 2006, registrerad den 27 september 2006, och den 21 november 2006, registrerad den 27 november 2006, lämnade de polska myndigheterna in ytterligare upplysningar om ärendet.

| (11) | Den 7 december 2006 hölls ett möte mellan kommissionsledamoten Neelie Kroes och den polska finansministern Piotr Wozniak. Finansminister Wozniak uppgav att Polen hade för avsikt att återuppta privatiseringsprocessen för SSN genom ett öppet och transparent förfarande, som skulle vara slutfört i senast i juni 2007. Polen bekräftade detta uttalande genom en skrivelse av den 27 december 2006, registrerad den 4 januari 2007, med hänvisning till det polska ministerrådets beslut av den 19 december 2006, genom vilket ett dokument med information om varvsindustrins tillstånd antogs. Polen bad kommissionen om att samtal skulle inledas rörande kompensationsåtgärder. Kommissionen besökte tillsammans med den externa konsulten varvet den 18 december 2006 för att slå fast sakförhållandena och erhålla de uppgifter som behövdes för att utvärdera kompensationsåtgärderna. Den externa konsulten lämnade in sin rapport med utvärderingen av varvets nuvarande kapacitet den 16 januari 2007. |
| --- | --- |

(11)

Den 7 december 2006 hölls ett möte mellan kommissionsledamoten Neelie Kroes och den polska finansministern Piotr Wozniak. Finansminister Wozniak uppgav att Polen hade för avsikt att återuppta privatiseringsprocessen för SSN genom ett öppet och transparent förfarande, som skulle vara slutfört i senast i juni 2007. Polen bekräftade detta uttalande genom en skrivelse av den 27 december 2006, registrerad den 4 januari 2007, med hänvisning till det polska ministerrådets beslut av den 19 december 2006, genom vilket ett dokument med information om varvsindustrins tillstånd antogs. Polen bad kommissionen om att samtal skulle inledas rörande kompensationsåtgärder. Kommissionen besökte tillsammans med den externa konsulten varvet den 18 december 2006 för att slå fast sakförhållandena och erhålla de uppgifter som behövdes för att utvärdera kompensationsåtgärderna. Den externa konsulten lämnade in sin rapport med utvärderingen av varvets nuvarande kapacitet den 16 januari 2007.

| (12) | Kommissionen besvarade en skrivelse av den 27 december 2006 genom en skrivelse av den 29 januari 2007, i vilken kommissionen bland annat bad Polen lämna in ett förslag till kompensationsåtgärder för SSN senast i slutet av februari 2007. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen besvarade en skrivelse av den 27 december 2006 genom en skrivelse av den 29 januari 2007, i vilken kommissionen bland annat bad Polen lämna in ett förslag till kompensationsåtgärder för SSN senast i slutet av februari 2007.

| (13) | Genom en skrivelse av den 28 februari 2007, registrerad samma dag, lämnade Polen in vissa förklaringar om privatiseringen av SSN och ett förslag till kompensationsåtgärder. De polska myndigheterna föreslog att en av varvets tre slipar skulle stängas från och med mars 2010. |
| --- | --- |

(13)

Genom en skrivelse av den 28 februari 2007, registrerad samma dag, lämnade Polen in vissa förklaringar om privatiseringen av SSN och ett förslag till kompensationsåtgärder. De polska myndigheterna föreslog att en av varvets tre slipar skulle stängas från och med mars 2010.

| (14) | Mot denna bakgrund hölls ett tekniskt möte den 15 mars 2007 mellan kommissionen, de polska myndigheterna och företrädare för varvet. Vid mötet diskuterades huvudsakligen kompensationsåtgärderna men även den pågående privatiseringsprocessen. Kommissionen och de polska myndigheterna kom överens om att kommissionen skulle diskutera de tekniska frågorna direkt med SSN för att samla in alla de data som krävdes för att göra en bedömning av Polens förslag till kompensationsåtgärder. |
| --- | --- |

(14)

Mot denna bakgrund hölls ett tekniskt möte den 15 mars 2007 mellan kommissionen, de polska myndigheterna och företrädare för varvet. Vid mötet diskuterades huvudsakligen kompensationsåtgärderna men även den pågående privatiseringsprocessen. Kommissionen och de polska myndigheterna kom överens om att kommissionen skulle diskutera de tekniska frågorna direkt med SSN för att samla in alla de data som krävdes för att göra en bedömning av Polens förslag till kompensationsåtgärder.

| (15) | Efter mötet begärde kommissionen in en rad uppgifter från SSN genom skrivelser av den 29 mars 2007, den 27 april 2007 och den 30 maj 2007. Varvet svarade genom skrivelser av den 18 april 2007, registrerad den 27 april 2007, den 8 maj 2007, registrerad den 10 maj 2007 och den 4 juni 2007, registrerad den 5 juni 2006. Den 8 juni hölls ett möte mellan kommissionen, de polska myndigheterna och företrädare för varvet. SSN lämnade in ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 15 juni 2007, registrerad samma dag. |
| --- | --- |

(15)

Efter mötet begärde kommissionen in en rad uppgifter från SSN genom skrivelser av den 29 mars 2007, den 27 april 2007 och den 30 maj 2007. Varvet svarade genom skrivelser av den 18 april 2007, registrerad den 27 april 2007, den 8 maj 2007, registrerad den 10 maj 2007 och den 4 juni 2007, registrerad den 5 juni 2006. Den 8 juni hölls ett möte mellan kommissionen, de polska myndigheterna och företrädare för varvet. SSN lämnade in ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 15 juni 2007, registrerad samma dag.

| (16) | Genom en skrivelse av den 31 juli 2007 underrättade kommissionen Polen om att den preliminärt betraktade stängningen av Wulkan 1-slipen som en tillräcklig kompensationsåtgärd, förutsatt att vissa villkor uppfylldes. I sitt svar av den 24 augusti 2004, registrerat den 28 augusti 2007, bekräftade de polska myndigheterna sin avsikt att genomföra de kapacitetsminskningar som fanns specificerade i kommissionens skrivelse. |
| --- | --- |

(16)

Genom en skrivelse av den 31 juli 2007 underrättade kommissionen Polen om att den preliminärt betraktade stängningen av Wulkan 1-slipen som en tillräcklig kompensationsåtgärd, förutsatt att vissa villkor uppfylldes. I sitt svar av den 24 augusti 2004, registrerat den 28 augusti 2007, bekräftade de polska myndigheterna sin avsikt att genomföra de kapacitetsminskningar som fanns specificerade i kommissionens skrivelse.

| (17) | De polska myndigheterna tillhandahöll information om privatiseringen och omstruktureringen av SSN i skrivelser av den 5 januari 2007, registrerad samma dag, och den 9 januari 2007, registrerad den 11 januari 2007. Kommissionen svarade genom en skrivelse av den 29 januari 2007. I en skrivelse av den 28 februari 2007, registrerad samma dag, förband sig de polska myndigheterna att välja en investerare för varvet och underteckna ett privatiseringsavtal senast i slutet av juni 2007. |
| --- | --- |

(17)

De polska myndigheterna tillhandahöll information om privatiseringen och omstruktureringen av SSN i skrivelser av den 5 januari 2007, registrerad samma dag, och den 9 januari 2007, registrerad den 11 januari 2007. Kommissionen svarade genom en skrivelse av den 29 januari 2007. I en skrivelse av den 28 februari 2007, registrerad samma dag, förband sig de polska myndigheterna att välja en investerare för varvet och underteckna ett privatiseringsavtal senast i slutet av juni 2007.

| (18) | Kommissionen begärde ytterligare förtydliganden om privatiseringen av SSN genom skrivelser av den 29 maj 2007, den 28 juni 2007 och den 30 juli 2007. Polen tillhandahöll information om detta genom en skrivelse av den 1 juni 2007, registrerad den 4 juni 2007, som innehöll en förteckning över företag som hade fått en anbudsinfordran gällande förvärvet av SSN. Ytterligare information lämnades genom skrivelser av den 25 juni 2007, registrerad samma dag, och den 11 juli 2007, registrerad samma dag. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen begärde ytterligare förtydliganden om privatiseringen av SSN genom skrivelser av den 29 maj 2007, den 28 juni 2007 och den 30 juli 2007. Polen tillhandahöll information om detta genom en skrivelse av den 1 juni 2007, registrerad den 4 juni 2007, som innehöll en förteckning över företag som hade fått en anbudsinfordran gällande förvärvet av SSN. Ytterligare information lämnades genom skrivelser av den 25 juni 2007, registrerad samma dag, och den 11 juli 2007, registrerad samma dag.

| (19) | Genom en skrivelse av den 1 augusti 2007, registrerad den 6 augusti 2007 lämnade de polska myndigheterna SSN:s första utkast till informationsmemorandum. Genom en skrivelse av den 13 augusti 2007 skickade kommissionen sina synpunkter på informationsmemorandumet. Genom en skrivelse av den 21 augusti 2007, registrerad den 27 augusti 2007, underrättade de polska myndigheterna kommissionen om att varvets finansiella situation hade försämrats avsevärt och att de offentliga ägarna av varvet därför planerade att stödja det med kapitaltillskott. Polen tillkännagav också att informationsmemorandumet skulle uppdateras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(19)

Genom en skrivelse av den 1 augusti 2007, registrerad den 6 augusti 2007 lämnade de polska myndigheterna SSN:s första utkast till informationsmemorandum. Genom en skrivelse av den 13 augusti 2007 skickade kommissionen sina synpunkter på informationsmemorandumet. Genom en skrivelse av den 21 augusti 2007, registrerad den 27 augusti 2007, underrättade de polska myndigheterna kommissionen om att varvets finansiella situation hade försämrats avsevärt och att de offentliga ägarna av varvet därför planerade att stödja det med kapitaltillskott. Polen tillkännagav också att informationsmemorandumet skulle uppdateras i enlighet med detta.

| (20) | Kommissionen begärde förtydliganden genom en skrivelse av den 4 september 2007. De polska myndigheterna svarade genom skrivelser av den 7 september 2007, registrerad den 10 september 2007, och den 11 september 2007, i vilka Polen lämnade in en ny version av informationsmemorandumet och underrättade kommissionen om att anbudsinfordringar hade skickats till 221 potentiella investerare. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen begärde förtydliganden genom en skrivelse av den 4 september 2007. De polska myndigheterna svarade genom skrivelser av den 7 september 2007, registrerad den 10 september 2007, och den 11 september 2007, i vilka Polen lämnade in en ny version av informationsmemorandumet och underrättade kommissionen om att anbudsinfordringar hade skickats till 221 potentiella investerare.

| (21) | Kommission begärde ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 12 september 2007. Kommissionen lämnade sina synpunkter på informationsmemorandumet och begärde förtydligande genom skrivelser av den 14 september 2007 och den 3 oktober 2007. De polska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 12 oktober 2007, registrerad den 16 oktober 2007, i vilken angavs att sex potentiella investerare hade begärt en kopia av varvets informationsmemorandum. Genom en skrivelse av den 23 oktober 2007, registrerad samma dag, lämnade de polska myndigheterna en uppdaterad tidsplan för privatiseringen, i vilken antogs att förhandlingar med potentiella investerare skulle påbörjas i januari 2008. |
| --- | --- |

(21)

Kommission begärde ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 12 september 2007. Kommissionen lämnade sina synpunkter på informationsmemorandumet och begärde förtydligande genom skrivelser av den 14 september 2007 och den 3 oktober 2007. De polska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 12 oktober 2007, registrerad den 16 oktober 2007, i vilken angavs att sex potentiella investerare hade begärt en kopia av varvets informationsmemorandum. Genom en skrivelse av den 23 oktober 2007, registrerad samma dag, lämnade de polska myndigheterna en uppdaterad tidsplan för privatiseringen, i vilken antogs att förhandlingar med potentiella investerare skulle påbörjas i januari 2008.

| (22) | Genom en skrivelse av den 30 november 2007 begärde kommissionen att de nya ägarna av varvet lämnar in ett utkast till en omstruktureringsplan senast i slutet av februari 2008. Polen tillhandahöll ytterligare upplysningar om privatiseringsprocessen genom skrivelser av den 11 december 2007, registrerad den 13 december 2007, och den 19 december 2007, registrerad den 20 december 2007. Genom en skrivelse av den 21 december 2007, registrerad samma dag, underrättade Polen kommissionen om att den 20 december 2007 var Amber Sp. z o.o. (nedan kallat Amber, ett helägt dotterbolag till en polsk stålhandlare, Złomrex) den enda anbudsgivaren som hade lämnat ett bindande erbjudande om köp av aktier i SSN. |
| --- | --- |

(22)

Genom en skrivelse av den 30 november 2007 begärde kommissionen att de nya ägarna av varvet lämnar in ett utkast till en omstruktureringsplan senast i slutet av februari 2008. Polen tillhandahöll ytterligare upplysningar om privatiseringsprocessen genom skrivelser av den 11 december 2007, registrerad den 13 december 2007, och den 19 december 2007, registrerad den 20 december 2007. Genom en skrivelse av den 21 december 2007, registrerad samma dag, underrättade Polen kommissionen om att den 20 december 2007 var Amber Sp. z o.o. (nedan kallat Amber, ett helägt dotterbolag till en polsk stålhandlare, Złomrex) den enda anbudsgivaren som hade lämnat ett bindande erbjudande om köp av aktier i SSN.

| (23) | Den 10 januari 2008 hölls ett möte mellan de polska myndigheterna och kommissionen. Efter mötet bad kommissionen de polska myndigheterna att lämna ytterligare upplysningar om privatiseringsprocessen genom skrivelser av den 17 januari 2008, den 30 januari 2008, den 28 februari 2008, den 18 mars 2008 och den 2 april 2008. De polska myndigheterna svarade på kommissionens begäran genom skrivelser av den 23 januari, registrerad den 24 januari 2008, den 25 januari 2008, registrerad den 28 januari 2008 och den 30 januari 2008, registrerad den 31 januari 2008. Genom en skrivelse av den 8 februari 2008, registrerad samma dag, lämnade Polen in en kopia av Ambers bindande anbud. |
| --- | --- |

(23)

Den 10 januari 2008 hölls ett möte mellan de polska myndigheterna och kommissionen. Efter mötet bad kommissionen de polska myndigheterna att lämna ytterligare upplysningar om privatiseringsprocessen genom skrivelser av den 17 januari 2008, den 30 januari 2008, den 28 februari 2008, den 18 mars 2008 och den 2 april 2008. De polska myndigheterna svarade på kommissionens begäran genom skrivelser av den 23 januari, registrerad den 24 januari 2008, den 25 januari 2008, registrerad den 28 januari 2008 och den 30 januari 2008, registrerad den 31 januari 2008. Genom en skrivelse av den 8 februari 2008, registrerad samma dag, lämnade Polen in en kopia av Ambers bindande anbud.

| (24) | Genom en skrivelse av den 14 februari 2008, registrerad den 19 februari 2008, underrättade Polen kommissionen om att det inte skulle vara möjligt att fullfölja privatiseringen av varvet fram till det att tidsfristen löpte ut i slutet av februari 2008 och att de polska myndigheterna förband sig att senast under sommaren 2008 fullfölja privatiseringsprocessen och komma överens om omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(24)

Genom en skrivelse av den 14 februari 2008, registrerad den 19 februari 2008, underrättade Polen kommissionen om att det inte skulle vara möjligt att fullfölja privatiseringen av varvet fram till det att tidsfristen löpte ut i slutet av februari 2008 och att de polska myndigheterna förband sig att senast under sommaren 2008 fullfölja privatiseringsprocessen och komma överens om omstruktureringsplanen.

| (25) | Genom en skrivelse av den 29 februari 2008, registrerad den 3 mars 2008, lämnade de polska myndigheterna in två dokument från Amber. Det ena innehöll ytterligare förtydliganden, en översikt över omstruktureringsprogrammet och deklarerade åtaganden om förvärvet av SSN, inlämnade av Amber och var daterat den 29 februari 2008. Det andra var en första version av omstruktureringsplanen för SSN med en affärsplan för SSN för 2008–2012, med beaktande av de upplysningar som erhållits under det due diligence-förfarande som utförts på varvet. |
| --- | --- |

(25)

Genom en skrivelse av den 29 februari 2008, registrerad den 3 mars 2008, lämnade de polska myndigheterna in två dokument från Amber. Det ena innehöll ytterligare förtydliganden, en översikt över omstruktureringsprogrammet och deklarerade åtaganden om förvärvet av SSN, inlämnade av Amber och var daterat den 29 februari 2008. Det andra var en första version av omstruktureringsplanen för SSN med en affärsplan för SSN för 2008–2012, med beaktande av de upplysningar som erhållits under det due diligence-förfarande som utförts på varvet.

| (26) | Genom en skrivelse av den 28 mars 2008, registrerad samma dag, angav de polska myndigheterna att den ensamrättsperiod som Amber hade beviljats för förhandlingar hade förlängts till den 15 april 2008. Efter en inbjudan från de polska myndigheterna genom en skrivelse av den 4 april 2008, registrerad den 7 april 2008, hölls ett möte den 10 april 2008 mellan de polska myndigheterna, företrädare för SSN, Amber och kommissionen. |
| --- | --- |

(26)

Genom en skrivelse av den 28 mars 2008, registrerad samma dag, angav de polska myndigheterna att den ensamrättsperiod som Amber hade beviljats för förhandlingar hade förlängts till den 15 april 2008. Efter en inbjudan från de polska myndigheterna genom en skrivelse av den 4 april 2008, registrerad den 7 april 2008, hölls ett möte den 10 april 2008 mellan de polska myndigheterna, företrädare för SSN, Amber och kommissionen.

| (27) | Genom ett e-postmeddelande av den 9 april 2008, registrerat den 24 april 2008, lämnade Ambers konsult in preliminära finansiella prognoser för varvet. Amber lämnade även upplysningar vid mötet den 10 april 2008 och dessa upplysningar registrerades den 18 april 2008. |
| --- | --- |

(27)

Genom ett e-postmeddelande av den 9 april 2008, registrerat den 24 april 2008, lämnade Ambers konsult in preliminära finansiella prognoser för varvet. Amber lämnade även upplysningar vid mötet den 10 april 2008 och dessa upplysningar registrerades den 18 april 2008.

| (28) | Polen lämnade upplysningar om hur förhandlingarna med Amber fortskred genom skrivelser av den 7 april 2008, registrerad den 18 april 2008, den 23 april 2008, registrerad samma dag, den 25 april 2008, registrerad samma dag, den 28 april 2008, registrerad den 29 april 2008 och den 29 april 2008, registrerad den 5 maj 2008. Kommissionen begärde upplysningar genom en skrivelse av den 30 april 2008. Den 8 maj 2008 hölls ett möte mellan de polska myndigheterna och kommissionen. |
| --- | --- |

(28)

Polen lämnade upplysningar om hur förhandlingarna med Amber fortskred genom skrivelser av den 7 april 2008, registrerad den 18 april 2008, den 23 april 2008, registrerad samma dag, den 25 april 2008, registrerad samma dag, den 28 april 2008, registrerad den 29 april 2008 och den 29 april 2008, registrerad den 5 maj 2008. Kommissionen begärde upplysningar genom en skrivelse av den 30 april 2008. Den 8 maj 2008 hölls ett möte mellan de polska myndigheterna och kommissionen.

| (29) | Kommissionen skickade synpunkter på privatiseringsprocessens fortskridande genom skrivelser av den 21 april 2008 och den 30 april 2008. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen skickade synpunkter på privatiseringsprocessens fortskridande genom skrivelser av den 21 april 2008 och den 30 april 2008.

| (30) | Slutligen underrättade Polen kommissionen genom en skrivelse av den 12 maj 2008, registrerad samma dag, om att Amber hade dragit sig ur privatiseringsprocessen. |
| --- | --- |

(30)

Slutligen underrättade Polen kommissionen genom en skrivelse av den 12 maj 2008, registrerad samma dag, om att Amber hade dragit sig ur privatiseringsprocessen.

| (31) | Polen underrättade också kommissionen om att de polska myndigheterna vidtog åtgärder för att återuppta privatiseringsprocessen i syfte att skriva under privatiseringsavtal senast i slutet av november 2008. Från och med den 3 juni 2008 skickade Polen dagliga rapporter till kommissionen om de åtgärder som vidtogs av berörda parter i den återupptagna privatiseringsprocessen. Kommissionen höll ett möte med de polska myndigheterna den 13 juni 2008. |
| --- | --- |

(31)

Polen underrättade också kommissionen om att de polska myndigheterna vidtog åtgärder för att återuppta privatiseringsprocessen i syfte att skriva under privatiseringsavtal senast i slutet av november 2008. Från och med den 3 juni 2008 skickade Polen dagliga rapporter till kommissionen om de åtgärder som vidtogs av berörda parter i den återupptagna privatiseringsprocessen. Kommissionen höll ett möte med de polska myndigheterna den 13 juni 2008.

| (32) | Den 20 juni 2008 hölls på begäran av de polska myndigheterna ett möte mellan kommissionen, de polska myndigheterna och det norska företaget Ulstein, och den 24 juni 2008 hölls ett möte mellan kommissionen, de polska myndigheterna och det polska företaget Mostostal Chojnice. Dessa företag presenterades för kommissionen som potentiella köpare av SSN. Genom en skrivelse av den 26 juni 2008, registrerad samma dag, lämnade Polen ett utkast till en omstruktureringsplan för SSN som hade upprättats av Mostostal Chojnice. Ytterligare upplysningar lämnades genom en skrivelse av den 7 juli 2008, registrerad den 8 juli 2008. |
| --- | --- |

(32)

Den 20 juni 2008 hölls på begäran av de polska myndigheterna ett möte mellan kommissionen, de polska myndigheterna och det norska företaget Ulstein, och den 24 juni 2008 hölls ett möte mellan kommissionen, de polska myndigheterna och det polska företaget Mostostal Chojnice. Dessa företag presenterades för kommissionen som potentiella köpare av SSN. Genom en skrivelse av den 26 juni 2008, registrerad samma dag, lämnade Polen ett utkast till en omstruktureringsplan för SSN som hade upprättats av Mostostal Chojnice. Ytterligare upplysningar lämnades genom en skrivelse av den 7 juli 2008, registrerad den 8 juli 2008.

| (33) | Genom en skrivelse av den 14 juli 2008 förband sig Polen att presentera en fullständig omstruktureringsplan för kommissionen senast den 12 september 2008. |
| --- | --- |

(33)

Genom en skrivelse av den 14 juli 2008 förband sig Polen att presentera en fullständig omstruktureringsplan för kommissionen senast den 12 september 2008.

| (34) | Den 16 juli 2009 lade kommissionen preliminärt fram en bedömning och slutsatser i ett utkast till ett beslut för att slutföra det formella granskningsförfarandet, i vilket konstaterades att det statliga stöd som hade genomförts till förmån för SSN var oförenligt med den gemensamma marknaden och att det måste återkrävas. Mot bakgrund av en skrivelse från Polen av den 14 juli 2008 beslutade sig kommissionen för att skjuta upp detta beslut så att den kunde bedöma om den nya omstruktureringsplanen som de polska myndigheterna skulle lämna den 12 september 2008 påtagligt skulle förbättra situationen och göra det möjligt att betrakta stödet som förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(34)

Den 16 juli 2009 lade kommissionen preliminärt fram en bedömning och slutsatser i ett utkast till ett beslut för att slutföra det formella granskningsförfarandet, i vilket konstaterades att det statliga stöd som hade genomförts till förmån för SSN var oförenligt med den gemensamma marknaden och att det måste återkrävas. Mot bakgrund av en skrivelse från Polen av den 14 juli 2008 beslutade sig kommissionen för att skjuta upp detta beslut så att den kunde bedöma om den nya omstruktureringsplanen som de polska myndigheterna skulle lämna den 12 september 2008 påtagligt skulle förbättra situationen och göra det möjligt att betrakta stödet som förenligt med den gemensamma marknaden.

| (35) | Därefter underrättade Polen kommissionen varje vecka om hur privatiseringsförfarandet fortskred (skrivelser av den 28 juli, den 4 augusti, den 12 augusti, den 21 augusti, den 25 augusti, den 1 september, den 8 september, den 16 september och den 23 september 2008, registrerade på samma dag). |
| --- | --- |

(35)

Därefter underrättade Polen kommissionen varje vecka om hur privatiseringsförfarandet fortskred (skrivelser av den 28 juli, den 4 augusti, den 12 augusti, den 21 augusti, den 25 augusti, den 1 september, den 8 september, den 16 september och den 23 september 2008, registrerade på samma dag).

| (36) | Genom en skrivelse av den 18 juli 2008, registrerad den 21 juli 2008, bad Polen om en samrådsrunda med kommissionen rörande utkastet till omstruktureringsplanen så att man kunde upprätta en slutlig version av planen i vilken hänsyn togs till synpunkterna från kommissionen. Kommissionen samtyckte till tidsplanen för samråden genom en skrivelse av den 31 juli 2008. |
| --- | --- |

(36)

Genom en skrivelse av den 18 juli 2008, registrerad den 21 juli 2008, bad Polen om en samrådsrunda med kommissionen rörande utkastet till omstruktureringsplanen så att man kunde upprätta en slutlig version av planen i vilken hänsyn togs till synpunkterna från kommissionen. Kommissionen samtyckte till tidsplanen för samråden genom en skrivelse av den 31 juli 2008.

| (37) | Det dröjde dock till den 3 september 2008 innan kommissionen tog emot ett informellt utkast till omstruktureringsplan för SSN. Efter det hölls ett första möte den 4 september 2008 mellan de polska myndigheterna, kommissionen och Mostostal. Den 8 september tog kommissionen emot ett reviderat utkast till omstruktureringsplan och den 10 september anordnades ett nytt möte med de polska myndigheterna, Mostostal och den potentiella medinvesteraren Ulstein. |
| --- | --- |

(37)

Det dröjde dock till den 3 september 2008 innan kommissionen tog emot ett informellt utkast till omstruktureringsplan för SSN. Efter det hölls ett första möte den 4 september 2008 mellan de polska myndigheterna, kommissionen och Mostostal. Den 8 september tog kommissionen emot ett reviderat utkast till omstruktureringsplan och den 10 september anordnades ett nytt möte med de polska myndigheterna, Mostostal och den potentiella medinvesteraren Ulstein.

| (38) | Genom en skrivelse av den 12 september 2008, registrerad samma dag, lämnade Polen in den slutliga omstruktureringsplanen för SSN som hade upprättats av Mostostal i samarbete med det norska varvet Ulstein. |
| --- | --- |

(38)

Genom en skrivelse av den 12 september 2008, registrerad samma dag, lämnade Polen in den slutliga omstruktureringsplanen för SSN som hade upprättats av Mostostal i samarbete med det norska varvet Ulstein.

| (39) | Genom en skrivelse av den 16 september 2008, registrerad den 17 september 2008, lämnade Polen ett utkast till privatiseringsavtal mellan Mostostal och SSN:s offentliga ägare (byrån för industriell utveckling ARP) och det polska varvsbolaget KPS. |
| --- | --- |

(39)

Genom en skrivelse av den 16 september 2008, registrerad den 17 september 2008, lämnade Polen ett utkast till privatiseringsavtal mellan Mostostal och SSN:s offentliga ägare (byrån för industriell utveckling ARP) och det polska varvsbolaget KPS.

| (40) | Genom en skrivelse av den 22 september 2008, registrerad samma dag, underrättade Ulstein kommissionen om att företaget tänkte dra sig ur privatiseringsprocessen och inte skulle delta i omstruktureringen av SSN. |
| --- | --- |

(40)

Genom en skrivelse av den 22 september 2008, registrerad samma dag, underrättade Ulstein kommissionen om att företaget tänkte dra sig ur privatiseringsprocessen och inte skulle delta i omstruktureringen av SSN.

| (41) | Genom en skrivelse av den 22 september 2008, registrerad den 25 september 2008, underrättade Mostostal kommissionen om att Mostostal mot bakgrund av Ulsteins beslut skulle vara berett att genomföra hela omstruktureringsplanen för SSN på egen hand. Den 30 september 2008 hölls ett möte mellan de polska myndigheterna, kommissionen och Mostostal. |
| --- | --- |

(41)

Genom en skrivelse av den 22 september 2008, registrerad den 25 september 2008, underrättade Mostostal kommissionen om att Mostostal mot bakgrund av Ulsteins beslut skulle vara berett att genomföra hela omstruktureringsplanen för SSN på egen hand. Den 30 september 2008 hölls ett möte mellan de polska myndigheterna, kommissionen och Mostostal.

| (42) | Genom en skrivelse av den 27 oktober 2008 underrättade kommissionen Polen om ramvillkoren för genomförandet av detta beslut. Genom en skrivelse av den 3 november 2008, registrerad den 4 november 2008, förband sig Polen att respektera dessa villkor till fullo. Kommissionen accepterade detta åtagande genom en skrivelse av den 6 november 2008. |
| --- | --- |

(42)

Genom en skrivelse av den 27 oktober 2008 underrättade kommissionen Polen om ramvillkoren för genomförandet av detta beslut. Genom en skrivelse av den 3 november 2008, registrerad den 4 november 2008, förband sig Polen att respektera dessa villkor till fullo. Kommissionen accepterade detta åtagande genom en skrivelse av den 6 november 2008.

| (43) | Genom en skrivelse av den 14 juni 2007 bad kommissionen de polska myndigheterna att tillhandahålla upplysningar om det statliga stöd som SSN hade fått efter det att det formella granskningsförfarandet hade inletts. De polska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 11 juli 2007, registrerad samma dag. Kommission begärde ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 13 november 2007. Polen svarade genom en skrivelse av den 9 januari 2008, registrerad samma dag. Polen lämnade ytterligare upplysningar om det statliga stöd som hade beviljats till förmån för varvet genom en skrivelse av den 9 januari 2008, registrerad den 10 januari 2008. Polen underrättade kommissionen om ytterligare åtgärder som hade beviljats till förmån för SSN genom skrivelser av den 6 december 2007, registrerad samma dag, den 9 januari 2008, registrerad den 10 januari 2008, den 12 februari 2008, registrerad den 13 februari 2008, den 26 juni 2008, registrerad den 27 juni 2008 och den 12 september 2008, registrerad samma dag. |
| --- | --- |

(43)

Genom en skrivelse av den 14 juni 2007 bad kommissionen de polska myndigheterna att tillhandahålla upplysningar om det statliga stöd som SSN hade fått efter det att det formella granskningsförfarandet hade inletts. De polska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 11 juli 2007, registrerad samma dag. Kommission begärde ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 13 november 2007. Polen svarade genom en skrivelse av den 9 januari 2008, registrerad samma dag. Polen lämnade ytterligare upplysningar om det statliga stöd som hade beviljats till förmån för varvet genom en skrivelse av den 9 januari 2008, registrerad den 10 januari 2008. Polen underrättade kommissionen om ytterligare åtgärder som hade beviljats till förmån för SSN genom skrivelser av den 6 december 2007, registrerad samma dag, den 9 januari 2008, registrerad den 10 januari 2008, den 12 februari 2008, registrerad den 13 februari 2008, den 26 juni 2008, registrerad den 27 juni 2008 och den 12 september 2008, registrerad samma dag.

2.   BESKRIVNING

2.1   STÖDMOTTAGARE

| (44) | Stödmottagaren är belägen i Zachodniopomorskie-regionen (västra Pommern) i nordvästra Polen. Kommissionen konstaterar att företag som är belägna i denna region enligt reglerna för statligt stöd är berättigade till hjälp från strukturfonderna enligt målet om konvergens (3) och från Sammanhållningsfonden (4). Företag i den här regionen är potentiellt berättigade till att få stöd från det regionala operativa programmet för Zachodniopomorskie-regionen enligt de prioriterade områdena för stöd till små och medelstora företag, innovation och åtgärder för tekniköverföring (som syftar till att skapa arbete på lång sikt) och för den sociala infrastrukturen och utbildningens infrastruktur, med inriktning på yrkesutbildning och livslångt lärande. Företag i denna region är också berättigade till stöd inom det operativa programmet för innovativ ekonomi. |
| --- | --- |

(44)

Stödmottagaren är belägen i Zachodniopomorskie-regionen (västra Pommern) i nordvästra Polen. Kommissionen konstaterar att företag som är belägna i denna region enligt reglerna för statligt stöd är berättigade till hjälp från strukturfonderna enligt målet om konvergens (3) och från Sammanhållningsfonden (4). Företag i den här regionen är potentiellt berättigade till att få stöd från det regionala operativa programmet för Zachodniopomorskie-regionen enligt de prioriterade områdena för stöd till små och medelstora företag, innovation och åtgärder för tekniköverföring (som syftar till att skapa arbete på lång sikt) och för den sociala infrastrukturen och utbildningens infrastruktur, med inriktning på yrkesutbildning och livslångt lärande. Företag i denna region är också berättigade till stöd inom det operativa programmet för innovativ ekonomi.

| (45) | SSN bildades den 25 juni 2002 för att ta över varvsverksamheten från Stocznia Szczecińska Porta Holding SA (nedan kallat SSPH) och dess största dotterbolag inom varvsindustrin Stocznia Szczecińska (nedan kallat SS) som gick i konkurs den 29 juli 2002. SSN etablerades som ett tomt skal utan de skulder som hörde samman med den tidigare verksamheten hos SSPH och SS. |
| --- | --- |

(45)

SSN bildades den 25 juni 2002 för att ta över varvsverksamheten från Stocznia Szczecińska Porta Holding SA (nedan kallat SSPH) och dess största dotterbolag inom varvsindustrin Stocznia Szczecińska (nedan kallat SS) som gick i konkurs den 29 juli 2002. SSN etablerades som ett tomt skal utan de skulder som hörde samman med den tidigare verksamheten hos SSPH och SS.

| (46) | Det nya varvet togs över av statligt ägda Agencja Rozwoju Przemysłu SA (byrån för industriell utveckling, nedan kallad ARP) och staten i syfte att slutföra den pågående produktionen och återuppta varvsverksamheten medan den nödvändiga omstruktureringen genomfördes. Formellt var det företag som tog över den tidigare varvsverksamheten ett dotterbolag till SSPH som bildades 1989, Allround Ship Services Sp. z o.o. (nedan kallat ASS). Faktum är att det helstatliga SSPH på grund av finansiella svårigheter redan 2001 hade beslutat sig för att koncentrera varvsverksamheten till ASS, som betraktades som mer öppet för omstrukturering än SS. I januari 2002 slöt ASS, som ursprungligen var ett litet dotterbolag inom måleribranschen, ett ramavtal med SSPH om att bygga skrov och hyrde för detta ändamål produktionstillgångar från SSPH. Några veckor innan SSPH lämnade in sin konkursansökan såldes ASS till ARP för 1 zloty. ASS bytte därefter namn till Stocznia Szczecinska Nowa (SSN – dvs. stödmottagaren). |
| --- | --- |

(46)

Det nya varvet togs över av statligt ägda Agencja Rozwoju Przemysłu SA (byrån för industriell utveckling, nedan kallad ARP) och staten i syfte att slutföra den pågående produktionen och återuppta varvsverksamheten medan den nödvändiga omstruktureringen genomfördes. Formellt var det företag som tog över den tidigare varvsverksamheten ett dotterbolag till SSPH som bildades 1989, Allround Ship Services Sp. z o.o. (nedan kallat ASS). Faktum är att det helstatliga SSPH på grund av finansiella svårigheter redan 2001 hade beslutat sig för att koncentrera varvsverksamheten till ASS, som betraktades som mer öppet för omstrukturering än SS. I januari 2002 slöt ASS, som ursprungligen var ett litet dotterbolag inom måleribranschen, ett ramavtal med SSPH om att bygga skrov och hyrde för detta ändamål produktionstillgångar från SSPH. Några veckor innan SSPH lämnade in sin konkursansökan såldes ASS till ARP för 1 zloty. ASS bytte därefter namn till Stocznia Szczecinska Nowa (SSN – dvs. stödmottagaren).

| (47) | Vid den tidpunkten tog SSN inte över tillgångarna från SSPH och SS, utan hyrde dem i stället av konkursförvaltaren till juli 2004. Den 20 juli 2004 slöt SSN avtal med konkursförvaltaren för SSPH och SS genom vilket företaget köpte alla deras tillgångar. SSN tog inte över SSPH:s eller SS skulder utan dessa förblev hos de två företagen och togs omhand under konkursförfarandet. SSN tog över några pågående arbeten genom att sluta nya avtal med redarna. |
| --- | --- |

(47)

Vid den tidpunkten tog SSN inte över tillgångarna från SSPH och SS, utan hyrde dem i stället av konkursförvaltaren till juli 2004. Den 20 juli 2004 slöt SSN avtal med konkursförvaltaren för SSPH och SS genom vilket företaget köpte alla deras tillgångar. SSN tog inte över SSPH:s eller SS skulder utan dessa förblev hos de två företagen och togs omhand under konkursförfarandet. SSN tog över några pågående arbeten genom att sluta nya avtal med redarna.

| (48) | ASS tog över de anställda i SSPH och SS, men varvet minskade gradvis sin personalstyrka från 8 071 år 2001 till 5 322 i slutet av 2006. År 2007 hade företaget i genomsnitt 4 700 anställda. |
| --- | --- |

(48)

ASS tog över de anställda i SSPH och SS, men varvet minskade gradvis sin personalstyrka från 8 071 år 2001 till 5 322 i slutet av 2006. År 2007 hade företaget i genomsnitt 4 700 anställda.

| (49) | Produktionsvolymen ökade från 158 000 kbt år 2003 till 213 000 kbt år 2005, men sjönk till 167 000 kbt år 2006. Orderboken omfattade i augusti 200730 fartyg till ett totalt värde på 1 134 miljoner euro. SSN ligger på 32:a plats i världen och 6:e plats i Europa med avseende på orderbokens storlek. |
| --- | --- |

(49)

Produktionsvolymen ökade från 158 000 kbt år 2003 till 213 000 kbt år 2005, men sjönk till 167 000 kbt år 2006. Orderboken omfattade i augusti 200730 fartyg till ett totalt värde på 1 134 miljoner euro. SSN ligger på 32:a plats i världen och 6:e plats i Europa med avseende på orderbokens storlek.

| (50) | Företagets viktigaste kunder finns i Tyskland, Nederländerna, Ryssland och Italien. Dess huvudkonkurrenter i Europa är spanska, tyska och kroatiska varv. |
| --- | --- |

(50)

Företagets viktigaste kunder finns i Tyskland, Nederländerna, Ryssland och Italien. Dess huvudkonkurrenter i Europa är spanska, tyska och kroatiska varv.

| (51) | För närvarande ägs 80 % av SSN av Korporacja Polskie Stocznie SA (nedan kallat KPS) och 18 % ägs av ARP. Staten äger 2 % av aktierna. ARP är ett aktiebolag som är inrättat genom lag och ägs till 100 % av staten. ARP bedriver verksamhet som anförtros företaget enligt lagen, däribland deltagande i förfaranden för omstrukturering av ägarskap i statligt ägda företag, förvaltning av statens tillgångar och aktier för de statliga institutionernas räkning och tillhandahållande av lån och garantier för omstrukturering av offentliga företag. KPS ägs till 100 % av ARP och grundades för att erbjuda finansiering till varvsföretagen i Polen. |
| --- | --- |

(51)

För närvarande ägs 80 % av SSN av Korporacja Polskie Stocznie SA (nedan kallat KPS) och 18 % ägs av ARP. Staten äger 2 % av aktierna. ARP är ett aktiebolag som är inrättat genom lag och ägs till 100 % av staten. ARP bedriver verksamhet som anförtros företaget enligt lagen, däribland deltagande i förfaranden för omstrukturering av ägarskap i statligt ägda företag, förvaltning av statens tillgångar och aktier för de statliga institutionernas räkning och tillhandahållande av lån och garantier för omstrukturering av offentliga företag. KPS ägs till 100 % av ARP och grundades för att erbjuda finansiering till varvsföretagen i Polen.

| (52) | SSN tillverkar fartyg, däribland containerfartyg, kemikalietankfartyg, ro-ro-fartyg och kombifartyg. En procent av företagets verksamhet omfattar tillverkning av metallkonstruktioner och tillhandahållandet av olika varvsrelaterade tjänster. |
| --- | --- |

(52)

SSN tillverkar fartyg, däribland containerfartyg, kemikalietankfartyg, ro-ro-fartyg och kombifartyg. En procent av företagets verksamhet omfattar tillverkning av metallkonstruktioner och tillhandahållandet av olika varvsrelaterade tjänster.

| (53) | SSN:s viktigaste produktionsanläggningar är tre slipar: Wulkan Nowy, Odra Nowa och Wulkan 1. |
| --- | --- |

(53)

SSN:s viktigaste produktionsanläggningar är tre slipar: Wulkan Nowy, Odra Nowa och Wulkan 1.

| (54) | Omedelbart efter att SNN hade grundats 2002 började företaget genomföra omstruktureringsaktiviteter. SSN upprättade en omstruktureringsplan 2003 som godkändes första gången av aktieägarna den 19 december 2002 och därefter ändrades i oktober 2003. Följande faktorer identifierades som huvudskälen till konkursen för det tidigare varvet i Szczecin: tekniska problem, designfel, låg produktivitet, höga kostnader och externa faktorer såsom den höga växelkursen för den polska zlotyn och konkurrens från Asien. På grund av dessa problem blev den finansiella marknaden ovillig att finansiera varvet, vilket i sin tur ledde till försenade leveranser och därmed en ackumulering av viten och skulder. |
| --- | --- |

(54)

Omedelbart efter att SNN hade grundats 2002 började företaget genomföra omstruktureringsaktiviteter. SSN upprättade en omstruktureringsplan 2003 som godkändes första gången av aktieägarna den 19 december 2002 och därefter ändrades i oktober 2003. Följande faktorer identifierades som huvudskälen till konkursen för det tidigare varvet i Szczecin: tekniska problem, designfel, låg produktivitet, höga kostnader och externa faktorer såsom den höga växelkursen för den polska zlotyn och konkurrens från Asien. På grund av dessa problem blev den finansiella marknaden ovillig att finansiera varvet, vilket i sin tur ledde till försenade leveranser och därmed en ackumulering av viten och skulder.

| (55) | Syftet med omstruktureringsstrategin var att företaget skulle uppnå en varaktig lönsamhet genom att koncentrera sig på containerfartygsmarknaden och bli en viktig tillverkare av kemikalietank-, ro-ro- och con-ro-fartyg samt specialfartyg. Omstruktureringsplanen innehöll också möjligheten att hitta en strategisk investerare. Den ursprungliga omstruktureringsplanen måste ändras 2003 på grund av finansiella svårigheter hos de samarbetande företagen, svårigheter med de anställda och verksamheten som var nära förbunden med SSN. |
| --- | --- |

(55)

Syftet med omstruktureringsstrategin var att företaget skulle uppnå en varaktig lönsamhet genom att koncentrera sig på containerfartygsmarknaden och bli en viktig tillverkare av kemikalietank-, ro-ro- och con-ro-fartyg samt specialfartyg. Omstruktureringsplanen innehöll också möjligheten att hitta en strategisk investerare. Den ursprungliga omstruktureringsplanen måste ändras 2003 på grund av finansiella svårigheter hos de samarbetande företagen, svårigheter med de anställda och verksamheten som var nära förbunden med SSN.

| (56) | SSN:s finansiella situation genomgick gradvis en markant försämring.

  Tabell 1


  SSN:s produktion












  (miljoner zloty) |
| --- | --- |
| | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 30.9.2007 |
| Omsättning | 424,88 | 1 114,44 | 1 303,46 | 1 416,04 | 1 199,38 | 655,87 |
| Rörelseresultat | –6,16 | –39,64 | – 119,80 | –11,44 | – 194,24 | – 134,36 |
| Eget kapital | 65,01 | 62,01 | 112,83 | 247,96 | 149,43 | 81,96 |
| Källa: 2006 års informationsmemorandum, inlämnat av de polska myndigheterna den 12 oktober 2007, och en affärsplan för SSN för 2008–2012, med beaktande av de upplysningar som erhållits under det due diligence-förfarande som utförts på varvet, inlämnad genom en skrivelse av den 29 februari 2008. |

(56)

SSN:s finansiella situation genomgick gradvis en markant försämring.

Tabell 1

SSN:s produktion

(miljoner zloty)

2002

2003

2004

2005

2006

30.9.2007

Omsättning

424,88

1 114,44

1 303,46

1 416,04

1 199,38

655,87

Rörelseresultat

–6,16

–39,64

– 119,80

–11,44

– 194,24

– 134,36

Eget kapital

65,01

62,01

112,83

247,96

149,43

81,96

Källa: 2006 års informationsmemorandum, inlämnat av de polska myndigheterna den 12 oktober 2007, och en affärsplan för SSN för 2008–2012, med beaktande av de upplysningar som erhållits under det due diligence-förfarande som utförts på varvet, inlämnad genom en skrivelse av den 29 februari 2008.

| (57) | De externa faktorer som bidrog till den svåra finansiella situationen omfattade nedskrivning av dollarn (valutan för varvets intäkter) och uppskrivning av zlotyn (valutan för kostnaderna), stigande stålpriser och svårigheter att erhålla fartygsfinansiering efter SSPH:s konkurs. När det gäller de interna orsakerna till varvets svårigheter har det konstaterats att anläggningarna var i dåligt skick och krävde betydande upprustning. Från 2006 stod varvet inför allvarliga problem med personalstyrkan: en hög frånvarofrekvens, hög omsättning och ett utflöde av kvalificerade arbetstagare till andra varv, särskilt i Tyskland och Norge, där lönerna var betydligt högre. |
| --- | --- |

(57)

De externa faktorer som bidrog till den svåra finansiella situationen omfattade nedskrivning av dollarn (valutan för varvets intäkter) och uppskrivning av zlotyn (valutan för kostnaderna), stigande stålpriser och svårigheter att erhålla fartygsfinansiering efter SSPH:s konkurs. När det gäller de interna orsakerna till varvets svårigheter har det konstaterats att anläggningarna var i dåligt skick och krävde betydande upprustning. Från 2006 stod varvet inför allvarliga problem med personalstyrkan: en hög frånvarofrekvens, hög omsättning och ett utflöde av kvalificerade arbetstagare till andra varv, särskilt i Tyskland och Norge, där lönerna var betydligt högre.

2.2   BESLUT OM ATT INLEDA ETT FÖRFARANDE ENLIGT ARTIKEL 88.2 I EG-FÖRDRAGET

| (58) | I sitt beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande konstaterade kommissionen inledningsvis att vissa av de anmälda åtgärderna utgjorde nytt stöd enligt punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget eftersom de vid tidpunkten för anslutningen ännu inte hade beviljats. Kommissionen angav dessa åtgärder i del B i bilagan till beslutet. |
| --- | --- |

(58)

I sitt beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande konstaterade kommissionen inledningsvis att vissa av de anmälda åtgärderna utgjorde nytt stöd enligt punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget eftersom de vid tidpunkten för anslutningen ännu inte hade beviljats. Kommissionen angav dessa åtgärder i del B i bilagan till beslutet.

| (59) | Kommissionen beslutade också att en rad åtgärder som angavs i del A i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande hade genomförts till förmån för SSN före den 1 maj 2004 och inte var tillämpliga efter anslutningen enligt punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget. Dessa skulle därför inte granskas enligt det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget. Dessa åtgärder omfattas därför inte av detta beslut. De måste emellertid ändå beaktas vid bedömningen av förenligheten med den gemensamma marknaden när det gäller de åtgärder som har genomförts efter anslutningen. |
| --- | --- |

(59)

Kommissionen beslutade också att en rad åtgärder som angavs i del A i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande hade genomförts till förmån för SSN före den 1 maj 2004 och inte var tillämpliga efter anslutningen enligt punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget. Dessa skulle därför inte granskas enligt det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget. Dessa åtgärder omfattas därför inte av detta beslut. De måste emellertid ändå beaktas vid bedömningen av förenligheten med den gemensamma marknaden när det gäller de åtgärder som har genomförts efter anslutningen.

| (60) | I huvudsak hävdade kommissionen, med hänsyn till de åtgärder som finns angivna i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande, att ett juridiskt bindande beslut för dessa åtgärder inte hade fattats före anslutningen, även om det konstaterades att vissa preliminära steg hade tagits mot ett sådant beslut. |
| --- | --- |

(60)

I huvudsak hävdade kommissionen, med hänsyn till de åtgärder som finns angivna i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande, att ett juridiskt bindande beslut för dessa åtgärder inte hade fattats före anslutningen, även om det konstaterades att vissa preliminära steg hade tagits mot ett sådant beslut.

| (61) | Den första av dessa åtgärder är kapitaltillskottet från ARP. Omstruktureringsplanen från 2003 innehöll ett kapitaltillskott på 241 752 900 zloty men endast en del av detta kapitaltillskott (180 miljoner zloty) genomfördes före anslutningen. ARP kunde dock inte genomföra hela kapitalökningen på 241 752 900 zloty av budgetmässiga skäl. Enligt Polen fattades beslutet om att genomföra det återstående kapitaltillskottet (61 752 652 zloty) den 21 december 2004. |
| --- | --- |

(61)

Den första av dessa åtgärder är kapitaltillskottet från ARP. Omstruktureringsplanen från 2003 innehöll ett kapitaltillskott på 241 752 900 zloty men endast en del av detta kapitaltillskott (180 miljoner zloty) genomfördes före anslutningen. ARP kunde dock inte genomföra hela kapitalökningen på 241 752 900 zloty av budgetmässiga skäl. Enligt Polen fattades beslutet om att genomföra det återstående kapitaltillskottet (61 752 652 zloty) den 21 december 2004.

| (62) | Den andra och tredje åtgärden består av fullgörandegarantier från ARP (var och en motsvarande ett stöd på 1 935 000 zloty). Dessa garantier hänför sig till fartyg för vilka avtal slöts 2002. Garantierna för efterföljande fartyg skulle tecknas så snart de föregående fartygen hade levererats. Garantierna för fartyg nummer 7 och 8 skulle beviljas då fartyg nummer 4 och 5 hade levererats (2005). |
| --- | --- |

(62)

Den andra och tredje åtgärden består av fullgörandegarantier från ARP (var och en motsvarande ett stöd på 1 935 000 zloty). Dessa garantier hänför sig till fartyg för vilka avtal slöts 2002. Garantierna för efterföljande fartyg skulle tecknas så snart de föregående fartygen hade levererats. Garantierna för fartyg nummer 7 och 8 skulle beviljas då fartyg nummer 4 och 5 hade levererats (2005).

| (63) | Den sista uppsättningen åtgärder som enligt den tillgängliga informationen inte beviljades förrän efter anslutningen, är åtgärder som har beviljats till förmån för SSN av staden Szczecin i form av avskrivningar och uppskov med betalningen av fastighetsskatt. Totalt representerar dessa åtgärder 12,5 miljoner zloty. Dessa åtgärder har, enligt den information som de polska myndigheterna har tillhandahållit (5), ännu inte beviljats till förmån för varvet. |
| --- | --- |

(63)

Den sista uppsättningen åtgärder som enligt den tillgängliga informationen inte beviljades förrän efter anslutningen, är åtgärder som har beviljats till förmån för SSN av staden Szczecin i form av avskrivningar och uppskov med betalningen av fastighetsskatt. Totalt representerar dessa åtgärder 12,5 miljoner zloty. Dessa åtgärder har, enligt den information som de polska myndigheterna har tillhandahållit (5), ännu inte beviljats till förmån för varvet.

| (64) | Kommissionen beslutade sig för att inleda ett formellt granskningsförfarande på grund av följande tvivel i fråga om omstruktureringsstödets förenlighet med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen beslutade sig för att inleda ett formellt granskningsförfarande på grund av följande tvivel i fråga om omstruktureringsstödets förenlighet med den gemensamma marknaden.

| (65) | För det första hyste kommissionen tvivel om huruvida SSN var berättigat till omstruktureringsstöd. Det verkade som att företaget hade grundats för att ta över verksamheten från sin föregångare som gått i konkurs, utan att ta över skulderna. Kommissionen ansåg därför att SSN var ett nytt företag i den mening som avses i de tillämpliga gemenskapsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(65)

För det första hyste kommissionen tvivel om huruvida SSN var berättigat till omstruktureringsstöd. Det verkade som att företaget hade grundats för att ta över verksamheten från sin föregångare som gått i konkurs, utan att ta över skulderna. Kommissionen ansåg därför att SSN var ett nytt företag i den mening som avses i de tillämpliga gemenskapsriktlinjerna.

| (66) | För det andra hyste kommissionen tvivel om huruvida omstruktureringsinsatserna (de redan genomförda och de pågående) skulle leda till en långsiktig lönsamhet för SSN. Den omstrukturering som varvet har genomfört har i huvudsak handlat om att minska skulderna och förbättra likviditeten så att produktionen skulle kunna fortsätta. De påstådda kostnaderna för de faktiska omstruktureringsinsatserna omfattade kostnader för att köpa produktionsmedel från konkursförvaltaren för SSPH och SS. Kommissionen noterade att den planerade produktivitetsnivån skulle förbli relativt låg även i slutet av omstruktureringsperioden jämfört med de konkurrerande europeiska varvens produktivitet. |
| --- | --- |

(66)

För det andra hyste kommissionen tvivel om huruvida omstruktureringsinsatserna (de redan genomförda och de pågående) skulle leda till en långsiktig lönsamhet för SSN. Den omstrukturering som varvet har genomfört har i huvudsak handlat om att minska skulderna och förbättra likviditeten så att produktionen skulle kunna fortsätta. De påstådda kostnaderna för de faktiska omstruktureringsinsatserna omfattade kostnader för att köpa produktionsmedel från konkursförvaltaren för SSPH och SS. Kommissionen noterade att den planerade produktivitetsnivån skulle förbli relativt låg även i slutet av omstruktureringsperioden jämfört med de konkurrerande europeiska varvens produktivitet.

| (67) | För det tredje hyste kommissionen tvivel, baserat på den tillgängliga informationen, om huruvida lämpliga kompensationsåtgärder hade vidtagits eftersom ingen faktisk minskning av produktionskapaciteten hade genomförts på varvet. |
| --- | --- |

(67)

För det tredje hyste kommissionen tvivel, baserat på den tillgängliga informationen, om huruvida lämpliga kompensationsåtgärder hade vidtagits eftersom ingen faktisk minskning av produktionskapaciteten hade genomförts på varvet.

| (68) | För det fjärde hyste kommissionen tvivel om huruvida vissa av de påstådda omstruktureringskostnaderna, såsom kostnaden för inköp av produktionstillgångar, skulle betraktas som en faktisk del av omstruktureringen. |
| --- | --- |

(68)

För det fjärde hyste kommissionen tvivel om huruvida vissa av de påstådda omstruktureringskostnaderna, såsom kostnaden för inköp av produktionstillgångar, skulle betraktas som en faktisk del av omstruktureringen.

| (69) | Slutligen hyste kommissionen tvivel om huruvida stödmottagarens eget bidrag till omstruktureringsplanen, antingen genom egna resurser eller genom extern finansiering på marknadsmässiga villkor, var betydande. Kommissionen hyste särskilt tvivel om huruvida användningen av kumulerad vinst utgjorde eget bidrag. Därutöver noterade kommissionen att 78 % av det påstådda egna bidraget utgjordes av garantier från KUKE, det polska exportkreditorganet, för förskottsbetalningar från redarna. Med tanke på att SSN var ett företag i finansiella svårigheter hyste kommissionen tvivel om huruvida de debiterade garantiavgifterna återspeglade den tillhörande risken på ett korrekt sätt, om den säkerhet som KUKE krävde var tillräcklig och följaktligen om det föreslagna egna bidraget var fritt från statligt stöd. |
| --- | --- |

(69)

Slutligen hyste kommissionen tvivel om huruvida stödmottagarens eget bidrag till omstruktureringsplanen, antingen genom egna resurser eller genom extern finansiering på marknadsmässiga villkor, var betydande. Kommissionen hyste särskilt tvivel om huruvida användningen av kumulerad vinst utgjorde eget bidrag. Därutöver noterade kommissionen att 78 % av det påstådda egna bidraget utgjordes av garantier från KUKE, det polska exportkreditorganet, för förskottsbetalningar från redarna. Med tanke på att SSN var ett företag i finansiella svårigheter hyste kommissionen tvivel om huruvida de debiterade garantiavgifterna återspeglade den tillhörande risken på ett korrekt sätt, om den säkerhet som KUKE krävde var tillräcklig och följaktligen om det föreslagna egna bidraget var fritt från statligt stöd.

2.3   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

2.3.1   SYNPUNKTER FRÅN POLEN

| (70) | Efter kommissionens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande lämnade de polska myndigheterna synpunkter på beslutet. Stödmottagaren lade inte fram några egna argument utan uttryckte sitt stöd för det underlag som de polska myndigheterna lämnade in. |
| --- | --- |

(70)

Efter kommissionens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande lämnade de polska myndigheterna synpunkter på beslutet. Stödmottagaren lade inte fram några egna argument utan uttryckte sitt stöd för det underlag som de polska myndigheterna lämnade in.

| (71) | De polska myndigheterna tog upp flera frågor. Den viktigaste frågan som ifrågasattes gällde vissa stödåtgärder som hade genomförts före Polens anslutning till Europeiska unionen, dvs. före den 1 maj 2004, och som inte var tillämpliga efter anslutningen. Sådana åtgärder kan inte granskas av kommissionen. Endast åtgärder som inte har beviljats före anslutningen kan granskas av kommissionen som anmält stöd eller som olagligt stöd enligt det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(71)

De polska myndigheterna tog upp flera frågor. Den viktigaste frågan som ifrågasattes gällde vissa stödåtgärder som hade genomförts före Polens anslutning till Europeiska unionen, dvs. före den 1 maj 2004, och som inte var tillämpliga efter anslutningen. Sådana åtgärder kan inte granskas av kommissionen. Endast åtgärder som inte har beviljats före anslutningen kan granskas av kommissionen som anmält stöd eller som olagligt stöd enligt det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.

| (72) | De polska myndigheterna ifrågasatte kommissionens slutsats om att de åtgärder som presenteras i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande utgjorde nytt stöd. De polska myndigheterna hävdade att alla åtgärder som ingår i tabellen beviljades före Polens anslutning och att det därför inte finns något nytt stöd planerat eller beviljat till förmån för SSN. |
| --- | --- |

(72)

De polska myndigheterna ifrågasatte kommissionens slutsats om att de åtgärder som presenteras i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande utgjorde nytt stöd. De polska myndigheterna hävdade att alla åtgärder som ingår i tabellen beviljades före Polens anslutning och att det därför inte finns något nytt stöd planerat eller beviljat till förmån för SSN.

| (73) | För det första hävdade de polska myndigheterna att SSN hade haft berättigade förväntningar på att det stöd som fanns inplanerat i omstruktureringsplanen från 2003 var förenligt med lagstiftningen om statligt stöd. De polska myndigheterna hänvisade särskilt till två dokument: det ena med en beskrivning av läget för den polska varvsindustrin samt rekommenderade åtgärder och stöd för denna sektor (antaget av ministerrådet den 16 juli 2002) och det andra om en halvtidsstrategi för garantier från staten fram till 2010 (antaget av ministerrådet den 10 juni 2003). De polska myndigheterna hävdade att dessa och liknande åtgärder som vidtagits av de centrala, regionala och kommunala myndigheterna utgjorde en del av ett omfattande program för att rädda varvsindustrin. |
| --- | --- |

(73)

För det första hävdade de polska myndigheterna att SSN hade haft berättigade förväntningar på att det stöd som fanns inplanerat i omstruktureringsplanen från 2003 var förenligt med lagstiftningen om statligt stöd. De polska myndigheterna hänvisade särskilt till två dokument: det ena med en beskrivning av läget för den polska varvsindustrin samt rekommenderade åtgärder och stöd för denna sektor (antaget av ministerrådet den 16 juli 2002) och det andra om en halvtidsstrategi för garantier från staten fram till 2010 (antaget av ministerrådet den 10 juni 2003). De polska myndigheterna hävdade att dessa och liknande åtgärder som vidtagits av de centrala, regionala och kommunala myndigheterna utgjorde en del av ett omfattande program för att rädda varvsindustrin.

| (74) | För det andra hävdade de polska myndigheterna att kommissionen, genom att kräva ett juridiskt bindande beslut försökte tillämpa kriterierna enligt EG-lagstiftningen på händelser och nationell lagstiftning före anslutningen. Polen hävdade att den polska lagstiftningen om statligt stöd hade varit i kraft före anslutningen, och att denna lagstiftning inte föreskrev något formellt beslut för beviljandet av stöd till stödmottagaren medan förfarandet pågick. Allt som krävdes enligt den polska lagstiftningen var ett godkännande av omstruktureringsplanen och de stödåtgärder som ingick i den, från ordföranden för byrån för konkurrens och konsumentskydd, och ett sådant godkännande hade erhållits. De polska myndigheterna hävdade att det var obestridligt att SSN och den relevanta stödbeviljande myndigheten hade kommit överens om varje åtgärd som ingick i den slutgiltigt godkända omstruktureringsplanen. Vidare framhöll Polen att bestämmelserna i EG-lagstiftningen inte kunde tillämpas på händelser som ägde rum före Polens anslutning och att Fleuren-målet (6), till vilket kommissionen hänvisade i sitt beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande, skilde sig på ett fundamentalt sätt från det aktuella fallet. |
| --- | --- |

(74)

För det andra hävdade de polska myndigheterna att kommissionen, genom att kräva ett juridiskt bindande beslut försökte tillämpa kriterierna enligt EG-lagstiftningen på händelser och nationell lagstiftning före anslutningen. Polen hävdade att den polska lagstiftningen om statligt stöd hade varit i kraft före anslutningen, och att denna lagstiftning inte föreskrev något formellt beslut för beviljandet av stöd till stödmottagaren medan förfarandet pågick. Allt som krävdes enligt den polska lagstiftningen var ett godkännande av omstruktureringsplanen och de stödåtgärder som ingick i den, från ordföranden för byrån för konkurrens och konsumentskydd, och ett sådant godkännande hade erhållits. De polska myndigheterna hävdade att det var obestridligt att SSN och den relevanta stödbeviljande myndigheten hade kommit överens om varje åtgärd som ingick i den slutgiltigt godkända omstruktureringsplanen. Vidare framhöll Polen att bestämmelserna i EG-lagstiftningen inte kunde tillämpas på händelser som ägde rum före Polens anslutning och att Fleuren-målet (6), till vilket kommissionen hänvisade i sitt beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande, skilde sig på ett fundamentalt sätt från det aktuella fallet.

| (75) | För det tredje hävdade de polska myndigheterna att SSN-styrelsens godkännande av omstruktureringsplanen bör betraktas som en stödbeviljande händelse. Som svar på kommissionens tvivel om huruvida styrelsen var den enhet som hade rätt att fatta beslut med finansiella konsekvenser för aktieägarna, framhöll Polen att styrelsen representerade aktieägarnas intressen eftersom den var utsedd av dem. Styrelsemedlemmarna agerade enligt anvisningar från aktieägarna (ARP och staten) och deras agerande utgjorde en förpliktelse för ARP och staten att bevilja stödet. |
| --- | --- |

(75)

För det tredje hävdade de polska myndigheterna att SSN-styrelsens godkännande av omstruktureringsplanen bör betraktas som en stödbeviljande händelse. Som svar på kommissionens tvivel om huruvida styrelsen var den enhet som hade rätt att fatta beslut med finansiella konsekvenser för aktieägarna, framhöll Polen att styrelsen representerade aktieägarnas intressen eftersom den var utsedd av dem. Styrelsemedlemmarna agerade enligt anvisningar från aktieägarna (ARP och staten) och deras agerande utgjorde en förpliktelse för ARP och staten att bevilja stödet.

| (76) | För det fjärde hävdade Polen att godkännandet av omstruktureringsplanen från 2003 från ARP:s team för varvsindustrin hade stärkt varvets berättigade förväntningar eftersom alla medlemmar i detta team var företrädare för ARP och styrelsen. Polen bekräftade också att de verkliga besluten fattades av styrelsen och ARP:s bolagsstämma. |
| --- | --- |

(76)

För det fjärde hävdade Polen att godkännandet av omstruktureringsplanen från 2003 från ARP:s team för varvsindustrin hade stärkt varvets berättigade förväntningar eftersom alla medlemmar i detta team var företrädare för ARP och styrelsen. Polen bekräftade också att de verkliga besluten fattades av styrelsen och ARP:s bolagsstämma.

| (77) | Slutligen hävdade de polska myndigheterna att stödet hade genomförts före anslutningen eftersom statens åtagande hade specificerats i omstruktureringsplanen från 2003 och därför var känt före anslutningen. |
| --- | --- |

(77)

Slutligen hävdade de polska myndigheterna att stödet hade genomförts före anslutningen eftersom statens åtagande hade specificerats i omstruktureringsplanen från 2003 och därför var känt före anslutningen.

| (78) | De polska myndigheterna hänvisade till rollover-systemet enligt vilket en ny garanti förlängs när den tidigare garantin löper ut och hävdade att detta system, och därmed alla garantier som täcks av det, hade godkänts av styrelsen som en del av omstruktureringsplanen från 2003. De hänvisade till kriterierna för att bedöma om en garanti var tillämplig efter anslutningen och betraktade dessa kriterier som avgörande för att fastställa om stödet hade beviljats. |
| --- | --- |

(78)

De polska myndigheterna hänvisade till rollover-systemet enligt vilket en ny garanti förlängs när den tidigare garantin löper ut och hävdade att detta system, och därmed alla garantier som täcks av det, hade godkänts av styrelsen som en del av omstruktureringsplanen från 2003. De hänvisade till kriterierna för att bedöma om en garanti var tillämplig efter anslutningen och betraktade dessa kriterier som avgörande för att fastställa om stödet hade beviljats.

| (79) | De polska myndigheterna reagerade inte på kommissionens argument om att ARP inte hade gått tillväga på samma sätt i fråga om de två omtvistade garantierna som i fallet med de tidigare beviljade garantierna. De polska myndigheterna ifrågasatte inte kommissionens tolkning om att de skeppsbyggnadsavtal som hade slutits 2002 innehöll en klausul som tillät köparen att ensidigt säga upp avtalet om varvet inte kunde tillhandahålla en fullgörandegaranti inom en viss tidsram. |
| --- | --- |

(79)

De polska myndigheterna reagerade inte på kommissionens argument om att ARP inte hade gått tillväga på samma sätt i fråga om de två omtvistade garantierna som i fallet med de tidigare beviljade garantierna. De polska myndigheterna ifrågasatte inte kommissionens tolkning om att de skeppsbyggnadsavtal som hade slutits 2002 innehöll en klausul som tillät köparen att ensidigt säga upp avtalet om varvet inte kunde tillhandahålla en fullgörandegaranti inom en viss tidsram.

| (80) | Polen hävdade att statens exakta ekonomiska åtagande för dessa åtgärder var känt före anslutningen. Polen bekräftade att den beviljande myndigheten inte kunde utfärda några slutliga beslut om uppskov eller avskrivningar på förhand. |
| --- | --- |

(80)

Polen hävdade att statens exakta ekonomiska åtagande för dessa åtgärder var känt före anslutningen. Polen bekräftade att den beviljande myndigheten inte kunde utfärda några slutliga beslut om uppskov eller avskrivningar på förhand.

| (81) | Som svar på kommissionens tvivel om huruvida varvet (ett företag grundat efter konkursen av det tidigare företaget som var verksamt inom varvindustrin i Szczecin) hade rätt till omstruktureringsstöd, framhöll Polen att stödmottagaren hade verkat under ett annat namn (ASS) före den tidigare enhetens konkurs och hade ägnat sig åt varvsverksamhet. |
| --- | --- |

(81)

Som svar på kommissionens tvivel om huruvida varvet (ett företag grundat efter konkursen av det tidigare företaget som var verksamt inom varvindustrin i Szczecin) hade rätt till omstruktureringsstöd, framhöll Polen att stödmottagaren hade verkat under ett annat namn (ASS) före den tidigare enhetens konkurs och hade ägnat sig åt varvsverksamhet.

| (82) | De polska myndigheterna lade också fram synpunkter på andra aspekter i kommissionens beslut. Polen framhöll särskilt att omstruktureringen av SSN hade påverkat många av företagets verksamhetsområden och att den syftade till att avsevärt förbättra varvets effektivitet. Varvet hade antagit en mer fokuserad strategi, genomfört en omstrukturering av personalen, förbättrat produktiviteten, infört ett mer effektivt styrsystem och förbättrat sin finansiella situation. Det förväntades gå med vinst 2005. |
| --- | --- |

(82)

De polska myndigheterna lade också fram synpunkter på andra aspekter i kommissionens beslut. Polen framhöll särskilt att omstruktureringen av SSN hade påverkat många av företagets verksamhetsområden och att den syftade till att avsevärt förbättra varvets effektivitet. Varvet hade antagit en mer fokuserad strategi, genomfört en omstrukturering av personalen, förbättrat produktiviteten, infört ett mer effektivt styrsystem och förbättrat sin finansiella situation. Det förväntades gå med vinst 2005.

| (83) | Polen framhöll också att varvet hade genomfört lämpliga kompensationsåtgärder genom att SSN endast hade förvärvat delar av den mark och de byggnader som tidigare ägdes av SSPH och att dessa var direkt kopplade till varvets skeppsbyggnadskapacitet. |
| --- | --- |

(83)

Polen framhöll också att varvet hade genomfört lämpliga kompensationsåtgärder genom att SSN endast hade förvärvat delar av den mark och de byggnader som tidigare ägdes av SSPH och att dessa var direkt kopplade till varvets skeppsbyggnadskapacitet.

| (84) | De polska myndigheterna hävdade att det föreslagna egna bidraget var tillräckligt. De framtida vinsterna med vilka varvet tänkte finansiera delar av omstruktureringskostnaderna kunde inte betraktas som statliga medel och utgjorde därför eget bidrag. De polska myndigheterna hävdade att förskottsbetalningsgarantierna från det polska exportkreditorganet KUKE, som finansierade varvets verksamhet, också skulle betraktas som eget bidrag. Polen beskrev de villkor som gällde när KUKE utfärdade dessa garantier (avgifterna och den typ av säkerhet som krävdes) och betonade att KUKE inte hade gjort några utbetalningar till redarna på grundval av dessa garantier. |
| --- | --- |

(84)

De polska myndigheterna hävdade att det föreslagna egna bidraget var tillräckligt. De framtida vinsterna med vilka varvet tänkte finansiera delar av omstruktureringskostnaderna kunde inte betraktas som statliga medel och utgjorde därför eget bidrag. De polska myndigheterna hävdade att förskottsbetalningsgarantierna från det polska exportkreditorganet KUKE, som finansierade varvets verksamhet, också skulle betraktas som eget bidrag. Polen beskrev de villkor som gällde när KUKE utfärdade dessa garantier (avgifterna och den typ av säkerhet som krävdes) och betonade att KUKE inte hade gjort några utbetalningar till redarna på grundval av dessa garantier.

| (85) | De polska myndigheterna noterade att omstruktureringsåtgärderna hade förbättrat varvets ekonomiska ställning och att varvets lönsamhet därför hade kunnat påvisas. |
| --- | --- |

(85)

De polska myndigheterna noterade att omstruktureringsåtgärderna hade förbättrat varvets ekonomiska ställning och att varvets lönsamhet därför hade kunnat påvisas.

2.3.2   SYNPUNKTER FRÅN ANDRA BERÖRDA PARTER

| (86) | De polska varvens arbetsgivarförening, Forum Okrętowe, förklarade orsakerna till varvets svårigheter och konstaterade att varvet enligt deras mening endast hade överlevt tack vare det framgångsrika genomförandet av omstruktureringsplanen och det statliga stöd som hade mottagits för omstruktureringen. |
| --- | --- |

(86)

De polska varvens arbetsgivarförening, Forum Okrętowe, förklarade orsakerna till varvets svårigheter och konstaterade att varvet enligt deras mening endast hade överlevt tack vare det framgångsrika genomförandet av omstruktureringsplanen och det statliga stöd som hade mottagits för omstruktureringen.

| (87) | Varvets leverantör av däckskranar, ankare och förtöjningsutrustning, Towimor SA, framhöll att varvet hade återställt sin skeppsbyggnadskapacitet och överlevt krisen 2002–2004 enbart på grund av att ARP hade tagit kommando över omstruktureringsprocessen. Företaget framhöll att omstruktureringsplanen hade genomförts på ett framgångsrikt sätt och att de förbättringar som hade uppnåtts var av långsiktig natur. |
| --- | --- |

(87)

Varvets leverantör av däckskranar, ankare och förtöjningsutrustning, Towimor SA, framhöll att varvet hade återställt sin skeppsbyggnadskapacitet och överlevt krisen 2002–2004 enbart på grund av att ARP hade tagit kommando över omstruktureringsprocessen. Företaget framhöll att omstruktureringsplanen hade genomförts på ett framgångsrikt sätt och att de förbättringar som hade uppnåtts var av långsiktig natur.

| (88) | Lubmor Sp. z o.o., en leverantör av fartygsinredningar, betonade hur viktig SSN:s existens var för företagets egen fortlevnad och för andra företag som samarbetar med varvet. |
| --- | --- |

(88)

Lubmor Sp. z o.o., en leverantör av fartygsinredningar, betonade hur viktig SSN:s existens var för företagets egen fortlevnad och för andra företag som samarbetar med varvet.

| (89) | En annan leverantör som i huvudsak tillverkar fartygsmotorer framhöll att den framgångsrika omstruktureringen av SSN hade räddat hela varvssektorn 2002–2004 och att varvets systematiskt förbättrade finansiella resultat visade att omstruktureringsåtgärderna ledde till långsiktiga förbättringar. |
| --- | --- |

(89)

En annan leverantör som i huvudsak tillverkar fartygsmotorer framhöll att den framgångsrika omstruktureringen av SSN hade räddat hela varvssektorn 2002–2004 och att varvets systematiskt förbättrade finansiella resultat visade att omstruktureringsåtgärderna ledde till långsiktiga förbättringar.

| (90) | Spliethoff's Bevrachtingskantoor BV, en av SSN:s kunder, betonade varvets omfattande sakkunskap inom olika skeppsbyggnadssegment och kvaliteten hos de fartyg som varvet hade byggt. Redaren påpekade att SSN hade byggt åtta kombifartyg åt rederiet och att dessa uppfyllde höga tekniska krav och kvalitetsstandarder. Redaren uttryckte sin förhoppning om att kommissionen skulle godkänna det stöd som hade beviljats till förmån för varvet. Vissa andra av varvets kunder, Peter Dohle Schiffahrts-KG och Odfjell, uttryckte liknande synpunkter. |
| --- | --- |

(90)

Spliethoff's Bevrachtingskantoor BV, en av SSN:s kunder, betonade varvets omfattande sakkunskap inom olika skeppsbyggnadssegment och kvaliteten hos de fartyg som varvet hade byggt. Redaren påpekade att SSN hade byggt åtta kombifartyg åt rederiet och att dessa uppfyllde höga tekniska krav och kvalitetsstandarder. Redaren uttryckte sin förhoppning om att kommissionen skulle godkänna det stöd som hade beviljats till förmån för varvet. Vissa andra av varvets kunder, Peter Dohle Schiffahrts-KG och Odfjell, uttryckte liknande synpunkter.

| (91) | Fackföreningen Solidarność betonade varvets betydelse för sysselsättningen och den ekonomiska situationen i hela regionen. Den uttryckte sin förhoppning om att kommissionen omedelbart skulle avsluta sin granskning och godkänna det stöd som varvet hade mottagit. |
| --- | --- |

(91)

Fackföreningen Solidarność betonade varvets betydelse för sysselsättningen och den ekonomiska situationen i hela regionen. Den uttryckte sin förhoppning om att kommissionen omedelbart skulle avsluta sin granskning och godkänna det stöd som varvet hade mottagit.

| (92) | Szczecins borgmästare betonade varvets betydelse för regionen och noterade att den genomförda omstruktureringen trots vissa förseningar hade lett till det förväntade resultatet och att varvet på sikt kunde konkurrera på marknaden. |
| --- | --- |

(92)

Szczecins borgmästare betonade varvets betydelse för regionen och noterade att den genomförda omstruktureringen trots vissa förseningar hade lett till det förväntade resultatet och att varvet på sikt kunde konkurrera på marknaden.

| (93) | Business Club Szczecin, en arbetsgivarförening som verkar för utveckling av Szczecin och västra Pommern, uttryckte sitt stöd för omstruktureringen av SSN. Den beskrev de svårigheter som regionen drabbades av efter SSPH:s konkurs 2002 och uppgav att de polska myndigheternas stöd hade gjort det möjligt för varvet att klara krisen. |
| --- | --- |

(93)

Business Club Szczecin, en arbetsgivarförening som verkar för utveckling av Szczecin och västra Pommern, uttryckte sitt stöd för omstruktureringen av SSN. Den beskrev de svårigheter som regionen drabbades av efter SSPH:s konkurs 2002 och uppgav att de polska myndigheternas stöd hade gjort det möjligt för varvet att klara krisen.

2.4   HÄNDELSEFÖRLOPP EFTER KOMMISSIONENS BESLUT OM ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

| (94) | Kommissionens granskning och relevanta händelser sammanfattas nedan. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionens granskning och relevanta händelser sammanfattas nedan.

| (95) | I sitt svar på kommissionens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande lämnade de polska myndigheterna under hösten 2005 två typer av argument: Å ena sidan ifrågasatte de kommissionens behörighet att agera i fråga om de åtgärder som har identifierats som nytt stöd i kommissionens beslut, och å andra sidan hävdade de att även om dessa åtgärder skulle utgöra nytt stöd, var de förenliga med den gemensamma marknaden som omstruktureringsstöd. |
| --- | --- |

(95)

I sitt svar på kommissionens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande lämnade de polska myndigheterna under hösten 2005 två typer av argument: Å ena sidan ifrågasatte de kommissionens behörighet att agera i fråga om de åtgärder som har identifierats som nytt stöd i kommissionens beslut, och å andra sidan hävdade de att även om dessa åtgärder skulle utgöra nytt stöd, var de förenliga med den gemensamma marknaden som omstruktureringsstöd.

| (96) | Som motivering för sitt argument om att stödet var förenligt med den gemensamma marknaden lämnade Polen omstruktureringsplanen från 2003 till kommissionen. Kommissionen studerade omstruktureringsplanen från 2003 och begärde hjälp av en extern konsult. Kommissionen drog slutsatsen att omstruktureringsplanen från 2003 inte uppfyllde ett enda av de villkor för godkännande av omstruktureringsstöd som finns angivna i de tillämpliga riktlinjerna. |
| --- | --- |

(96)

Som motivering för sitt argument om att stödet var förenligt med den gemensamma marknaden lämnade Polen omstruktureringsplanen från 2003 till kommissionen. Kommissionen studerade omstruktureringsplanen från 2003 och begärde hjälp av en extern konsult. Kommissionen drog slutsatsen att omstruktureringsplanen från 2003 inte uppfyllde ett enda av de villkor för godkännande av omstruktureringsstöd som finns angivna i de tillämpliga riktlinjerna.

| (97) | I december 2005 fick kommissionen via offentliga källor (7) veta att KPS, en kapitalgrupp i offentlig ägo, hade grundats i syfte att föra samman de tre viktigaste polska varven i Gdynia, Gdansk och Szczecin till ett enda paraplyföretag (nedan kallad konsolideringsplanen). KPS viktigaste roll var att tillhandahålla finansiering för varvens produktion. Polen hade inte över huvud taget underrättat kommissionen om konsolideringsplanen, varken före eller efter beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande. |
| --- | --- |

(97)

I december 2005 fick kommissionen via offentliga källor (7) veta att KPS, en kapitalgrupp i offentlig ägo, hade grundats i syfte att föra samman de tre viktigaste polska varven i Gdynia, Gdansk och Szczecin till ett enda paraplyföretag (nedan kallad konsolideringsplanen). KPS viktigaste roll var att tillhandahålla finansiering för varvens produktion. Polen hade inte över huvud taget underrättat kommissionen om konsolideringsplanen, varken före eller efter beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande.

| (98) | I början av 2006 förklarade de polska myndigheterna på kommissionens begäran att konsolideringsplanen faktiskt hade övervägts tidigare men övergetts, och att en ny strategi för omstrukturering av den polska varvssektorn snart skulle antas. Polen förklarade att KPS roll var att tillhandahålla finansiering av rörelsekapitalet för de polska varven, främst i form av kortfristiga lån. |
| --- | --- |

(98)

I början av 2006 förklarade de polska myndigheterna på kommissionens begäran att konsolideringsplanen faktiskt hade övervägts tidigare men övergetts, och att en ny strategi för omstrukturering av den polska varvssektorn snart skulle antas. Polen förklarade att KPS roll var att tillhandahålla finansiering av rörelsekapitalet för de polska varven, främst i form av kortfristiga lån.

| (99) | Vid ett möte mellan de polska myndigheterna och kommissionen den 22 februari 2006 underrättade kommissionen Polen om att kommissionen på grundval av den tillgängliga informationen inte kunde dra någon slutsats om huruvida omstruktureringsplanen från 2003 var tillräcklig för att återställa varvets långsiktiga lönsamhet. Kommissionen betonade att omstruktureringsplanen från 2003 var en igångsättningsplan, som huvudsakligen var inriktad på de finansiella åtgärder som krävdes för att återuppta driften efter SSPH:s konkurs, i stället för en omstruktureringsplan som garanterade återställningen av en långsiktig lönsamhet. I synnerhet var de planerade investeringarna inte tillräckliga mot bakgrund av utrustningens och anläggningarnas dåliga skick. De polska myndigheterna och varvet vidhöll att varvets lönsamhet redan hade återställts. Polen insåg dock att varvet verkligen var i behov av en omfattande moderniseringsinvestering på minst 200 miljoner zloty och att det därför skulle säljas till en privat investerare 2008–2009. Vid mötet bekräftade de polska myndigheterna att en ny omstruktureringsplan eller en reviderad version av omstruktureringsplanen från 2003 skulle lämnas in till kommissionen. |
| --- | --- |

(99)

Vid ett möte mellan de polska myndigheterna och kommissionen den 22 februari 2006 underrättade kommissionen Polen om att kommissionen på grundval av den tillgängliga informationen inte kunde dra någon slutsats om huruvida omstruktureringsplanen från 2003 var tillräcklig för att återställa varvets långsiktiga lönsamhet. Kommissionen betonade att omstruktureringsplanen från 2003 var en igångsättningsplan, som huvudsakligen var inriktad på de finansiella åtgärder som krävdes för att återuppta driften efter SSPH:s konkurs, i stället för en omstruktureringsplan som garanterade återställningen av en långsiktig lönsamhet. I synnerhet var de planerade investeringarna inte tillräckliga mot bakgrund av utrustningens och anläggningarnas dåliga skick. De polska myndigheterna och varvet vidhöll att varvets lönsamhet redan hade återställts. Polen insåg dock att varvet verkligen var i behov av en omfattande moderniseringsinvestering på minst 200 miljoner zloty och att det därför skulle säljas till en privat investerare 2008–2009. Vid mötet bekräftade de polska myndigheterna att en ny omstruktureringsplan eller en reviderad version av omstruktureringsplanen från 2003 skulle lämnas in till kommissionen.

| (100) | Efter mötet förband sig de polska myndigheterna (8) att senast den 22 maj 2006 lämna in en ändrad omstruktureringsplan för SSN till kommissionen. |
| --- | --- |

(100)

Efter mötet förband sig de polska myndigheterna (8) att senast den 22 maj 2006 lämna in en ändrad omstruktureringsplan för SSN till kommissionen.

| (101) | Den 26 juni 2006 fick kommissionen ett första utkast till omstruktureringsplan för Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. för 2006–2011, som hade tagits fram med hjälp av konsultföretaget Deloitte Advisory. |
| --- | --- |

(101)

Den 26 juni 2006 fick kommissionen ett första utkast till omstruktureringsplan för Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. för 2006–2011, som hade tagits fram med hjälp av konsultföretaget Deloitte Advisory.

| (102) | Kommissionen uttryckte farhågor gällande detta utkast vid ett besök på plats den 13 juni 2006 och genom en skrivelse av den 17 juli 2006, varvid den påpekade att det första utkastet till omstruktureringsplan inte verkade vara tillräckligt omfattande för att säkerställa att varvet skulle återställa den långsiktiga lönsamheten. Kommissionen betonade att omstruktureringen till stor del måste finansieras med egna medel utan något statligt stöd, vilket inte ingick i det utkast till plan som hade lämnats in, och att meningsfulla kompensationsåtgärder behövde genomföras. Kommissionen noterade att planen utgick från fortsatta garantier från KUKE, ett statligt organ, och varnade därför varvet och de polska myndigheterna om att dessa garantier utgjorde statligt stöd. Kommissionen uppmanade Polen att revidera utkastet till omstruktureringsplan och lämna in en komplett version av planen senast i slutet av augusti 2006. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen uttryckte farhågor gällande detta utkast vid ett besök på plats den 13 juni 2006 och genom en skrivelse av den 17 juli 2006, varvid den påpekade att det första utkastet till omstruktureringsplan inte verkade vara tillräckligt omfattande för att säkerställa att varvet skulle återställa den långsiktiga lönsamheten. Kommissionen betonade att omstruktureringen till stor del måste finansieras med egna medel utan något statligt stöd, vilket inte ingick i det utkast till plan som hade lämnats in, och att meningsfulla kompensationsåtgärder behövde genomföras. Kommissionen noterade att planen utgick från fortsatta garantier från KUKE, ett statligt organ, och varnade därför varvet och de polska myndigheterna om att dessa garantier utgjorde statligt stöd. Kommissionen uppmanade Polen att revidera utkastet till omstruktureringsplan och lämna in en komplett version av planen senast i slutet av augusti 2006.

| (103) | Trots dessa varningar skilde sig inte den omstruktureringsplan från 2006 som Polen slutligen lämnade in två månader för sent (i september 2006), märkbart från det första utkastet. Den viktigaste kritiken mot omstruktureringsplanen från 2006 beskrivs nedan. |
| --- | --- |

(103)

Trots dessa varningar skilde sig inte den omstruktureringsplan från 2006 som Polen slutligen lämnade in två månader för sent (i september 2006), märkbart från det första utkastet. Den viktigaste kritiken mot omstruktureringsplanen från 2006 beskrivs nedan.

| (104) | I september 2006 underrättade Polen kommissionen om att bolagsstämman för SSN den 31 augusti 2006 hade fattat beslut om att öka varvets kapital med 95 miljoner zloty och att man till den 15 oktober 2006 skulle ta fram erbjudanden till potentiella investerare som var intresserade av att förvärva nyemitterade aktier. Den 31 december 2006 hade endast två företag uttryckt sitt intresse för att förvärva aktier i SSN: ett polskt stålföretag, Złomrex, och ISD Polska, ett dotterbolag till den ukrainska ståltillverkaren Donbas. |
| --- | --- |

(104)

I september 2006 underrättade Polen kommissionen om att bolagsstämman för SSN den 31 augusti 2006 hade fattat beslut om att öka varvets kapital med 95 miljoner zloty och att man till den 15 oktober 2006 skulle ta fram erbjudanden till potentiella investerare som var intresserade av att förvärva nyemitterade aktier. Den 31 december 2006 hade endast två företag uttryckt sitt intresse för att förvärva aktier i SSN: ett polskt stålföretag, Złomrex, och ISD Polska, ett dotterbolag till den ukrainska ståltillverkaren Donbas.

| (105) | Vid ett möte den 7 december 2006 (och i en skrivelse av den 29 januari 2007) förklarade kommissionen för de polska myndigheterna att omstruktureringsplanen från 2006 inte uppfyllde ett enda av villkoren för godkännande av en omstruktureringsplan enligt de tillämpliga riktlinjerna. Vid mötet förband sig de polska myndigheterna att privatisera varvet för att förbättra möjligheterna för att återställa lönsamheten och säkra ett tillräckligt eget bidrag till omstruktureringen. De polska myndigheterna bekräftade sedan genom en skrivelse av den 5 januari 2007 sitt åtagande att privatisera varvet senast den 30 juni 2007 Samtidigt som privatiseringshandlingarna upprättades bad Polen kommissionen att ange vilka kompensationsåtgärder som den ansåg krävdes för SSN, så att potentiella investerare skulle kunna få ta del av denna information. |
| --- | --- |

(105)

Vid ett möte den 7 december 2006 (och i en skrivelse av den 29 januari 2007) förklarade kommissionen för de polska myndigheterna att omstruktureringsplanen från 2006 inte uppfyllde ett enda av villkoren för godkännande av en omstruktureringsplan enligt de tillämpliga riktlinjerna. Vid mötet förband sig de polska myndigheterna att privatisera varvet för att förbättra möjligheterna för att återställa lönsamheten och säkra ett tillräckligt eget bidrag till omstruktureringen. De polska myndigheterna bekräftade sedan genom en skrivelse av den 5 januari 2007 sitt åtagande att privatisera varvet senast den 30 juni 2007 Samtidigt som privatiseringshandlingarna upprättades bad Polen kommissionen att ange vilka kompensationsåtgärder som den ansåg krävdes för SSN, så att potentiella investerare skulle kunna få ta del av denna information.

| (106) | Efter en överenskommelse mellan kommissionär Neelie Kroes och minister Piotr Wozniak i december 2006 inledde kommissionen intensiva diskussioner med de polska myndigheterna och SSN, i syfte att fastställa vilka kompensationsåtgärder som var nödvändiga. Polen lämnade ett förslag till kompensationsåtgärder för SSN och förband sig att stänga slipen Wulkan 1 så snart de skeppsbyggnadsavtal som redan hade slutits var genomförda, dvs. i mars 2010. |
| --- | --- |

(106)

Efter en överenskommelse mellan kommissionär Neelie Kroes och minister Piotr Wozniak i december 2006 inledde kommissionen intensiva diskussioner med de polska myndigheterna och SSN, i syfte att fastställa vilka kompensationsåtgärder som var nödvändiga. Polen lämnade ett förslag till kompensationsåtgärder för SSN och förband sig att stänga slipen Wulkan 1 så snart de skeppsbyggnadsavtal som redan hade slutits var genomförda, dvs. i mars 2010.

| (107) | Kommissionen begärde en rad uppgifter från SSN. Slutligen underrättade kommissionen Polen genom en skrivelse av den 31 juli 2007 att den preliminärt betraktade stängningen av Wulkan 1-slipen som en tillräcklig kompensationsåtgärd, under förutsättning att anläggningen gjordes oåterkalleligen obrukbar för montering av fartyg och sjösättning och att stängningen skedde senast den 1 juni 2009, eller tidigare om byggandet av 587-IV/09, det sista av de fartyg som var inplanerat för montering på slipen, stod klart tidigare. Vidare skulle Wulkan 1-slipen endast kunna användas för monteringen av 587-IV/09 under 2009. Grunden till kommissionens slutsats om detta beskrivs nedan. De polska myndigheterna bekräftade sin avsikt att genomföra kapacitetsminskningarna enligt det som angavs i kommissionens skrivelse. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen begärde en rad uppgifter från SSN. Slutligen underrättade kommissionen Polen genom en skrivelse av den 31 juli 2007 att den preliminärt betraktade stängningen av Wulkan 1-slipen som en tillräcklig kompensationsåtgärd, under förutsättning att anläggningen gjordes oåterkalleligen obrukbar för montering av fartyg och sjösättning och att stängningen skedde senast den 1 juni 2009, eller tidigare om byggandet av 587-IV/09, det sista av de fartyg som var inplanerat för montering på slipen, stod klart tidigare. Vidare skulle Wulkan 1-slipen endast kunna användas för monteringen av 587-IV/09 under 2009. Grunden till kommissionens slutsats om detta beskrivs nedan. De polska myndigheterna bekräftade sin avsikt att genomföra kapacitetsminskningarna enligt det som angavs i kommissionens skrivelse.

| (108) | I februari 2007 skickade varvets ledning ut anbudsinfordringar om förvärv av majoritetsinnehavet i SSN till 57 potentiella investerare. Vid denna tidpunkt hade varvet redan förhandlat i flera månader med Zlomrex, men något beslut hade inte fattats. |
| --- | --- |

(108)

I februari 2007 skickade varvets ledning ut anbudsinfordringar om förvärv av majoritetsinnehavet i SSN till 57 potentiella investerare. Vid denna tidpunkt hade varvet redan förhandlat i flera månader med Zlomrex, men något beslut hade inte fattats.

| (109) | En ny privatiseringssatsning påbörjades under hösten 2007. Kommissionen rådfrågades beträffande ett utkast till informationsmemorandum i augusti och september 2007. I september skickade KPS och ARP:s privatiseringskonsulter ut anbudsinfordringar till 221 potentiella investerare. |
| --- | --- |

(109)

En ny privatiseringssatsning påbörjades under hösten 2007. Kommissionen rådfrågades beträffande ett utkast till informationsmemorandum i augusti och september 2007. I september skickade KPS och ARP:s privatiseringskonsulter ut anbudsinfordringar till 221 potentiella investerare.

| (110) | Sex potentiella investerare uttryckte intresse för att förvärva aktier i varvet och begärde en kopia av informationsmemorandumet. Tidsfristen för de potentiella investerarna att lämna in anbud hade skjutits upp flera gånger. |
| --- | --- |

(110)

Sex potentiella investerare uttryckte intresse för att förvärva aktier i varvet och begärde en kopia av informationsmemorandumet. Tidsfristen för de potentiella investerarna att lämna in anbud hade skjutits upp flera gånger.

| (111) | När kommissionen noterade dessa fördröjningar av privatiseringsprocessen uppmanade den Polen genom en skrivelse av den 3 oktober 2007 att slutföra processen utan fördröjning. Genom en skrivelse av den 23 oktober 2007 underrättade Polen kommissionen om att privatiseringen inte skulle vara slutförd som planerat senast i slutet av 2007. I stället förband sig Polen att påbörja förhandlingarna med utvalda investerare i januari 2008. Kommissionen upprepade sin oro över fördröjningarna genom en skrivelse av den 30 november 2008 och angav att den förväntade sig att den nya ägaren till SSN skulle lämna in det första utkastet till en ny omstruktureringsplan senast i slutet av februari 2008. Denna begäran upprepades flera gånger av kommissionen. Kommissionen krävde flera gånger att tidsplanen för privatiseringen skulle följas strikt. |
| --- | --- |

(111)

När kommissionen noterade dessa fördröjningar av privatiseringsprocessen uppmanade den Polen genom en skrivelse av den 3 oktober 2007 att slutföra processen utan fördröjning. Genom en skrivelse av den 23 oktober 2007 underrättade Polen kommissionen om att privatiseringen inte skulle vara slutförd som planerat senast i slutet av 2007. I stället förband sig Polen att påbörja förhandlingarna med utvalda investerare i januari 2008. Kommissionen upprepade sin oro över fördröjningarna genom en skrivelse av den 30 november 2008 och angav att den förväntade sig att den nya ägaren till SSN skulle lämna in det första utkastet till en ny omstruktureringsplan senast i slutet av februari 2008. Denna begäran upprepades flera gånger av kommissionen. Kommissionen krävde flera gånger att tidsplanen för privatiseringen skulle följas strikt.

| (112) | Efter att ett due diligence-förfarande hade slutförts lämnade Amber, den enda potentiella investeraren som var intresserad av att förvärva SSN, in ett villkorat bindande anbud den 20 december 2007 och anbudet bedömdes av KPS och ARP:s privatiseringskonsulter. |
| --- | --- |

(112)

Efter att ett due diligence-förfarande hade slutförts lämnade Amber, den enda potentiella investeraren som var intresserad av att förvärva SSN, in ett villkorat bindande anbud den 20 december 2007 och anbudet bedömdes av KPS och ARP:s privatiseringskonsulter.

| (113) | Den 20 mars 2008 beviljades Amber ensamrätt till förhandlingar. Denna ensamrätt förlängdes flera gånger och löpte slutligen ut den 12 maj 2008. |
| --- | --- |

(113)

Den 20 mars 2008 beviljades Amber ensamrätt till förhandlingar. Denna ensamrätt förlängdes flera gånger och löpte slutligen ut den 12 maj 2008.

| (114) | Den 29 februari 2008 vidarebefordrade Polen till kommissionen ett första utkast till Ambers omstruktureringsplan för SSN (9). Amber lämnade uppdaterade finansiella prognoser genom ett e-postmeddelande av den 9 april 2008. Kommissionen lämnade muntliga synpunkter på detta utkast vid ett möte som hölls i Warszawa den 10 april 2008 mellan kommissionen, de polska myndigheterna, varvet och Amber, och skickade skriftliga synpunkter i en skrivelse av den 21 april 2008. |
| --- | --- |

(114)

Den 29 februari 2008 vidarebefordrade Polen till kommissionen ett första utkast till Ambers omstruktureringsplan för SSN (9). Amber lämnade uppdaterade finansiella prognoser genom ett e-postmeddelande av den 9 april 2008. Kommissionen lämnade muntliga synpunkter på detta utkast vid ett möte som hölls i Warszawa den 10 april 2008 mellan kommissionen, de polska myndigheterna, varvet och Amber, och skickade skriftliga synpunkter i en skrivelse av den 21 april 2008.

| (115) | Vid ett möte med de polska myndigheterna den 12 maj 2008 meddelade Amber att de drog sig ur SSN:s privatiseringsprocess. Polen underrättade kommissionen om denna utveckling samma dag. I sin förklaring till staten konstaterade Amber att det huvudsakliga skälet till att företaget drog sig ur affären var det faktum att det efter en djupgående due diligence-undersökning av varvets situation hade dragit slutsatsen att varvet inte skulle bli lönsamt trots omstruktureringsåtgärderna, inklusive en betydande investering. Eftersom Amber var den enda anbudsgivaren innebar beslutet att dra sig tillbaka att den privatiseringsprocess som hade påbörjats 2007 nu hade kommit till sitt slut. |
| --- | --- |

(115)

Vid ett möte med de polska myndigheterna den 12 maj 2008 meddelade Amber att de drog sig ur SSN:s privatiseringsprocess. Polen underrättade kommissionen om denna utveckling samma dag. I sin förklaring till staten konstaterade Amber att det huvudsakliga skälet till att företaget drog sig ur affären var det faktum att det efter en djupgående due diligence-undersökning av varvets situation hade dragit slutsatsen att varvet inte skulle bli lönsamt trots omstruktureringsåtgärderna, inklusive en betydande investering. Eftersom Amber var den enda anbudsgivaren innebar beslutet att dra sig tillbaka att den privatiseringsprocess som hade påbörjats 2007 nu hade kommit till sitt slut.

| (116) | Den 26 maj 2008 underrättade Polen kommissionen om att privatiseringsprocessen hade återupptagits. I efterföljande dagliga rapporter underrättade Polen kommissionen om de åtgärder som de polska myndigheterna hade vidtagit för att hitta en köpare till SSN. Polen skickade flera skrivelser till kommissionen i vilka potentiella investerare bad om att bli underrättade om den fortsatta privatiseringsprocessen och om att få tillsänt sig informationsmemorandumet så snart det blev tillgängligt. |
| --- | --- |

(116)

Den 26 maj 2008 underrättade Polen kommissionen om att privatiseringsprocessen hade återupptagits. I efterföljande dagliga rapporter underrättade Polen kommissionen om de åtgärder som de polska myndigheterna hade vidtagit för att hitta en köpare till SSN. Polen skickade flera skrivelser till kommissionen i vilka potentiella investerare bad om att bli underrättade om den fortsatta privatiseringsprocessen och om att få tillsänt sig informationsmemorandumet så snart det blev tillgängligt.

| (117) | Vid ett möte den 13 juni 2008 underrättade de polska myndigheterna kommissionen om att flera företag hade för avsikt att lämna in omstruktureringsplaner till kommissionen senast den 26 juni 2008. Kommissionen träffade därefter, på begäran av de polska myndigheterna och i deras närvaro, två potentiella investerare som hade uttryckt sitt intresse för att köpa SSN: det norska företaget Ulstein och det polska företaget Mostostal Chojnice. Vid dessa möten presenterade båda företagen sina omstruktureringsstrategier för kommissionen. |
| --- | --- |

(117)

Vid ett möte den 13 juni 2008 underrättade de polska myndigheterna kommissionen om att flera företag hade för avsikt att lämna in omstruktureringsplaner till kommissionen senast den 26 juni 2008. Kommissionen träffade därefter, på begäran av de polska myndigheterna och i deras närvaro, två potentiella investerare som hade uttryckt sitt intresse för att köpa SSN: det norska företaget Ulstein och det polska företaget Mostostal Chojnice. Vid dessa möten presenterade båda företagen sina omstruktureringsstrategier för kommissionen.

| (118) | Polen försåg därefter kommissionen med ett utkast till omstruktureringsplan för SSN för 2008–2018 som hade upprättats av Mostostal Chojnice och var daterat i juni 2008 (nedan kallad omstruktureringsplanen från juni 2008). Den 7 juni underrättade Polen kommissionen om att Mostostal och Ulstein hade undertecknat en avsiktsförklaring om ett eventuellt samarbete i den händelse att Mostostal skulle bli ägare till SSN. I samband med denna avsiktsförklaring lämnade Polen in en uppdaterad omstruktureringsplan från Mostostal till kommissionen. |
| --- | --- |

(118)

Polen försåg därefter kommissionen med ett utkast till omstruktureringsplan för SSN för 2008–2018 som hade upprättats av Mostostal Chojnice och var daterat i juni 2008 (nedan kallad omstruktureringsplanen från juni 2008). Den 7 juni underrättade Polen kommissionen om att Mostostal och Ulstein hade undertecknat en avsiktsförklaring om ett eventuellt samarbete i den händelse att Mostostal skulle bli ägare till SSN. I samband med denna avsiktsförklaring lämnade Polen in en uppdaterad omstruktureringsplan från Mostostal till kommissionen.

| (119) | Genom en skrivelse av den 14 juli 2008 underrättade Polen kommissionen om att privatiseringsprocessen för SSN fortskred och begärde ytterligare tid för de potentiella investerarna att slutföra omstruktureringsplanen. Polen förband sig att lämna in en komplett omstruktureringsplan för SSN till kommissionen senast den 12 september 2008. |
| --- | --- |

(119)

Genom en skrivelse av den 14 juli 2008 underrättade Polen kommissionen om att privatiseringsprocessen för SSN fortskred och begärde ytterligare tid för de potentiella investerarna att slutföra omstruktureringsplanen. Polen förband sig att lämna in en komplett omstruktureringsplan för SSN till kommissionen senast den 12 september 2008.

| (120) | Kommissionen godkände det föreslagna slutdagen för den fullständiga omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(120)

Kommissionen godkände det föreslagna slutdagen för den fullständiga omstruktureringsplanen.

| (121) | Den 12 september 2008 lämnade Polen in en slutgiltig omstruktureringsplan för varvet Stocznia Szczecińska Nowa för 2008–2012 (nedan kallad omstruktureringsplanen från den 12 september 2008). |
| --- | --- |

(121)

Den 12 september 2008 lämnade Polen in en slutgiltig omstruktureringsplan för varvet Stocznia Szczecińska Nowa för 2008–2012 (nedan kallad omstruktureringsplanen från den 12 september 2008).

| (122) | Den 22 september underrättade Ulstein kommissionen om att företaget drog sig ur privatiseringsprocessen. Under sådana omständigheter anser kommissionen att planen från september 2008, som grundades på ett samarbete mellan Ulstein och Mostostal, inte längre är giltig. Denna plan kommer ändå att beskrivas och bedömas nedan, särskilt eftersom Mostostal i en skrivelse av den 22 september tillkännagav att företaget tänkte genomföra planen på egen hand. |
| --- | --- |

(122)

Den 22 september underrättade Ulstein kommissionen om att företaget drog sig ur privatiseringsprocessen. Under sådana omständigheter anser kommissionen att planen från september 2008, som grundades på ett samarbete mellan Ulstein och Mostostal, inte längre är giltig. Denna plan kommer ändå att beskrivas och bedömas nedan, särskilt eftersom Mostostal i en skrivelse av den 22 september tillkännagav att företaget tänkte genomföra planen på egen hand.

| (123) | Vid ett möte den 30 september 2008 underrättade Mostostal kommissionen om att företaget fortfarande hade för avsikt att samarbeta med Ulstein när det gällde omstruktureringen av SSN. Mostostal presenterade ett utkast till överenskommelse med Ulstein – som varken var undertecknat eller ens paraferat – som skulle tjäna som underlag när de båda företagen skulle fastställa sin relation som föredragen leverantör och kund. Ulstein skulle för Ulsteinkoncernens räkning och på marknadsmässiga villkor lägga ut tillverkningen av skrov på varvet från Szczecin, och senare hela offshorefartyg. Ulstein skulle vidare på marknadsmässiga villkor dela med sig av sin kunskap och erfarenhet inom varvssektorn till Mostostal. I det nya utkastet till samarbetsavtal ingick inget finansiellt bidrag från Ulstein till omstruktureringsplanen från den 12 september 2008. |
| --- | --- |

(123)

Vid ett möte den 30 september 2008 underrättade Mostostal kommissionen om att företaget fortfarande hade för avsikt att samarbeta med Ulstein när det gällde omstruktureringen av SSN. Mostostal presenterade ett utkast till överenskommelse med Ulstein – som varken var undertecknat eller ens paraferat – som skulle tjäna som underlag när de båda företagen skulle fastställa sin relation som föredragen leverantör och kund. Ulstein skulle för Ulsteinkoncernens räkning och på marknadsmässiga villkor lägga ut tillverkningen av skrov på varvet från Szczecin, och senare hela offshorefartyg. Ulstein skulle vidare på marknadsmässiga villkor dela med sig av sin kunskap och erfarenhet inom varvssektorn till Mostostal. I det nya utkastet till samarbetsavtal ingick inget finansiellt bidrag från Ulstein till omstruktureringsplanen från den 12 september 2008.

2.5   OMSTRUKTURERINGSPLANEN FRÅN SEPTEMBER 2006

| (124) | Den ändrade omstruktureringsplanen omfattade perioden 2006–2011. Den hade upprättats i samarbete med konsultföretaget Deloitte och den hade som syfte att fullfölja den omstrukturering som hade påbörjats 2002 på grundval av den plan som hade lämnats in till kommissionen i oktober 2005, vilken hade betraktats som otillräcklig för att återställa företagets lönsamhet. Enligt den ändrade omstruktureringsplanen skulle varvet ha återställt sin långsiktiga lönsamhet 2009. |
| --- | --- |

(124)

Den ändrade omstruktureringsplanen omfattade perioden 2006–2011. Den hade upprättats i samarbete med konsultföretaget Deloitte och den hade som syfte att fullfölja den omstrukturering som hade påbörjats 2002 på grundval av den plan som hade lämnats in till kommissionen i oktober 2005, vilken hade betraktats som otillräcklig för att återställa företagets lönsamhet. Enligt den ändrade omstruktureringsplanen skulle varvet ha återställt sin långsiktiga lönsamhet 2009.

| (125) | En av hörnpelarna i den nya omstruktureringsplanen var omorienteringen för SSN till tillverkning av högteknologiska fartyg. Denna omorientering grundade sig på följande faktorer: högre mervärde, tilltagande priskonkurrens inom lågtekniksegmenten, SSN:s tekniska oförmåga att tillverka mycket stora containerfartyg för vilka efterfrågan för närvarande ökade och SSN:s befintliga sakkunskap, särskilt i fråga om mycket specialiserade kemikalietankfartyg i duplext rostfritt stål. |
| --- | --- |

(125)

En av hörnpelarna i den nya omstruktureringsplanen var omorienteringen för SSN till tillverkning av högteknologiska fartyg. Denna omorientering grundade sig på följande faktorer: högre mervärde, tilltagande priskonkurrens inom lågtekniksegmenten, SSN:s tekniska oförmåga att tillverka mycket stora containerfartyg för vilka efterfrågan för närvarande ökade och SSN:s befintliga sakkunskap, särskilt i fråga om mycket specialiserade kemikalietankfartyg i duplext rostfritt stål.

| (126) | Samtidigt som den aktuella orderboken (för leverans 2008–2009) i huvudsak bestod av containerfartyg (70 %) tillverkade varvet redan avancerade kemikalietankfartyg och con-ro-fartyg (30 %). I planen antogs att varvet till 2010 skulle ha utökat sitt produktsortiment inom tre marknadssegment, nämligen kemikalietankfartyg, ro-ro-fartyg (inklusive con-ro och ro-pax) och högteknologiska kombifartyg. |
| --- | --- |

(126)

Samtidigt som den aktuella orderboken (för leverans 2008–2009) i huvudsak bestod av containerfartyg (70 %) tillverkade varvet redan avancerade kemikalietankfartyg och con-ro-fartyg (30 %). I planen antogs att varvet till 2010 skulle ha utökat sitt produktsortiment inom tre marknadssegment, nämligen kemikalietankfartyg, ro-ro-fartyg (inklusive con-ro och ro-pax) och högteknologiska kombifartyg.

| (127) | Genomförandet av den nya strategin skulle åtföljas av marknadsförings- och försäljningskampanjer samt organisatoriska och tekniska ändringar på varvet. Den totala kostnaden för de planerade investeringarna och satsningarna uppskattades till 203,9 miljoner zloty. Investeringarna och satsningarna skulle genomföras under perioden 2006–2009. |
| --- | --- |

(127)

Genomförandet av den nya strategin skulle åtföljas av marknadsförings- och försäljningskampanjer samt organisatoriska och tekniska ändringar på varvet. Den totala kostnaden för de planerade investeringarna och satsningarna uppskattades till 203,9 miljoner zloty. Investeringarna och satsningarna skulle genomföras under perioden 2006–2009.

| (128) | Med tanke på problemen med hög frånvaro och utflödet av kvalificerade arbetstagare ingick löneökningar i planen. Dessa innebar att genomsnittslönen 2011 skulle vara 28 % högre än genomsnittslönen 2006. |
| --- | --- |

(128)

Med tanke på problemen med hög frånvaro och utflödet av kvalificerade arbetstagare ingick löneökningar i planen. Dessa innebar att genomsnittslönen 2011 skulle vara 28 % högre än genomsnittslönen 2006.

| (129) | I planen ingick en ytterligare minskning av personalstyrkan till 4 298 anställda 2011, vilket innebar en minskning av personalstyrkan med omkring 20 % jämfört med 2006 års nivå (5 322) och totalt 53 % jämfört med 2001 års nivå (8 071). Det framgick dock inte av planen om denna minskning innebar friställningar eller överföring till dotterbolag. |
| --- | --- |

(129)

I planen ingick en ytterligare minskning av personalstyrkan till 4 298 anställda 2011, vilket innebar en minskning av personalstyrkan med omkring 20 % jämfört med 2006 års nivå (5 322) och totalt 53 % jämfört med 2001 års nivå (8 071). Det framgick dock inte av planen om denna minskning innebar friställningar eller överföring till dotterbolag.

| (130) | De övriga åtgärderna avsedda att motivera den kvalificerade personalstyrkan var formulerade på ett mycket allmänt hållet sätt: en ny personalpolicy skulle tas fram, den optimala sysselsättningsnivån skulle identifieras, det nuvarande utvärderingssystemet skulle granskas och incitamentsprogram skulle utvecklas. Liknande projekt planerades för cheferna på mellannivå. |
| --- | --- |

(130)

De övriga åtgärderna avsedda att motivera den kvalificerade personalstyrkan var formulerade på ett mycket allmänt hållet sätt: en ny personalpolicy skulle tas fram, den optimala sysselsättningsnivån skulle identifieras, det nuvarande utvärderingssystemet skulle granskas och incitamentsprogram skulle utvecklas. Liknande projekt planerades för cheferna på mellannivå.

| (131) | Planen innehöll åtgärder som hänförde sig till optimering av den finansiella policyn, såsom avsikter om att införa avtalsbestämmelser för att minska risken för exponering för fluktuerande materialpriser och växlingskurser (naturlig hedging) och avsikter om att förhandla med bankerna för att erhålla terminsavtal. Det fanns inga belägg för att förhandlingarna med de privata bankerna om terminsavtal hade lyckats. |
| --- | --- |

(131)

Planen innehöll åtgärder som hänförde sig till optimering av den finansiella policyn, såsom avsikter om att införa avtalsbestämmelser för att minska risken för exponering för fluktuerande materialpriser och växlingskurser (naturlig hedging) och avsikter om att förhandla med bankerna för att erhålla terminsavtal. Det fanns inga belägg för att förhandlingarna med de privata bankerna om terminsavtal hade lyckats.

| (132) | I slutet av omstruktureringsperioden 2011 förväntades varvets produktion uppgå till 211 682 kbt jämfört med 213 044 kbt år 2005. |
| --- | --- |

(132)

I slutet av omstruktureringsperioden 2011 förväntades varvets produktion uppgå till 211 682 kbt jämfört med 213 044 kbt år 2005.

| (133) | Minskningen av personalstyrkan skulle leda till en ökning av produktiviteten från 34 kbt/anställd 2003 till 49,3 kbt/anställd 2011. Räknat i mantimmar/kbt låg produktiviteten 2003 på 47. Den eftersträvade produktiviteten för 2011 var 34 mantimmar/kbt. |
| --- | --- |

(133)

Minskningen av personalstyrkan skulle leda till en ökning av produktiviteten från 34 kbt/anställd 2003 till 49,3 kbt/anställd 2011. Räknat i mantimmar/kbt låg produktiviteten 2003 på 47. Den eftersträvade produktiviteten för 2011 var 34 mantimmar/kbt.

| (134) | Enligt planen skulle avkastningen på sysselsatt kapital, utan någon hänsyn till löneökningar, uppgå till i genomsnitt 19 % per år under 2007–2011, vilket hävdades vara den avkastningsnivå som en privat investerare förväntade sig. I prognosen där hänsyn togs till löneökningar uppgick siffran till 1,45 % per år. |
| --- | --- |

(134)

Enligt planen skulle avkastningen på sysselsatt kapital, utan någon hänsyn till löneökningar, uppgå till i genomsnitt 19 % per år under 2007–2011, vilket hävdades vara den avkastningsnivå som en privat investerare förväntade sig. I prognosen där hänsyn togs till löneökningar uppgick siffran till 1,45 % per år.

| (135) | I planen ingick också en känslighetsanalys med avseende på ändringar av de antagna växelkurserna, arbetskostnaderna och stålpriserna. I planen analyserades följande faktorer: uppskrivning av zlotyn med 5 % och 10 % under omstruktureringsperioden 2006–2011 (med ett antagande om 3,26 zloty/US-dollar), årliga löneökningar på 7,5 % (med ett antagande om 5 % per år) och en ökning av stålpriset med 20 %. |
| --- | --- |

(135)

I planen ingick också en känslighetsanalys med avseende på ändringar av de antagna växelkurserna, arbetskostnaderna och stålpriserna. I planen analyserades följande faktorer: uppskrivning av zlotyn med 5 % och 10 % under omstruktureringsperioden 2006–2011 (med ett antagande om 3,26 zloty/US-dollar), årliga löneökningar på 7,5 % (med ett antagande om 5 % per år) och en ökning av stålpriset med 20 %.

| (136) | I planen antogs att den befintliga modellen enligt vilken verksamheten finansieras med redarnas förskottsbetalningar som garanteras av KUKE, statliga garantier och statliga lån skulle ersättas med en modell som utgår från redarnas förskottsbetalningar garanterade av KUKE och kommersiella lån. |
| --- | --- |

(136)

I planen antogs att den befintliga modellen enligt vilken verksamheten finansieras med redarnas förskottsbetalningar som garanteras av KUKE, statliga garantier och statliga lån skulle ersättas med en modell som utgår från redarnas förskottsbetalningar garanterade av KUKE och kommersiella lån.

| (137) | I planen hänvisades till finansiering i form av ytterligare statliga garantier för lån på 35 miljoner US-dollar för 2006 och 2007 och 25 miljoner US-dollar för 2008 och 2009. Det fanns också planer på att ersätta KUKE-garantierna med garantier som erhållits från marknaden och att ta kommersiella lån. I omstruktureringsplanen från 2006 identifierades endast ett framgångsrikt garantiavtal. I planen ingick fortsatt användning av KUKE-garantier med en genomsnittlig årlig gräns på 200 miljoner US-dollar. |
| --- | --- |

(137)

I planen hänvisades till finansiering i form av ytterligare statliga garantier för lån på 35 miljoner US-dollar för 2006 och 2007 och 25 miljoner US-dollar för 2008 och 2009. Det fanns också planer på att ersätta KUKE-garantierna med garantier som erhållits från marknaden och att ta kommersiella lån. I omstruktureringsplanen från 2006 identifierades endast ett framgångsrikt garantiavtal. I planen ingick fortsatt användning av KUKE-garantier med en genomsnittlig årlig gräns på 200 miljoner US-dollar.

| (138) | I planen antogs omstruktureringskostnaderna uppgår till 374,7 miljoner zloty och driftskostnaderna under omstruktureringsperioden till 11 120 miljoner zloty. Båda dessa siffror gällde perioden 2002–2009. Kostnaden för de planerade investeringarna och satsningarna uppskattades till 203,9 miljoner zloty. Den finansiella omstruktureringen förklarades vara avslutad, förutom en avskrivning på 20,7 miljoner zloty. |
| --- | --- |

(138)

I planen antogs omstruktureringskostnaderna uppgår till 374,7 miljoner zloty och driftskostnaderna under omstruktureringsperioden till 11 120 miljoner zloty. Båda dessa siffror gällde perioden 2002–2009. Kostnaden för de planerade investeringarna och satsningarna uppskattades till 203,9 miljoner zloty. Den finansiella omstruktureringen förklarades vara avslutad, förutom en avskrivning på 20,7 miljoner zloty.

| (139) | Omstruktureringen skulle finansieras med hjälp av externa medel till ett belopp på 190 miljoner zloty, inklusive 95 miljoner zloty från en ökning av varvets aktiekapital genom emittering av nya aktier som skulle tas över av en privat investerare. En resolution om att öka aktiekapitalet hade antagits vid en extra bolagsstämma. I september 2006 skulle teckning av nya aktier till ett värde av 95 miljoner zloty innebära ett förvärv av 21 % av aktierna i SSN, medan återstoden förblev hos staten. |
| --- | --- |

(139)

Omstruktureringen skulle finansieras med hjälp av externa medel till ett belopp på 190 miljoner zloty, inklusive 95 miljoner zloty från en ökning av varvets aktiekapital genom emittering av nya aktier som skulle tas över av en privat investerare. En resolution om att öka aktiekapitalet hade antagits vid en extra bolagsstämma. I september 2006 skulle teckning av nya aktier till ett värde av 95 miljoner zloty innebära ett förvärv av 21 % av aktierna i SSN, medan återstoden förblev hos staten.

| (140) | De återstående 95 miljonerna zloty skulle komma från ett långfristigt investeringslån, även det från en privat källa. Enligt den finansiella prognosen skulle både kapitaltillskottet och det långfristiga investeringslånet genomföras under perioden 2006–2009. |
| --- | --- |

(140)

De återstående 95 miljonerna zloty skulle komma från ett långfristigt investeringslån, även det från en privat källa. Enligt den finansiella prognosen skulle både kapitaltillskottet och det långfristiga investeringslånet genomföras under perioden 2006–2009.

| (141) | Enligt planen skulle det egna bidraget också omfatta 165,9 miljoner zloty från en handelskredit, som inte beskrevs mer ingående. |
| --- | --- |

(141)

Enligt planen skulle det egna bidraget också omfatta 165,9 miljoner zloty från en handelskredit, som inte beskrevs mer ingående.

| (142) | I planen angavs att ytterligare betalningar från redarna på 628,7 miljoner zloty efter omförhandling av avtalen skulle betraktas som eget bidrag. |
| --- | --- |

(142)

I planen angavs att ytterligare betalningar från redarna på 628,7 miljoner zloty efter omförhandling av avtalen skulle betraktas som eget bidrag.

| (143) | Enligt planen skulle den löpande verksamheten finansieras genom kommersiella lån och redarnas förskottsbetalningar som inte garanterades av KUKE, till ett värde som under hela omstruktureringsperioden 2002–2009 beräknades uppgå till totalt 3 200 miljoner zloty. |
| --- | --- |

(143)

Enligt planen skulle den löpande verksamheten finansieras genom kommersiella lån och redarnas förskottsbetalningar som inte garanterades av KUKE, till ett värde som under hela omstruktureringsperioden 2002–2009 beräknades uppgå till totalt 3 200 miljoner zloty.

| (144) | I planen antogs att det framtida kassaflödet på 399 miljoner zloty dels skulle användas till investeringar (14,5 miljoner zloty), dels till den operativa verksamheten. I planen konstaterades uttryckligen att detta inte utgjorde egna medel i den mening som avses i de tillämpliga gemenskapsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(144)

I planen antogs att det framtida kassaflödet på 399 miljoner zloty dels skulle användas till investeringar (14,5 miljoner zloty), dels till den operativa verksamheten. I planen konstaterades uttryckligen att detta inte utgjorde egna medel i den mening som avses i de tillämpliga gemenskapsriktlinjerna.

| (145) | Enligt omstruktureringsplanen hade SNN genomfört kompensationsåtgärder i form av en minskning av kapaciteten som berodde på att SSN hade låtit bli att ta över en betydande andel av tillgångarna och personalstyrkan från SSPH efter företagets konkurs. År 2001, dvs. före SSPH:s konkurs, hävdades företaget ha haft en maximal årlig produktionskapacitet på 345 000 kbt, med en maximal produktionskapacitet på 322 000 kbt 1995–1999 (den genomsnittliga årliga produktionen under denna period var 244 000 kbt). I omstruktureringsplanen angavs att den nuvarande kapaciteten för SSN var 255 720 kbt. Enligt planen uppgick kapacitetsminskningen således till nästan 100 000 kbt. |
| --- | --- |

(145)

Enligt omstruktureringsplanen hade SNN genomfört kompensationsåtgärder i form av en minskning av kapaciteten som berodde på att SSN hade låtit bli att ta över en betydande andel av tillgångarna och personalstyrkan från SSPH efter företagets konkurs. År 2001, dvs. före SSPH:s konkurs, hävdades företaget ha haft en maximal årlig produktionskapacitet på 345 000 kbt, med en maximal produktionskapacitet på 322 000 kbt 1995–1999 (den genomsnittliga årliga produktionen under denna period var 244 000 kbt). I omstruktureringsplanen angavs att den nuvarande kapaciteten för SSN var 255 720 kbt. Enligt planen uppgick kapacitetsminskningen således till nästan 100 000 kbt.

2.6   OMSTRUKTURERINGSPLANEN FRÅN JUNI 2008

| (146) | Mostostal är ett företag som grundades i Polen och som ägs till 100 % av KEM-koncernen. Företaget tillverkar stålkonstruktioner av olika slag (broar, kranar, byggnader etc.). Det tidigare statligt ägda företaget privatiserades 1992 och har sedan 2003 tillhört den familjeägda industrikoncernen KEM. KEM är verksamt inom bearbetning och försäljning av stålskrot och grossistförsäljning av metallurgiska produkter, såsom de som tillverkas av Mostostal. KEM:s omsättning 2007 uppgick till 700 miljoner zloty (207 miljoner euro) av vilka 100 miljoner zloty (30 miljoner euro) genererades av Mostostal. |
| --- | --- |

(146)

Mostostal är ett företag som grundades i Polen och som ägs till 100 % av KEM-koncernen. Företaget tillverkar stålkonstruktioner av olika slag (broar, kranar, byggnader etc.). Det tidigare statligt ägda företaget privatiserades 1992 och har sedan 2003 tillhört den familjeägda industrikoncernen KEM. KEM är verksamt inom bearbetning och försäljning av stålskrot och grossistförsäljning av metallurgiska produkter, såsom de som tillverkas av Mostostal. KEM:s omsättning 2007 uppgick till 700 miljoner zloty (207 miljoner euro) av vilka 100 miljoner zloty (30 miljoner euro) genererades av Mostostal.

| (147) | Affärsstrategin gick i huvudsak ut på diversifiering av varvet i två huvudverksamheter: framställning av stålkonstruktioner och skeppsbyggnad. Med detta vill man minska varvets sårbarhet för variationer på varvsmarknaden. Omstruktureringen av produkterna skulle ske i två faser. Under den första fasen, fram till början av 2009, skulle varvet slutföra den befintliga orderboken för fartyg och börja arbeta med stålkonstruktioner. I den andra fasen skulle stålkonstruktionsverksamheten expandera, med det slutliga målet på att 50 % av produktionskapaciteten används till detta och resterande 50 % till skeppsbyggnad. |
| --- | --- |

(147)

Affärsstrategin gick i huvudsak ut på diversifiering av varvet i två huvudverksamheter: framställning av stålkonstruktioner och skeppsbyggnad. Med detta vill man minska varvets sårbarhet för variationer på varvsmarknaden. Omstruktureringen av produkterna skulle ske i två faser. Under den första fasen, fram till början av 2009, skulle varvet slutföra den befintliga orderboken för fartyg och börja arbeta med stålkonstruktioner. I den andra fasen skulle stålkonstruktionsverksamheten expandera, med det slutliga målet på att 50 % av produktionskapaciteten används till detta och resterande 50 % till skeppsbyggnad.

| (148) | För skeppsbyggnadsverksamheten grundade Mostostal sin plan på ett partnerskap med den norska skeppsbyggaren Ulstein. Den 7 juli 2008 undertecknade de två företagen en avsiktsförklaring där de kom överens om att förhandla om ett eventuellt samarbetsavtal. Samarbetet skulle huvudsakligen bestå av att Ulstein utnyttjar en del av SSN:s kapacitet. |
| --- | --- |

(148)

För skeppsbyggnadsverksamheten grundade Mostostal sin plan på ett partnerskap med den norska skeppsbyggaren Ulstein. Den 7 juli 2008 undertecknade de två företagen en avsiktsförklaring där de kom överens om att förhandla om ett eventuellt samarbetsavtal. Samarbetet skulle huvudsakligen bestå av att Ulstein utnyttjar en del av SSN:s kapacitet.

| (149) | När de gäller stålkonstruktionsverksamheten hade Mostostal för avsikt att använda produktionsanläggningarna vid varvet i Szczecin för att utöka sin egen produktion och för att utnyttja möjligheten till sjötransport. Planen uttryckte optimism rörande den polska marknadens utveckling rörande stålkonstruktioner, och särskilt förväntades storskaliga investeringar i den polska infrastrukturen. I fråga om skeppsbyggnadsverksamheten omfattade planen konstruktion av ro-pax-fartyg och kombifartyg, med hänvisning till att priserna inom dessa segment var inne i en stigande trend oberoende av utvecklingen på skeppsbyggnadsmarknaderna. |
| --- | --- |

(149)

När de gäller stålkonstruktionsverksamheten hade Mostostal för avsikt att använda produktionsanläggningarna vid varvet i Szczecin för att utöka sin egen produktion och för att utnyttja möjligheten till sjötransport. Planen uttryckte optimism rörande den polska marknadens utveckling rörande stålkonstruktioner, och särskilt förväntades storskaliga investeringar i den polska infrastrukturen. I fråga om skeppsbyggnadsverksamheten omfattade planen konstruktion av ro-pax-fartyg och kombifartyg, med hänvisning till att priserna inom dessa segment var inne i en stigande trend oberoende av utvecklingen på skeppsbyggnadsmarknaderna.

| (150) | I planen ingick omstrukturering av tillgångarna där omkring 30 % av den nuvarande produktionsytan skulle styckas av för annan användning än kärnverksamheten, däribland uthyrning till tredje part. En slip, Wulkan 1, skulle tas bort från skeppsbyggnadsverksamheten och användas för framställning av stålkonstruktioner för andra ändamål. Detta presenterades i planen som en kompensationsåtgärd. |
| --- | --- |

(150)

I planen ingick omstrukturering av tillgångarna där omkring 30 % av den nuvarande produktionsytan skulle styckas av för annan användning än kärnverksamheten, däribland uthyrning till tredje part. En slip, Wulkan 1, skulle tas bort från skeppsbyggnadsverksamheten och användas för framställning av stålkonstruktioner för andra ändamål. Detta presenterades i planen som en kompensationsåtgärd.

| (151) | I planen ingick en investering på 264 miljoner zloty 2008–2012 och en ytterligare investering på 90 miljoner zloty 2013–2018. I planen fanns en förteckning över investeringar och uppskattade besparingar i mantimmar och driftkostnader. Det nämndes också att varvet den 12 juni 2008 hade slutit ett avtal med en extern konsult om att ta fram en plan för modernisering av varvet, inklusive identifiering av nödvändiga investeringar. |
| --- | --- |

(151)

I planen ingick en investering på 264 miljoner zloty 2008–2012 och en ytterligare investering på 90 miljoner zloty 2013–2018. I planen fanns en förteckning över investeringar och uppskattade besparingar i mantimmar och driftkostnader. Det nämndes också att varvet den 12 juni 2008 hade slutit ett avtal med en extern konsult om att ta fram en plan för modernisering av varvet, inklusive identifiering av nödvändiga investeringar.

| (152) | I omstruktureringsplanen ingick en ökning av personalstyrkan med 14 % till 5 010 anställda 2012. |
| --- | --- |

(152)

I omstruktureringsplanen ingick en ökning av personalstyrkan med 14 % till 5 010 anställda 2012.

| (153) | Det antogs att skeppsbyggnadsverksamheten skulle finansieras med förskottsbetalningar från redarna på 80–90 % av försäljningspriset. |
| --- | --- |

(153)

Det antogs att skeppsbyggnadsverksamheten skulle finansieras med förskottsbetalningar från redarna på 80–90 % av försäljningspriset.

| (154) | Enligt planen var skulle omstruktureringens framgång vara beroende av om varvet fick ytterligare statligt stöd. I planen ingick flera kapitaltillskott och ett utbyte av skulder mot aktier som skulle beviljas av staten eller underordnade offentliga organ, till ett värde på totalt 588 miljoner zloty. Detta omfattade det kapitaltillskott på 145 miljoner zloty från ARP som beslutades om i juni 2008. Därutöver utgick planen från att ett lån på 32 miljoner US-dollar (68 miljoner zloty) skulle erhållas från ARP. Slutligen omfattade planen ytterligare förskottsbetalningsgarantier från KUKE till ett nominellt värde av 431 miljoner zloty. |
| --- | --- |

(154)

Enligt planen var skulle omstruktureringens framgång vara beroende av om varvet fick ytterligare statligt stöd. I planen ingick flera kapitaltillskott och ett utbyte av skulder mot aktier som skulle beviljas av staten eller underordnade offentliga organ, till ett värde på totalt 588 miljoner zloty. Detta omfattade det kapitaltillskott på 145 miljoner zloty från ARP som beslutades om i juni 2008. Därutöver utgick planen från att ett lån på 32 miljoner US-dollar (68 miljoner zloty) skulle erhållas från ARP. Slutligen omfattade planen ytterligare förskottsbetalningsgarantier från KUKE till ett nominellt värde av 431 miljoner zloty.

| (155) | Investeraren hade uppgett sig vara villig att bistå med ett kapitaltillskott på 149,5 miljoner zloty för att finansiera en del av investeringsprogrammet för 2008–2012. Den återstående delen av investeringsprogrammet för denna period skulle finansieras med hjälp av varvets kassaflöde. |
| --- | --- |

(155)

Investeraren hade uppgett sig vara villig att bistå med ett kapitaltillskott på 149,5 miljoner zloty för att finansiera en del av investeringsprogrammet för 2008–2012. Den återstående delen av investeringsprogrammet för denna period skulle finansieras med hjälp av varvets kassaflöde.

| (156) | Slutligen visade planen finansiella prognoser för omstruktureringsperioden 2008–2012 och enligt dem skulle lönsamheten vara återställd 2010. I planen fanns en förteckning, i allmänna ordalag och utan några belägg, över en rad antaganden som hade använts vid utarbetandet av de finansiella prognoserna. Däremot saknades den finansiella modell som hade använts för att komma fram till uppskattningarna. Den avkastning på kapital som skulle uppnås 2012 skulle enligt planen ligga i storleksordningen 26 %, men i planen konstaterades att denna till synes höga lönsamhet var ett resultat av att det egna kapitalet förblev lågt på grund av ackumulerade förluster under tidigare år. Ett mer realistiskt scenario, i vilket ingen hänsyn togs till de ackumulerade förlusterna, var att avkastningen på kapitalet skulle uppgå till 7,6 % år 2011 och 9,8 % år 2012, vilket enligt planen skulle innebära ett gränsfall för lönsamhet för den planerade investeringen. |
| --- | --- |

(156)

Slutligen visade planen finansiella prognoser för omstruktureringsperioden 2008–2012 och enligt dem skulle lönsamheten vara återställd 2010. I planen fanns en förteckning, i allmänna ordalag och utan några belägg, över en rad antaganden som hade använts vid utarbetandet av de finansiella prognoserna. Däremot saknades den finansiella modell som hade använts för att komma fram till uppskattningarna. Den avkastning på kapital som skulle uppnås 2012 skulle enligt planen ligga i storleksordningen 26 %, men i planen konstaterades att denna till synes höga lönsamhet var ett resultat av att det egna kapitalet förblev lågt på grund av ackumulerade förluster under tidigare år. Ett mer realistiskt scenario, i vilket ingen hänsyn togs till de ackumulerade förlusterna, var att avkastningen på kapitalet skulle uppgå till 7,6 % år 2011 och 9,8 % år 2012, vilket enligt planen skulle innebära ett gränsfall för lönsamhet för den planerade investeringen.

| (157) | Balansräkningsprognosen visade att värdet för anläggningstillgångarna skulle öka från omkring 100 miljoner zloty 2008 till 200 miljoner zloty 2012. |
| --- | --- |

(157)

Balansräkningsprognosen visade att värdet för anläggningstillgångarna skulle öka från omkring 100 miljoner zloty 2008 till 200 miljoner zloty 2012.

2.7   OMSTRUKTURERINGSPLANEN FRÅN DEN 12 SEPTEMBER 2008

| (158) | Omstruktureringsplanen från den 12 september 2008 baserades på antaganden liknande dem för planen från juni 2008. Diversifiering av verksamheten förblev den viktigaste strategiska idén och omstruktureringens framgång skulle uppnås genom samarbete mellan Mostostal och Ulstein, där deras erfarenhet av stålkonstruktions- och skeppsbyggnadssektorerna skulle kombineras. Jämfört med versionen från juni var den reviderade omstruktureringsplanen mer utvecklad i fråga om vissa omstruktureringsåtgärder och det praktiska genomförandet av den antagna diversifieringen av verksamheten. Detta återspeglades i den planerade omstruktureringen av organisationen och företaget (se tabell 2). |
| --- | --- |

(158)

Omstruktureringsplanen från den 12 september 2008 baserades på antaganden liknande dem för planen från juni 2008. Diversifiering av verksamheten förblev den viktigaste strategiska idén och omstruktureringens framgång skulle uppnås genom samarbete mellan Mostostal och Ulstein, där deras erfarenhet av stålkonstruktions- och skeppsbyggnadssektorerna skulle kombineras. Jämfört med versionen från juni var den reviderade omstruktureringsplanen mer utvecklad i fråga om vissa omstruktureringsåtgärder och det praktiska genomförandet av den antagna diversifieringen av verksamheten. Detta återspeglades i den planerade omstruktureringen av organisationen och företaget (se tabell 2).

| (159) | I planen antogs att det befintliga varvet, som hade döpts om till ”SSN Nowa”, skulle slutföra produktionen av de förlustbringande fartygen i den aktuella orderboken och därefter skulle varvet avvecklas. Varvets tillgångar skulle säljas till tre nya företag: SSN Mostostal (helägt av Mostostal), SSN Ulstein (helägt av Ulstein) och SSN Wspólna (ägt av Mostostal och Ulstein med 50 % var). Vidare skulle det nuvarande konstruktionskontoret bli ett separat företag med namnet SSN Biuro Projektowe. Enligt planen skulle Mostostal år 2010 grunda ett nytt företag, SSN Odra, som skulle fortsätta med varvets nuvarande skeppsbyggnad och tillverka ro-pax-, ro-ro-, och con-ro-fartyg samt kemikalietankfartyg.

  Tabell 2


  Den planerade omstruktureringen av företaget SSN enligt omstruktureringsplanen från den 12 september 2008 | Ägande | Verksamhet | Kapitaltillskott
  (miljoner zloty) | Omsättning
  (miljoner zloty) | Personalstyrka | Investeringsprogram
  (miljoner zloty) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SSN Nowa | 100 % Mostostal | Skeppsbyggnad – nuvarande orderbok | 434 (statligt stöd) | 2009: 680
  2010: 1 000
  Senare: 0 | 4 011 år 2009, mål – 0 | Inget |
| SSN Mostostal | 100 % Mostostal | Stålkonstruktioner | 80 | 148 (10 %) | 297 år 2009, mål – 352 | 59 |
| SSN Ulstein | 100 % Ulstein | Skeppsbyggnad – offshorefartyg | 67,3 | 155 (11 %) | 150 | 10 |
| SSN Wspólna | 50 % Mostostal, 50 % Ulstein | Stålprefabricering | 95 | 370–400 (28 %) | 1 062 år 2009, mål – 663 | 34,5 |
| SSN Biuro Projektowe | 50 % Mostostal, 50 % Ulstein | Design | 0,2 | 9 (0,6 %) | 150 | 0,5 |
| SSN Odra | 100 % Mostostal | Skeppsbyggnad – ro-pax, ro-ro, kemikalietankfartyg | 0,2 | 600–700 (49 %) | 835 år 2010, mål – 500 | Inget |
| Totalt | | | 434 genom staten och 242,7 genom investerare | 1 412 | 1 815 | 104 |

(159)

I planen antogs att det befintliga varvet, som hade döpts om till ”SSN Nowa”, skulle slutföra produktionen av de förlustbringande fartygen i den aktuella orderboken och därefter skulle varvet avvecklas. Varvets tillgångar skulle säljas till tre nya företag: SSN Mostostal (helägt av Mostostal), SSN Ulstein (helägt av Ulstein) och SSN Wspólna (ägt av Mostostal och Ulstein med 50 % var). Vidare skulle det nuvarande konstruktionskontoret bli ett separat företag med namnet SSN Biuro Projektowe. Enligt planen skulle Mostostal år 2010 grunda ett nytt företag, SSN Odra, som skulle fortsätta med varvets nuvarande skeppsbyggnad och tillverka ro-pax-, ro-ro-, och con-ro-fartyg samt kemikalietankfartyg.

Tabell 2

Den planerade omstruktureringen av företaget SSN enligt omstruktureringsplanen från den 12 september 2008

Ägande

Verksamhet

Kapitaltillskott

(miljoner zloty)

Omsättning

(miljoner zloty)

Personalstyrka

Investeringsprogram

(miljoner zloty)

SSN Nowa

100 % Mostostal

Skeppsbyggnad – nuvarande orderbok

434 (statligt stöd)

2009: 680

2010: 1 000

Senare: 0

4 011 år 2009, mål – 0

Inget

SSN Mostostal

100 % Mostostal

Stålkonstruktioner

80

148 (10 %)

297 år 2009, mål – 352

59

SSN Ulstein

100 % Ulstein

Skeppsbyggnad – offshorefartyg

67,3

155 (11 %)

150

10

SSN Wspólna

50 % Mostostal, 50 % Ulstein

Stålprefabricering

95

370–400 (28 %)

1 062 år 2009, mål – 663

34,5

SSN Biuro Projektowe

50 % Mostostal, 50 % Ulstein

Design

0,2

9 (0,6 %)

150

0,5

SSN Odra

100 % Mostostal

Skeppsbyggnad – ro-pax, ro-ro, kemikalietankfartyg

0,2

600–700 (49 %)

835 år 2010, mål – 500

Inget

Totalt

434 genom staten och 242,7 genom investerare

1 412

1 815

104

| (160) | Enligt planen skulle SSN Nowa och SSN Odra, företagen som skulle fortsätta med varvets skeppsbyggnadsverksamhet, inte ha några tillgångar och de skulle lägga ut stålprefabriceringen på SSN Wspólna och använda SSN Mostostals eller SSN Ulsteins kapacitet för att montera och utrusta fartygen. I planen beskrevs inte hur denna kapacitetsdelning skulle hanteras i praktiken eller enligt vilka villkor kapaciteten skulle göras tillgänglig för SSN Nowa och senare SSN Odra. |
| --- | --- |

(160)

Enligt planen skulle SSN Nowa och SSN Odra, företagen som skulle fortsätta med varvets skeppsbyggnadsverksamhet, inte ha några tillgångar och de skulle lägga ut stålprefabriceringen på SSN Wspólna och använda SSN Mostostals eller SSN Ulsteins kapacitet för att montera och utrusta fartygen. I planen beskrevs inte hur denna kapacitetsdelning skulle hanteras i praktiken eller enligt vilka villkor kapaciteten skulle göras tillgänglig för SSN Nowa och senare SSN Odra.

| (161) | De två företagen SSN Ulstein och SSN Mostostal skulle träda in på nya marknader där SSN saknade erfarenhet. I planen ingick dock inga analyser av dessa marknader. |
| --- | --- |

(161)

De två företagen SSN Ulstein och SSN Mostostal skulle träda in på nya marknader där SSN saknade erfarenhet. I planen ingick dock inga analyser av dessa marknader.

| (162) | I planen förklarades att Ulstein för närvarande lade ut produktionen av skrov men att företaget även hade för avsikt att kontrollera de tidigare produktionsstadierna och därmed, genom att förvärva kapacitet i Szczecin, skulle uppnå vertikal integrering av produktionsprocessen. SSN Ulstein utgick från en rimlig inlärningskurva och planerade att först bygga skrov, och därefter delvis och fullständigt utrustade offshorefartyg. I planen ingick inte några detaljer om den planerade produktionsvolymen, antagna priser för skrov/fartyg, kostnader, lönsamhet etc. |
| --- | --- |

(162)

I planen förklarades att Ulstein för närvarande lade ut produktionen av skrov men att företaget även hade för avsikt att kontrollera de tidigare produktionsstadierna och därmed, genom att förvärva kapacitet i Szczecin, skulle uppnå vertikal integrering av produktionsprocessen. SSN Ulstein utgick från en rimlig inlärningskurva och planerade att först bygga skrov, och därefter delvis och fullständigt utrustade offshorefartyg. I planen ingick inte några detaljer om den planerade produktionsvolymen, antagna priser för skrov/fartyg, kostnader, lönsamhet etc.

| (163) | Skälen till Mostostals investering i varvet i Szczecin var desamma som i omstruktureringsplanen från juni 2008. Investerarens mål var att utöka kapaciteten för framställning av stålkonstruktioner och få direkt tillgång till sjötransport, vilket skulle kunna minska transportkostnaderna genom möjlighet till transport av större och helt monterade konstruktioner. Den planerade produktionsvolymen, antagna priser, kostnader, marginaler etc. beskrevs inte. |
| --- | --- |

(163)

Skälen till Mostostals investering i varvet i Szczecin var desamma som i omstruktureringsplanen från juni 2008. Investerarens mål var att utöka kapaciteten för framställning av stålkonstruktioner och få direkt tillgång till sjötransport, vilket skulle kunna minska transportkostnaderna genom möjlighet till transport av större och helt monterade konstruktioner. Den planerade produktionsvolymen, antagna priser, kostnader, marginaler etc. beskrevs inte.

| (164) | I planen ingick inte någon omstrukturering av SSN Nowa, eftersom det antogs att företaget skulle avvecklas efter att de förlustbringande fartygen i den nuvarande orderboken hade tillverkats. I planen ingick en marknadsanalys av varvssektorn, vilken dock i stor utsträckning hänvisade till marknadssegment som varvet inte hade för avsikt att vara verksamt inom i framtiden. |
| --- | --- |

(164)

I planen ingick inte någon omstrukturering av SSN Nowa, eftersom det antogs att företaget skulle avvecklas efter att de förlustbringande fartygen i den nuvarande orderboken hade tillverkats. I planen ingick en marknadsanalys av varvssektorn, vilken dock i stor utsträckning hänvisade till marknadssegment som varvet inte hade för avsikt att vara verksamt inom i framtiden.

| (165) | Planen innehöll inte någon affärsplan för SSN Odra. När det gäller strategin för SSN Odra antogs det i planen att företaget skulle sluta lönsamma avtal med det statligt ägda polska ångfartygsföretaget Polska Żegluga Morska för produktion av ro-pax-passagerarfartyg. Därutöver skulle SSN Odra eventuellt överväga att producera en militär version av dessa fartyg, men ingen ytterligare information om detta presenterades. |
| --- | --- |

(165)

Planen innehöll inte någon affärsplan för SSN Odra. När det gäller strategin för SSN Odra antogs det i planen att företaget skulle sluta lönsamma avtal med det statligt ägda polska ångfartygsföretaget Polska Żegluga Morska för produktion av ro-pax-passagerarfartyg. Därutöver skulle SSN Odra eventuellt överväga att producera en militär version av dessa fartyg, men ingen ytterligare information om detta presenterades.

| (166) | Slutligen skulle SSN Wspólna huvudsakligen erbjuda tjänster åt de andra företagen. I planen uppskattades att SSN Wspólnas stålproduktionskapacitet skulle uppgå till 74 000 ton. SSN Ulstein skulle behöva 15 000–20 000 ton och SSN Mostostal 12 000–15 000 ton. I planen ingick att omkring 30 000 ton stål skulle avsättas till annan skeppsbyggnadsverksamhet än SSN Ulsteins verksamhet. Därutöver föreslogs i planen att SSN Wspólnas återstående kapacitet (9 000–17 000 ton stål, dvs. 12–23 % av kapaciteten) skulle användas för underleverantörsuppdrag för andra företag, men målmarknaden, efterfrågan eller vilken lönsamhet som skulle kunna uppnås beskrevs inte. |
| --- | --- |

(166)

Slutligen skulle SSN Wspólna huvudsakligen erbjuda tjänster åt de andra företagen. I planen uppskattades att SSN Wspólnas stålproduktionskapacitet skulle uppgå till 74 000 ton. SSN Ulstein skulle behöva 15 000–20 000 ton och SSN Mostostal 12 000–15 000 ton. I planen ingick att omkring 30 000 ton stål skulle avsättas till annan skeppsbyggnadsverksamhet än SSN Ulsteins verksamhet. Därutöver föreslogs i planen att SSN Wspólnas återstående kapacitet (9 000–17 000 ton stål, dvs. 12–23 % av kapaciteten) skulle användas för underleverantörsuppdrag för andra företag, men målmarknaden, efterfrågan eller vilken lönsamhet som skulle kunna uppnås beskrevs inte.

| (167) | Utöver omstrukturering av organisationen omfattade planen omstrukturering av tillgångar, finansiell omstrukturering och en betydande minskning av personalstyrkan. |
| --- | --- |

(167)

Utöver omstrukturering av organisationen omfattade planen omstrukturering av tillgångar, finansiell omstrukturering och en betydande minskning av personalstyrkan.

| (168) | I planen ingick en total investering på 104 miljoner zloty i SSN Ulstein, SSN Mostostal och SSN Wspólna. Därutöver skulle SSN Nowa investera [...] (10) miljoner zloty genom omlokalisering av vissa produktionstillgångar för att frigöra mark för försäljning som i sin tur skulle generera pengar för omstruktureringen. |
| --- | --- |

(168)

I planen ingick en total investering på 104 miljoner zloty i SSN Ulstein, SSN Mostostal och SSN Wspólna. Därutöver skulle SSN Nowa investera [...] (10) miljoner zloty genom omlokalisering av vissa produktionstillgångar för att frigöra mark för försäljning som i sin tur skulle generera pengar för omstruktureringen.

| (169) | När det gäller den planerade stängningen av en slip angavs i planen från den 12 september (precis som i planen från juni) att slipen Wulkan 1 inte skulle användas för skeppsbyggnad utan för framställning av stålkonstruktioner av SSN Mostostal. |
| --- | --- |

(169)

När det gäller den planerade stängningen av en slip angavs i planen från den 12 september (precis som i planen från juni) att slipen Wulkan 1 inte skulle användas för skeppsbyggnad utan för framställning av stålkonstruktioner av SSN Mostostal.

| (170) | När det gällde personalstyrkan angavs i planen en minskning med nästan 60 %, ned till 1 815 anställda. |
| --- | --- |

(170)

När det gällde personalstyrkan angavs i planen en minskning med nästan 60 %, ned till 1 815 anställda.

| (171) | Enligt de finansiella prognoserna skulle SSN Ulstein påbörja sin verksamhet 2009 och börja gå med vinst 2010. SSN Mostostal och SSN Wspólna skulle påbörja sina verksamheter 2009 och genast gå med vinst. SSN Odra skulle börja bygga fartyg 2010 och skulle enligt de finansiella prognoserna omedelbart gå med vinst. |
| --- | --- |

(171)

Enligt de finansiella prognoserna skulle SSN Ulstein påbörja sin verksamhet 2009 och börja gå med vinst 2010. SSN Mostostal och SSN Wspólna skulle påbörja sina verksamheter 2009 och genast gå med vinst. SSN Odra skulle börja bygga fartyg 2010 och skulle enligt de finansiella prognoserna omedelbart gå med vinst.

| (172) | Den beräknade vinstmarginalen för SSN Ulstein var 6 %, som ansågs vara tillräcklig enligt planen. För SSN Odra skulle vinstmarginalen under det första produktionsåret ligga på 11 % (till följd av två mycket vinstgivande avtal som sammanföll detta år) och minska till 7–8 % under de kommande åren. För SSN Mostostal förväntades en vinstmarginal på 6–9 % åren 2009–2011 och 11 % år 2012. Vinstmarginalen för SSN Wspólna och SSN Biuro Projektowe skulle bli marginell – 0,4 % under hela perioden för SSN Wspólna och 1,6 % för SSN Biuro Projektowe. Enligt planen skulle denna låga vinstmarginal för de två företagen vara ett resultat av låga marginaler och motiverades med att dessa var serviceföretag som arbetade för de företag som producerade slutprodukter och som i stor utsträckning använde material som tillhandahölls av uppdragsgivarna. |
| --- | --- |

(172)

Den beräknade vinstmarginalen för SSN Ulstein var 6 %, som ansågs vara tillräcklig enligt planen. För SSN Odra skulle vinstmarginalen under det första produktionsåret ligga på 11 % (till följd av två mycket vinstgivande avtal som sammanföll detta år) och minska till 7–8 % under de kommande åren. För SSN Mostostal förväntades en vinstmarginal på 6–9 % åren 2009–2011 och 11 % år 2012. Vinstmarginalen för SSN Wspólna och SSN Biuro Projektowe skulle bli marginell – 0,4 % under hela perioden för SSN Wspólna och 1,6 % för SSN Biuro Projektowe. Enligt planen skulle denna låga vinstmarginal för de två företagen vara ett resultat av låga marginaler och motiverades med att dessa var serviceföretag som arbetade för de företag som producerade slutprodukter och som i stor utsträckning använde material som tillhandahölls av uppdragsgivarna.

| (173) | SSN Nowa skulle slutföra produktionen av två förlustbringande fartyg i varvets nuvarande orderbok, vilket innebar att företaget skulle fortsätta att gå med förlust under hela perioden fram till att det avvecklas. Genomförandet av planen var därför beroende av att ytterligare ett statligt stöd på 430 miljoner zloty beviljades för att täcka SSN Nowas framtida förluster. Jämfört med planen från juni, i vilken ett kapitaltillskott från staten på 588 miljoner zloty och ett lån på 69 miljoner zloty ingick, verkade det stödbelopp som behövdes vara lägre. Kommissionen noterade dock att under tiden hade ett utbyte av skulder mot aktier till ett belopp på 130 miljoner zloty till förmån för de offentliga organen (ARP och KPS) genomförts i augusti 2008. |
| --- | --- |

(173)

SSN Nowa skulle slutföra produktionen av två förlustbringande fartyg i varvets nuvarande orderbok, vilket innebar att företaget skulle fortsätta att gå med förlust under hela perioden fram till att det avvecklas. Genomförandet av planen var därför beroende av att ytterligare ett statligt stöd på 430 miljoner zloty beviljades för att täcka SSN Nowas framtida förluster. Jämfört med planen från juni, i vilken ett kapitaltillskott från staten på 588 miljoner zloty och ett lån på 69 miljoner zloty ingick, verkade det stödbelopp som behövdes vara lägre. Kommissionen noterade dock att under tiden hade ett utbyte av skulder mot aktier till ett belopp på 130 miljoner zloty till förmån för de offentliga organen (ARP och KPS) genomförts i augusti 2008.

2.8   KOMPENSATIONSÅTGÄRDER

| (174) | Enligt en överenskommelse i december 2006 mellan de polska myndigheterna och kommissionen påbörjade kommissionen intensiva samtal med de polska myndigheterna och SSN för att fastställa vilka kompensationsåtgärder som var nödvändiga. |
| --- | --- |

(174)

Enligt en överenskommelse i december 2006 mellan de polska myndigheterna och kommissionen påbörjade kommissionen intensiva samtal med de polska myndigheterna och SSN för att fastställa vilka kompensationsåtgärder som var nödvändiga.

| (175) | Kommissionen definierade i samarbete med sin externa konsult och varvet följande metod för att utvärdera den kapacitetsminskning som Polen hade föreslagit som kompensationsåtgärd. |
| --- | --- |

(175)

Kommissionen definierade i samarbete med sin externa konsult och varvet följande metod för att utvärdera den kapacitetsminskning som Polen hade föreslagit som kompensationsåtgärd.

| (176) | För att kompensationsåtgärderna skulle vara meningsfulla behövde kapacitetsminskningen vara tillräcklig för att säkerställa att varvets framtida kapacitet efter omstruktureringen skulle vara lägre än den nuvarande kapaciteten. |
| --- | --- |

(176)

För att kompensationsåtgärderna skulle vara meningsfulla behövde kapacitetsminskningen vara tillräcklig för att säkerställa att varvets framtida kapacitet efter omstruktureringen skulle vara lägre än den nuvarande kapaciteten.

| (177) | Kommissionen bedömde först varvets nuvarande tekniska kapacitet, under antagandet att monteringen av fartyg på sliparna utgjorde en flaskhals i varvets produktionsprocess som inte skulle vara lätt att lösa genom outsourcing. Enligt den metod som kommissionen använde, som varken ifrågasattes av de polska myndigheterna eller varvet, beräknas kapaciteten på grundval av den tid det tar att montera ett fartyg på en slip och ett typiskt utbud av fartyg (eftersom fartygens kbt-värde varierar men monteringen kan ta lika lång tid). |
| --- | --- |

(177)

Kommissionen bedömde först varvets nuvarande tekniska kapacitet, under antagandet att monteringen av fartyg på sliparna utgjorde en flaskhals i varvets produktionsprocess som inte skulle vara lätt att lösa genom outsourcing. Enligt den metod som kommissionen använde, som varken ifrågasattes av de polska myndigheterna eller varvet, beräknas kapaciteten på grundval av den tid det tar att montera ett fartyg på en slip och ett typiskt utbud av fartyg (eftersom fartygens kbt-värde varierar men monteringen kan ta lika lång tid).

| (178) | Vid beräkningen av den nuvarande kapaciteten togs hänsyn till den tid som i praktiken behövdes för att montera ett fartyg (av en viss typ) på en slip. Denna tid måste återspegla alla de nuvarande bristerna i produktionsprocessen, t.ex. låg produktivitet, flaskhalsar, omoderna resurser, otillräckligt produktionsflöde och problem med personalstyrkan. Endast följderna av de finansiella begränsningar som berodde på varvets svåra finansiella situation kunde räknas bort från monteringstiden. Oregelbunden eller ingen tillgång till rörelsekapital kan leda till allvarliga störningar i produktionsprocessen. Eftersom detta är en extern faktor som ingår som en naturlig del hos alla företag i finansiella svårigheter och som inte är kopplad till företagets ineffektivitet, accepterade kommissionen att varvets verkliga prestanda kunde justeras genom att anta att det hade en jämn tillgång till rörelsekapital. |
| --- | --- |

(178)

Vid beräkningen av den nuvarande kapaciteten togs hänsyn till den tid som i praktiken behövdes för att montera ett fartyg (av en viss typ) på en slip. Denna tid måste återspegla alla de nuvarande bristerna i produktionsprocessen, t.ex. låg produktivitet, flaskhalsar, omoderna resurser, otillräckligt produktionsflöde och problem med personalstyrkan. Endast följderna av de finansiella begränsningar som berodde på varvets svåra finansiella situation kunde räknas bort från monteringstiden. Oregelbunden eller ingen tillgång till rörelsekapital kan leda till allvarliga störningar i produktionsprocessen. Eftersom detta är en extern faktor som ingår som en naturlig del hos alla företag i finansiella svårigheter och som inte är kopplad till företagets ineffektivitet, accepterade kommissionen att varvets verkliga prestanda kunde justeras genom att anta att det hade en jämn tillgång till rörelsekapital.

| (179) | Vid uppskattningen av den framtida kapaciteten togs hänsyn till den tid som sannolikt behövdes för att montera ett fartyg (av en viss typ) på en slip, baserat på antagandet om att varvets produktivitet var jämförbar med ett riktmärke baserat på de övriga konkurrerande europeiska varven. Med andra ord måste man beakta effekterna av den behövliga moderniseringen av anläggningarna och optimeringen av arbetsförhållandena (organisation, ekonomi, material, personalstyrka). |
| --- | --- |

(179)

Vid uppskattningen av den framtida kapaciteten togs hänsyn till den tid som sannolikt behövdes för att montera ett fartyg (av en viss typ) på en slip, baserat på antagandet om att varvets produktivitet var jämförbar med ett riktmärke baserat på de övriga konkurrerande europeiska varven. Med andra ord måste man beakta effekterna av den behövliga moderniseringen av anläggningarna och optimeringen av arbetsförhållandena (organisation, ekonomi, material, personalstyrka).

| (180) | Denna modernisering var oundviklig om varvet ville återställa sin långsiktiga lönsamhet. Den tillhörande produktivitetsökningen skulle göra det möjligt för varvet att både minska insatserna och öka produktionstakten. I takt med att olika produktionsaspekter förbättrades skulle kapaciteten, uttryckt som förmågan att producera en viss volym, öka. Det var därför viktigt att notera att stängningen av vissa anläggningar, såsom den föreslagna stängningen av en slip i varvet i Szczecin, eventuellt skulle kompenseras av en ökning av kapaciteten i den återstående delen av dockan. För att kompensationsåtgärderna skulle ha bestående verkningar var det nödvändigt att kapacitetsminskningen var sådan att varvets kapacitet i slutet av omstruktureringen, dvs. efter investeringarna och produktivitetsförbättringen, skulle vara lägre än den nuvarande kapaciteten. Endast på detta sätt skulle det gå att förena de två målen – att uppnå en långsiktig lönsamhet (ökad produktivitet) och orsaka minsta möjliga negativa effekterna på handeln. |
| --- | --- |

(180)

Denna modernisering var oundviklig om varvet ville återställa sin långsiktiga lönsamhet. Den tillhörande produktivitetsökningen skulle göra det möjligt för varvet att både minska insatserna och öka produktionstakten. I takt med att olika produktionsaspekter förbättrades skulle kapaciteten, uttryckt som förmågan att producera en viss volym, öka. Det var därför viktigt att notera att stängningen av vissa anläggningar, såsom den föreslagna stängningen av en slip i varvet i Szczecin, eventuellt skulle kompenseras av en ökning av kapaciteten i den återstående delen av dockan. För att kompensationsåtgärderna skulle ha bestående verkningar var det nödvändigt att kapacitetsminskningen var sådan att varvets kapacitet i slutet av omstruktureringen, dvs. efter investeringarna och produktivitetsförbättringen, skulle vara lägre än den nuvarande kapaciteten. Endast på detta sätt skulle det gå att förena de två målen – att uppnå en långsiktig lönsamhet (ökad produktivitet) och orsaka minsta möjliga negativa effekterna på handeln.

| (181) | För att säkerställa att beräkningen av den nuvarande respektive den framtida kapaciteten stämde överens skulle samma produkturval användas, dvs. samma typ av fartyg. Alternativt skulle man kunna använda ett ”genomsnittligt fartyg” (dvs. ett genomsnittligt kbt-värde, baserat på varvets orderbok) som typexempel. |
| --- | --- |

(181)

För att säkerställa att beräkningen av den nuvarande respektive den framtida kapaciteten stämde överens skulle samma produkturval användas, dvs. samma typ av fartyg. Alternativt skulle man kunna använda ett ”genomsnittligt fartyg” (dvs. ett genomsnittligt kbt-värde, baserat på varvets orderbok) som typexempel.

| (182) | Baserat på den information som lämnats av SSN uppskattades den nuvarande kapaciteten, med finansiella begränsningar för driften, till mellan 177 000 och 202 000 kbt, beroende på om varvets produktion omfattade kemikalietankfartyg eller inte. Varvets kapacitet utan finansiella begränsningar uppgick till 208 000 kbt (9,15 fartyg) om dess produktion omfattade kemikalietankfartyg och 238 000 kbt (10,7 fartyg) utan kemikalietankfartygen. |
| --- | --- |

(182)

Baserat på den information som lämnats av SSN uppskattades den nuvarande kapaciteten, med finansiella begränsningar för driften, till mellan 177 000 och 202 000 kbt, beroende på om varvets produktion omfattade kemikalietankfartyg eller inte. Varvets kapacitet utan finansiella begränsningar uppgick till 208 000 kbt (9,15 fartyg) om dess produktion omfattade kemikalietankfartyg och 238 000 kbt (10,7 fartyg) utan kemikalietankfartygen.

| (183) | Varvet uppgav att den planerade investeringen enligt omstruktureringsplanen från 2006 inte skulle påverka monteringstiden utan snarare skulle omvandlas till en kostnadsminskning. Varvet förklarade också att eftersom vissa av investeringarna eventuellt skulle minska monteringstiden, skulle denna effekt uppvägas av en viktig ändring av produktionsmetoden, nämligen tidigare utrustning av fartyget. Varvet förklarade också att för att avsevärt minska monteringstiden skulle varvet behöva investera i själva sliparna. Varvet uppskattade denna investering till 200 miljoner euro, en summa som låg klart över varvets förmåga. |
| --- | --- |

(183)

Varvet uppgav att den planerade investeringen enligt omstruktureringsplanen från 2006 inte skulle påverka monteringstiden utan snarare skulle omvandlas till en kostnadsminskning. Varvet förklarade också att eftersom vissa av investeringarna eventuellt skulle minska monteringstiden, skulle denna effekt uppvägas av en viktig ändring av produktionsmetoden, nämligen tidigare utrustning av fartyget. Varvet förklarade också att för att avsevärt minska monteringstiden skulle varvet behöva investera i själva sliparna. Varvet uppskattade denna investering till 200 miljoner euro, en summa som låg klart över varvets förmåga.

| (184) | Därför skulle den framtida kapaciteten, om inga anläggningar stängdes, vara identisk med den nuvarande kapaciteten utan några finansiella begränsningar, dvs. 208 000 kbt om produktionen omfattade kemikalietankfartyg och 238 000 kbt utan kemikalietankfartygen. |
| --- | --- |

(184)

Därför skulle den framtida kapaciteten, om inga anläggningar stängdes, vara identisk med den nuvarande kapaciteten utan några finansiella begränsningar, dvs. 208 000 kbt om produktionen omfattade kemikalietankfartyg och 238 000 kbt utan kemikalietankfartygen.

| (185) | Efter stängningen av den minsta slipen (Wulkan 1) kommer varvets kapacitet att uppgå till mellan 149 000 kbt (6,25 fartyg) för det minst kbt-intensiva produkturvalet (med kemikalietankfartyg) och 178 000 kbt (7,8 fartyg) för det mest kbt-intensiva produkturvalet (utan kemikalietankfartyg). |
| --- | --- |

(185)

Efter stängningen av den minsta slipen (Wulkan 1) kommer varvets kapacitet att uppgå till mellan 149 000 kbt (6,25 fartyg) för det minst kbt-intensiva produkturvalet (med kemikalietankfartyg) och 178 000 kbt (7,8 fartyg) för det mest kbt-intensiva produkturvalet (utan kemikalietankfartyg).

| (186) | På grundval av dessa siffror konstaterade kommissionen att kapacitetsminskningen efter stängningen av den minsta slipen skulle ligga mellan 25 % och 46 % beroende på vilken produktmix som användes. Baserat på detta och med hänsyn till att stängningen av en ytterligare slip skulle innebära en kapacitetsminskning på minst 59 % drog kommissionen preliminärt slutsatsen att den av Polen föreslagna stängningen av den minsta slipen, Wulkan 1, skulle vara en tillräcklig kompensationsåtgärd. |
| --- | --- |

(186)

På grundval av dessa siffror konstaterade kommissionen att kapacitetsminskningen efter stängningen av den minsta slipen skulle ligga mellan 25 % och 46 % beroende på vilken produktmix som användes. Baserat på detta och med hänsyn till att stängningen av en ytterligare slip skulle innebära en kapacitetsminskning på minst 59 % drog kommissionen preliminärt slutsatsen att den av Polen föreslagna stängningen av den minsta slipen, Wulkan 1, skulle vara en tillräcklig kompensationsåtgärd.

2.9   STÖDÅTGÄRDER

| (187) | Kommissionen inledde ett formellt granskningsförfarande beträffande de stödåtgärder som beskrivs i del B i bilagan till detta beslut. Dessa omfattade ett kapitaltillskott och två fullgörandegarantier som skulle beviljas av ARP och flera uppskov med och avskrivningar av fastighetsskatten från staden Szczecin. Det nominella värdet för dessa åtgärder uppgick till 126 524 652 zloty. |
| --- | --- |

(187)

Kommissionen inledde ett formellt granskningsförfarande beträffande de stödåtgärder som beskrivs i del B i bilagan till detta beslut. Dessa omfattade ett kapitaltillskott och två fullgörandegarantier som skulle beviljas av ARP och flera uppskov med och avskrivningar av fastighetsskatten från staden Szczecin. Det nominella värdet för dessa åtgärder uppgick till 126 524 652 zloty.

| (188) | Polen underrättade kommissionen om att de två fullgörandegarantierna som finns upptagna som åtgärd 62 och 63 i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande inte hade beviljats (11). Polen underrättade också kommissionen om att avskrivningarna av fastighetsskatten som finns upptagna som åtgärd 64 och 68 i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande hade skjutits upp (12). |
| --- | --- |

(188)

Polen underrättade kommissionen om att de två fullgörandegarantierna som finns upptagna som åtgärd 62 och 63 i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande inte hade beviljats (11). Polen underrättade också kommissionen om att avskrivningarna av fastighetsskatten som finns upptagna som åtgärd 64 och 68 i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande hade skjutits upp (12).

| (189) | I tabell 3 nedan visas de åtgärder som beviljades mellan den 1 maj 2004, tidpunkten för Polens anslutning till EU, och den 30 juni 2007. Polen anmälde dessa åtgärder genom en skrivelse av den 11 juli 2007. Deras nominella värde uppgår till 259 560 990 zloty. Åtgärd 1 motsvarar åtgärd 61 i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande. |
| --- | --- |

(189)

I tabell 3 nedan visas de åtgärder som beviljades mellan den 1 maj 2004, tidpunkten för Polens anslutning till EU, och den 30 juni 2007. Polen anmälde dessa åtgärder genom en skrivelse av den 11 juli 2007. Deras nominella värde uppgår till 259 560 990 zloty. Åtgärd 1 motsvarar åtgärd 61 i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande.

| (190) | I tabell 3 ingår lån från KPS som används för att finansiera varvets behov av rörelsekapital. I skrivelser av den 11 juli 2007 och den 9 januari 2008 hävdade Polen att dessa lån inte utgjorde statligt stöd eftersom den debiterade räntan motsvarade riskbedömningen för det specifika projekt som lånet söktes för. |
| --- | --- |

(190)

I tabell 3 ingår lån från KPS som används för att finansiera varvets behov av rörelsekapital. I skrivelser av den 11 juli 2007 och den 9 januari 2008 hävdade Polen att dessa lån inte utgjorde statligt stöd eftersom den debiterade räntan motsvarade riskbedömningen för det specifika projekt som lånet söktes för.

| (191) | För dessa lån som beviljades 2005–2007 debiterade KPS en ränta på strax över 6 %. Referensräntan för Polen låg på mellan 5,56 % och 6,24 % under den period då KPS tillhandahöll lån till varvet. Därutöver debiterade KPS en engångsavgift på mellan 0,1 % och 0,4 %. Enligt de polska myndigheterna krävde KPS säkerhet i form av ett godkännande om indrivning, ett avtal om överlåtelse av fordringar, en växel, en icke-noterad obligation eller pantförskrivna tillgångar (13). |
| --- | --- |

(191)

För dessa lån som beviljades 2005–2007 debiterade KPS en ränta på strax över 6 %. Referensräntan för Polen låg på mellan 5,56 % och 6,24 % under den period då KPS tillhandahöll lån till varvet. Därutöver debiterade KPS en engångsavgift på mellan 0,1 % och 0,4 %. Enligt de polska myndigheterna krävde KPS säkerhet i form av ett godkännande om indrivning, ett avtal om överlåtelse av fordringar, en växel, en icke-noterad obligation eller pantförskrivna tillgångar (13).

| (192) | KPS grundades 2004 som ett helägt dotterbolag till ARP för att agera som riskkapitalfond för ARP. Dess primära roll var att organisera finansieringen för de tre största varven i Polen, men projektet övergavs 2006. Enligt information från Polen 2006 (14) skulle KPS finansieras genom ett kapitaltillskott från ARP, ett bidrag in natura (aktier i utomstående företag) från ARP och ett revolverande banklån som garanterades av ARP och som var särskilt utformat som finansiellt stöd till varven. Enligt den information som finns tillgänglig på den polska regeringens webbsida, skulle KPS även stödja varvsverksamheten i Polen genom emittering av obligationer som fullständigt garanterades av ARP. I dokumentet om en strategi för varvssektorn i Polen 2006–2010 (15) bekräftas att KPS skulle generera medel genom att utfärda skuldebrev till ett värde av omkring 100 miljoner US-dollar, som säkrades genom de tillgångar som var öronmärkta för omstruktureringen av varvsindustrin i form av medel som överfördes från statskassan till ARP. |
| --- | --- |

(192)

KPS grundades 2004 som ett helägt dotterbolag till ARP för att agera som riskkapitalfond för ARP. Dess primära roll var att organisera finansieringen för de tre största varven i Polen, men projektet övergavs 2006. Enligt information från Polen 2006 (14) skulle KPS finansieras genom ett kapitaltillskott från ARP, ett bidrag in natura (aktier i utomstående företag) från ARP och ett revolverande banklån som garanterades av ARP och som var särskilt utformat som finansiellt stöd till varven. Enligt den information som finns tillgänglig på den polska regeringens webbsida, skulle KPS även stödja varvsverksamheten i Polen genom emittering av obligationer som fullständigt garanterades av ARP. I dokumentet om en strategi för varvssektorn i Polen 2006–2010 (15) bekräftas att KPS skulle generera medel genom att utfärda skuldebrev till ett värde av omkring 100 miljoner US-dollar, som säkrades genom de tillgångar som var öronmärkta för omstruktureringen av varvsindustrin i form av medel som överfördes från statskassan till ARP.

| (193) | I tabell 4 visas det stöd som ARP och KPS tillhandahöll mellan den 30 juni 2007 och den 15 februari 2008 och som anmäldes till kommissionen efter den 11 juli 2007, genom skrivelser av den 6 december 2007 och den 12 februari 2008. I tabellen visas också de ytterligare lån från ARP och KPS som kommissionen fick kännedom om genom SSN:s informationsmemorandum från 2008 (16), Mostostals omstruktureringsplan som lämnades in i juni 2008 (17) och den omstruktureringsplan som lämnades in i september 2008. Det nominella värdet för dessa åtgärder uppgick till 417 531 254 zloty. |
| --- | --- |

(193)

I tabell 4 visas det stöd som ARP och KPS tillhandahöll mellan den 30 juni 2007 och den 15 februari 2008 och som anmäldes till kommissionen efter den 11 juli 2007, genom skrivelser av den 6 december 2007 och den 12 februari 2008. I tabellen visas också de ytterligare lån från ARP och KPS som kommissionen fick kännedom om genom SSN:s informationsmemorandum från 2008 (16), Mostostals omstruktureringsplan som lämnades in i juni 2008 (17) och den omstruktureringsplan som lämnades in i september 2008. Det nominella värdet för dessa åtgärder uppgick till 417 531 254 zloty.

| (194) | I tabell 5 visas offentligrättsliga skulder som inte har drivits in (obetalda fastighetsskatter) till ett belopp av 12 402 000 zloty för perioden juli 2003 till december 2004. Denna åtgärd motsvarar åtgärderna 64–68 i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande. |
| --- | --- |

(194)

I tabell 5 visas offentligrättsliga skulder som inte har drivits in (obetalda fastighetsskatter) till ett belopp av 12 402 000 zloty för perioden juli 2003 till december 2004. Denna åtgärd motsvarar åtgärderna 64–68 i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande.

| (195) | Mot bakgrund av varvets svåra finansiella situation kan kommissionen inte utesluta att ytterligare statligt stöd av liknande art har beviljats till förmån för SSN. |
| --- | --- |

(195)

Mot bakgrund av varvets svåra finansiella situation kan kommissionen inte utesluta att ytterligare statligt stöd av liknande art har beviljats till förmån för SSN.

| (196) | Slutligen har SSN gynnats av produktionsgarantier från KUKE (nedan kallade förskottsbetalningsgarantier eller KUKE-garantier). Praktiskt taget hela varvets fartygsproduktion från den 1 maj 2004 har finansierats genom dessa garantier. Under perioden mellan den 1 maj 2004 och den 30 maj 2008 mottog SSN 96 garantier till ett totalt värde på 1 928 869 694 zloty (18). I sin skrivelse av den 11 juli 2007 underrättade Polen kommissionen om att KUKE skulle fortsätta att bevilja garantier till förmån för SSN under perioden fram till slutet av 2008. Enligt den omstruktureringsplan som lämnades in den 12 september 2008 hade ytterligare tio KUKE-garantier beviljats till förmån för SSN till ett belopp som den 26 juni uppgick till totalt 429 578 282 zloty. |
| --- | --- |

(196)

Slutligen har SSN gynnats av produktionsgarantier från KUKE (nedan kallade förskottsbetalningsgarantier eller KUKE-garantier). Praktiskt taget hela varvets fartygsproduktion från den 1 maj 2004 har finansierats genom dessa garantier. Under perioden mellan den 1 maj 2004 och den 30 maj 2008 mottog SSN 96 garantier till ett totalt värde på 1 928 869 694 zloty (18). I sin skrivelse av den 11 juli 2007 underrättade Polen kommissionen om att KUKE skulle fortsätta att bevilja garantier till förmån för SSN under perioden fram till slutet av 2008. Enligt den omstruktureringsplan som lämnades in den 12 september 2008 hade ytterligare tio KUKE-garantier beviljats till förmån för SSN till ett belopp som den 26 juni uppgick till totalt 429 578 282 zloty.

| (197) | Det är ett gemensamt drag för industrin att varven normalt inte har tillräckligt med rörelsekapital för att bygga fartyg utan förlitar sig på extern finansiering av produktionen, antingen genom lån (så kallade produktionslån) eller förskottsbetalningar från redarna. Redarna betalar normalt 80 % av priset i förskott i form av delbetalningar som sammanfaller med vissa avgörande stadier under tillverkningen, och de resterande 20 % vid leverans. Redarnas deltagande i finansieringen av byggandet är därför avgörande. Meningen med KUKE:s förskottsbetalningsgarantier till förmån för SSN var att säkra förskottsbetalningarna från redarna mot risken att varvet inte skulle leverera fartyget. |
| --- | --- |

(197)

Det är ett gemensamt drag för industrin att varven normalt inte har tillräckligt med rörelsekapital för att bygga fartyg utan förlitar sig på extern finansiering av produktionen, antingen genom lån (så kallade produktionslån) eller förskottsbetalningar från redarna. Redarna betalar normalt 80 % av priset i förskott i form av delbetalningar som sammanfaller med vissa avgörande stadier under tillverkningen, och de resterande 20 % vid leverans. Redarnas deltagande i finansieringen av byggandet är därför avgörande. Meningen med KUKE:s förskottsbetalningsgarantier till förmån för SSN var att säkra förskottsbetalningarna från redarna mot risken att varvet inte skulle leverera fartyget.

| (198) | Enligt den information som Polen har lämnat beviljades KUKE-garantierna på följande sätt. Först slöts ett avtal med redarna, och detta innehöll normalt ett villkor om att varvet inom en viss tidsperiod skulle visa att produktionsfinansieringen garanterades av KUKE. KUKE utfärdade ett beslut om att det skulle säkerställa finansieringen av hela fartyget genom förskottsbetalningsgarantier. I efterföljande enskilda avtal aktiverade KUKE garantin för varje enskild förskottsbetalning (normalt fyra). KUKE:s totala exponering för att varvet eventuellt misslyckas med leveransen är normalt 80 % av det totala inköpspriset, vilket motsvarar de totala förskottsbetalningarna som redaren har betalat före leveransen. Denna totala exponering är känd när KUKE utfärdar beslutet om att säkra förskottsbetalningarna från redaren. Garantin löper ut när fartyget levereras. |
| --- | --- |

(198)

Enligt den information som Polen har lämnat beviljades KUKE-garantierna på följande sätt. Först slöts ett avtal med redarna, och detta innehöll normalt ett villkor om att varvet inom en viss tidsperiod skulle visa att produktionsfinansieringen garanterades av KUKE. KUKE utfärdade ett beslut om att det skulle säkerställa finansieringen av hela fartyget genom förskottsbetalningsgarantier. I efterföljande enskilda avtal aktiverade KUKE garantin för varje enskild förskottsbetalning (normalt fyra). KUKE:s totala exponering för att varvet eventuellt misslyckas med leveransen är normalt 80 % av det totala inköpspriset, vilket motsvarar de totala förskottsbetalningarna som redaren har betalat före leveransen. Denna totala exponering är känd när KUKE utfärdar beslutet om att säkra förskottsbetalningarna från redaren. Garantin löper ut när fartyget levereras.

| (199) | KUKE bedriver en varierande verksamhet i egenskap av polskt exportkreditorgan (19). Denna verksamhet kan i huvudsak delas in i kommersiell verksamhet och den verksamhet som bedrivs på uppdrag av och med garanti från staten. Den senare verksamheten sker via ett separat bankkonto, ”Interes Narodowy”. De garantier som erbjudits SSN ingår i den verksamhet som garanteras via staten. |
| --- | --- |

(199)

KUKE bedriver en varierande verksamhet i egenskap av polskt exportkreditorgan (19). Denna verksamhet kan i huvudsak delas in i kommersiell verksamhet och den verksamhet som bedrivs på uppdrag av och med garanti från staten. Den senare verksamheten sker via ett separat bankkonto, ”Interes Narodowy”. De garantier som erbjudits SSN ingår i den verksamhet som garanteras via staten.

| (200) | Enligt informationen från Polen beviljades KUKE:s förskottsbetalningsgarantier till SSN mot en garantipremie som varierade beroende på garantins värde. Avgiften var 2 % per år för garantier som inte översteg 35 miljoner zloty och 1 % per år för garantier som översteg 35 miljoner zloty. Som säkerhet krävde KUKE överlåtelse av äganderätten till fartyget, fartyget under byggnation eller materialet. |
| --- | --- |

(200)

Enligt informationen från Polen beviljades KUKE:s förskottsbetalningsgarantier till SSN mot en garantipremie som varierade beroende på garantins värde. Avgiften var 2 % per år för garantier som inte översteg 35 miljoner zloty och 1 % per år för garantier som översteg 35 miljoner zloty. Som säkerhet krävde KUKE överlåtelse av äganderätten till fartyget, fartyget under byggnation eller materialet.

| (201) | Det framgår av tabellerna 3–5 och den ovanstående informationen att SSN sedan den 1 maj 2004 har gynnats av åtgärder till ett totalt nominellt värde av 3 047 943 120,5 zloty (omkring 896 miljoner euro).

  Tabell 3


  Statligt stöd som beviljats till förmån för SSN mellan den 1 maj 2004 och den 30 juni 2007, uppgifter från de polska myndigheterna















  Nr | Beviljande organ | Stödform | Rättslig grund | Beslutets eller avtalets nummer | Beviljandedag | Dag för ikraftträdande | Ränta | Period för vilken stödet beviljades | Stödets nominella värde
  (i zloty) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| 1. | ARP | Kapitaltillskott | Lag av den 15.9.2000 i handelslagstiftningen (Dz.U. nr 94, 1037 i dess ändrade lydelse) | Rep. A nr 4528/2004 | 21.12.2004 | 20.6.2005 | Ej tillämpbart | Engångsstöd | 61 752 652,83 |
| 2. | KPS | Lån | Lag av den 23.4.1964 i civillagstiftningen (Dz.U. nr 16, 93 i dess ändrade lydelse) | Avtal nr 1/10/2005 | 13.10.2005 | 14.10.2005 | WIBOR 1 mån + 2 % | 13.4.2006 | 20 000 000,00 |
| 3. | KPS | Lån | Lag av den 23.4.1964 i civillagstiftningen (Dz.U. nr 16, 93 i dess ändrade lydelse) | Avtal nr 1/2/2006 | 15.2.2006 (bilagor: 27.4.2006, 24.8.2006, 26.9.2006, 27.11.2006, 21.12.2006, 31.1.2007) | 21.2.2006
  27.4.2006
  27.9.2006
  16.2.2007
  21.2.2007
  30.3.2007
  1.5.2007
  31.5.2007 | Ingen uppgift | 31.8.2009 | 68 405 400,00
  (18 000 000,00 US-dollar) |
| 4. | KPS | Lån | Lag av den 23.4.1964 i civillagstiftningen (Dz.U. nr 16, 93 i dess ändrade lydelse) | Avtal av den 12.1.2007 | 12.1.2007 | 3.4.2007
  5.4.2007
  16.4.2007
  26.4.2007
  30.4.2007
  16.5.2007
  31.5.2007 | Ingen uppgift | 31.1.2009 | 82 902 937,50 (21 375 000,00 US-dollar) |
| 5. | KPS | Lån | Lag av den 23.4.1964 i civillagstiftningen (Dz.U. nr 16, 93 i dess ändrade lydelse) | Avtal nr 1/2/2007 | 9.2.2007 (bilagor: 29.3.2007, 4.4.2007) | 9.2.2007 | WIBOR 1 mån + 2,25 % | 27.4.2007 | 12 200 000,00 |
| 6. | KPS | Lån | Lag av den 23.4.1964 i civillagstiftningen (Dz.U. nr 16, 93 i dess ändrade lydelse) | Avtal nr 2/2/2007 | 12.2.2007 | 12.2.2007 | WIBOR 1 mån + 2,25 % | 12.8.2007 | 14 300 000,00 |
| Totalt | 259 560 990,33 |

(201)

Det framgår av tabellerna 3–5 och den ovanstående informationen att SSN sedan den 1 maj 2004 har gynnats av åtgärder till ett totalt nominellt värde av 3 047 943 120,5 zloty (omkring 896 miljoner euro).

Tabell 3

Statligt stöd som beviljats till förmån för SSN mellan den 1 maj 2004 och den 30 juni 2007, uppgifter från de polska myndigheterna

Nr

Beviljande organ

Stödform

Rättslig grund

Beslutets eller avtalets nummer

Beviljandedag

Dag för ikraftträdande

Ränta

Period för vilken stödet beviljades

Stödets nominella värde

(i zloty)

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

1.

ARP

Kapitaltillskott

Lag av den 15.9.2000 i handelslagstiftningen (Dz.U. nr 94, 1037 i dess ändrade lydelse)

Rep. A nr 4528/2004

21.12.2004

20.6.2005

Ej tillämpbart

Engångsstöd

61 752 652,83

2.

KPS

Lån

Lag av den 23.4.1964 i civillagstiftningen (Dz.U. nr 16, 93 i dess ändrade lydelse)

Avtal nr 1/10/2005

13.10.2005

14.10.2005

WIBOR 1 mån + 2 %

13.4.2006

20 000 000,00

3.

KPS

Lån

Lag av den 23.4.1964 i civillagstiftningen (Dz.U. nr 16, 93 i dess ändrade lydelse)

Avtal nr 1/2/2006

15.2.2006 (bilagor: 27.4.2006, 24.8.2006, 26.9.2006, 27.11.2006, 21.12.2006, 31.1.2007)

21.2.2006

27.4.2006

27.9.2006

16.2.2007

21.2.2007

30.3.2007

1.5.2007

31.5.2007

Ingen uppgift

31.8.2009

68 405 400,00

(18 000 000,00 US-dollar)

4.

KPS

Lån

Lag av den 23.4.1964 i civillagstiftningen (Dz.U. nr 16, 93 i dess ändrade lydelse)

Avtal av den 12.1.2007

12.1.2007

3.4.2007

5.4.2007

16.4.2007

26.4.2007

30.4.2007

16.5.2007

31.5.2007

Ingen uppgift

31.1.2009

82 902 937,50 (21 375 000,00 US-dollar)

5.

KPS

Lån

Lag av den 23.4.1964 i civillagstiftningen (Dz.U. nr 16, 93 i dess ändrade lydelse)

Avtal nr 1/2/2007

9.2.2007 (bilagor: 29.3.2007, 4.4.2007)

9.2.2007

WIBOR 1 mån + 2,25 %

27.4.2007

12 200 000,00

6.

KPS

Lån

Lag av den 23.4.1964 i civillagstiftningen (Dz.U. nr 16, 93 i dess ändrade lydelse)

Avtal nr 2/2/2007

12.2.2007

12.2.2007

WIBOR 1 mån + 2,25 %

12.8.2007

14 300 000,00

Totalt

259 560 990,33

Tabell 4

Statligt stöd som beviljats till förmån för SSN mellan den 30 juni 2007 och den 12 september 2008, uppgifter från de polska myndigheterna

| Nr | Beviljande organ | Stödform | Rättslig grund | Beviljandedag | Stödets nominella värde
  (i zloty) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| 7. | KPS | Kapitaltillskott | Avtal | 7.8.2007 | 9 999 954,69 |
| 8. | KPS | Kapitaltillskott | | 7.8.2007 | 33 999 919,80 |
| 9. | ARP | Kapitaltillskott | Avtal mellan SSN och ARP om statligt stöd i form av ett kapitaltillskott | 19.9.2008 | 86 000 151,93 |
| 10. | ARP | Lån | Lag av den 30.8.1996 om kommersialisering och privatisering (Dz. U. 02.171.1397 i dess ändrade lydelse) | 5.12.2007 | 49 000 000,00 |
| 11. | ARP | Lån | Avtal OPP/3/08 | 6.2.2008 | 41 000 000,00 |
| 12. | KPS | Lån | Avtal 1/11/2007 | 23.11.2007 | 9 000 000,00 |
| 13. | KPS | Lån | Avtal 1/3/2008 | 5.3.2008 | 20 000 000,00 |
| 14. | ARP | Lån | Avtal OPP/5/08 | 30.9.2009 | 32 250 000,00 |
| 15. | KPS | Lån | | 12.8.2007 | 4 709 380,37 |
| 16. | ARP | Utbyte av skulder mot aktier | Rep. A. nr 6603/2008, 8014/2008 | 20.6.2008 | 110 999 077,11 |
| 17. | KPS | Utbyte av skulder mot aktier | Rep. A. nr 6603/2008, 8014/2008 | 20.6.2008 | 20 572 770,24 |
| Totalt | 417 531 254,1 |

Nr

Beviljande organ

Stödform

Rättslig grund

Beviljandedag

Stödets nominella värde

(i zloty)

1

2

3

4

5

6

7.

KPS

Kapitaltillskott

Avtal

7.8.2007

9 999 954,69

8.

KPS

Kapitaltillskott

7.8.2007

33 999 919,80

9.

ARP

Kapitaltillskott

Avtal mellan SSN och ARP om statligt stöd i form av ett kapitaltillskott

19.9.2008

86 000 151,93

10.

ARP

Lån

Lag av den 30.8.1996 om kommersialisering och privatisering (Dz. U. 02.171.1397 i dess ändrade lydelse)

5.12.2007

49 000 000,00

11.

ARP

Lån

Avtal OPP/3/08

6.2.2008

41 000 000,00

12.

KPS

Lån

Avtal 1/11/2007

23.11.2007

9 000 000,00

13.

KPS

Lån

Avtal 1/3/2008

5.3.2008

20 000 000,00

14.

ARP

Lån

Avtal OPP/5/08

30.9.2009

32 250 000,00

15.

KPS

Lån

12.8.2007

4 709 380,37

16.

ARP

Utbyte av skulder mot aktier

Rep. A. nr 6603/2008, 8014/2008

20.6.2008

110 999 077,11

17.

KPS

Utbyte av skulder mot aktier

Rep. A. nr 6603/2008, 8014/2008

20.6.2008

20 572 770,24

Totalt

417 531 254,1

Tabell 5

Offentligrättsliga skulder som inte har indrivits efter den 1 maj 2004

| Nr | Beviljande organ | Stödform | Skuld | Utestående belopp
  (i zloty) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 12. | Staden Szczecin | Uppskov | Upplupen fastighetsskatt mellan juli 2003 och december 2004 | 12 402 000,00 |

Nr

Beviljande organ

Stödform

Skuld

Utestående belopp

(i zloty)

12.

Staden Szczecin

Uppskov

Upplupen fastighetsskatt mellan juli 2003 och december 2004

12 402 000,00

3.   BEDÖMNING

3.1   KOMMISSIONENS BEHÖRIGHET

| (202) | I punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget fastställs den så kallade övergångsordningen. I den anges de rättsliga ramarna för bedömningen av stödordningarna och enskilda stödåtgärder som genomförts i nya medlemsstater före dagen för anslutningen och som är fortsatt tillämpliga efter anslutningen. |
| --- | --- |

(202)

I punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget fastställs den så kallade övergångsordningen. I den anges de rättsliga ramarna för bedömningen av stödordningarna och enskilda stödåtgärder som genomförts i nya medlemsstater före dagen för anslutningen och som är fortsatt tillämpliga efter anslutningen.

| (203) | Stödåtgärder som har genomförts före anslutningen och som inte är tillämpliga efter anslutningen kan inte granskas av kommissionen, varken enligt övergångsordningen eller enligt det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(203)

Stödåtgärder som har genomförts före anslutningen och som inte är tillämpliga efter anslutningen kan inte granskas av kommissionen, varken enligt övergångsordningen eller enligt det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.

| (204) | Å andra sidan kan de åtgärder som genomförts först efter anslutningen bedömas av kommissionen som anmält stöd eller olagligt stöd i enlighet med det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(204)

Å andra sidan kan de åtgärder som genomförts först efter anslutningen bedömas av kommissionen som anmält stöd eller olagligt stöd i enlighet med det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.

| (205) | Det avgörande kriteriet för att fastställa vilken dag en viss åtgärd har genomförts är det juridiskt bindande beslut genom vilket behöriga nationella instanser utlovar stöd (20). Huruvida ett administrativt beslut är juridiskt bindande är en fråga för den nationella lagstiftningen. Kommissionen måste dock, särskilt i gränsfall, kunna granska dessa administrativa beslut och, på grundval av deras form och innehåll, bedöma om de enligt polsk lagstiftning kunde ha gett upphov till berättigade förväntningar hos stödmottagarna. Denna befogenhet att granska nationella administrativa beslut är en förutsättning för att kommissionen ska kunna utöva sin exklusiva behörighet att godkänna undantag från det allmänna förbudet mot statligt stöd när det gäller åtgärder som har genomförts i Polen efter den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

(205)

Det avgörande kriteriet för att fastställa vilken dag en viss åtgärd har genomförts är det juridiskt bindande beslut genom vilket behöriga nationella instanser utlovar stöd (20). Huruvida ett administrativt beslut är juridiskt bindande är en fråga för den nationella lagstiftningen. Kommissionen måste dock, särskilt i gränsfall, kunna granska dessa administrativa beslut och, på grundval av deras form och innehåll, bedöma om de enligt polsk lagstiftning kunde ha gett upphov till berättigade förväntningar hos stödmottagarna. Denna befogenhet att granska nationella administrativa beslut är en förutsättning för att kommissionen ska kunna utöva sin exklusiva behörighet att godkänna undantag från det allmänna förbudet mot statligt stöd när det gäller åtgärder som har genomförts i Polen efter den 1 maj 2004.

| (206) | En åtgärd är tillämplig efter anslutningen om den genomfördes före anslutningen och fortfarande efter anslutningen kan ge upphov till beviljande av ytterligare stöd eller en ökning av det stödbelopp som redan har beviljats, dvs. om statens exakta finansiella åtagande inte är känt vid den dag då åtgärden genomfördes och fortfarande inte är känt vid tidpunkten för anslutningen. |
| --- | --- |

(206)

En åtgärd är tillämplig efter anslutningen om den genomfördes före anslutningen och fortfarande efter anslutningen kan ge upphov till beviljande av ytterligare stöd eller en ökning av det stödbelopp som redan har beviljats, dvs. om statens exakta finansiella åtagande inte är känt vid den dag då åtgärden genomfördes och fortfarande inte är känt vid tidpunkten för anslutningen.

| (207) | I sitt beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande drog kommissionen på grundval av informationen från Polen slutsatsen om att en rad åtgärder som anmälts till kommissionen i själva verket utgjorde nytt stöd som skulle genomföras efter den 1 maj 2004, tidpunkten för Polens anslutning till EU. Kommissionen ansåg specifikt att ett kapitaltillskott, två fullgörandegarantier och en avskrivning och ett uppskov av en fastighetsskatteskuld utgjorde nytt stöd. |
| --- | --- |

(207)

I sitt beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande drog kommissionen på grundval av informationen från Polen slutsatsen om att en rad åtgärder som anmälts till kommissionen i själva verket utgjorde nytt stöd som skulle genomföras efter den 1 maj 2004, tidpunkten för Polens anslutning till EU. Kommissionen ansåg specifikt att ett kapitaltillskott, två fullgörandegarantier och en avskrivning och ett uppskov av en fastighetsskatteskuld utgjorde nytt stöd.

| (208) | För det första underrättade Polen kommissionen om att de två ifrågasatta fullgörandegarantierna (åtgärderna 62 och 63 i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande) i själva verket aldrig hade beviljats. De bör därför inte omfattas av detta beslut. |
| --- | --- |

(208)

För det första underrättade Polen kommissionen om att de två ifrågasatta fullgörandegarantierna (åtgärderna 62 och 63 i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande) i själva verket aldrig hade beviljats. De bör därför inte omfattas av detta beslut.

| (209) | För det andra bekräftade Polen att den upplupna fastighetsskatteskulden till staden Szczecin för perioden mellan juli 2003 och december 2004 (åtgärderna 64–68 i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande) hittills varken hade drivits in eller avskrivits. Detta innebär att skulden hade skjutits upp och inte drivits in långt efter tidpunkten för anslutningen. Enligt etablerad rättspraxis (21) kan kontinuerligt utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder utgöra statligt stöd, så som kommer att diskuteras mer ingående nedan. En sådan utebliven indrivning ingår klart i kommissionens behörighet enligt artikel 88 i EG-fördraget när det gäller perioden efter anslutningen. Dessa åtgärder omfattas därför av detta beslut. |
| --- | --- |

(209)

För det andra bekräftade Polen att den upplupna fastighetsskatteskulden till staden Szczecin för perioden mellan juli 2003 och december 2004 (åtgärderna 64–68 i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande) hittills varken hade drivits in eller avskrivits. Detta innebär att skulden hade skjutits upp och inte drivits in långt efter tidpunkten för anslutningen. Enligt etablerad rättspraxis (21) kan kontinuerligt utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder utgöra statligt stöd, så som kommer att diskuteras mer ingående nedan. En sådan utebliven indrivning ingår klart i kommissionens behörighet enligt artikel 88 i EG-fördraget när det gäller perioden efter anslutningen. Dessa åtgärder omfattas därför av detta beslut.

| (210) | För det tredje och i fråga om kapitaltillskottet från ARP (åtgärd 61 i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande) har synpunkterna från Polen och tredje parter inte övertygat kommissionen om att denna åtgärd inte utgör nytt stöd. Åtgärden omfattas därför av detta beslut. |
| --- | --- |

(210)

För det tredje och i fråga om kapitaltillskottet från ARP (åtgärd 61 i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande) har synpunkterna från Polen och tredje parter inte övertygat kommissionen om att denna åtgärd inte utgör nytt stöd. Åtgärden omfattas därför av detta beslut.

| (211) | Kommissionen förklarar nedan skälen till varför den inte kan godkänna de argument som Polen och de berörda parterna har lämnat. |
| --- | --- |

(211)

Kommissionen förklarar nedan skälen till varför den inte kan godkänna de argument som Polen och de berörda parterna har lämnat.

| (212) | När det gäller Polens argument om att kapitaltillskottet borde betraktas mot bakgrund av den polska regeringens omfattande räddningsprogram för varvsindustrin i Polen anser kommissionen att ett sådan allmänt regeringsprogram inte kan ge upphov till ett berättigat krav från SSN:s sida om att en av dess aktieägare, ARP, måste genomföra ett fullständigt kapitaltillskott. Av budgetskäl kunde ARP ursprungligen inte genomföra det kapitaltillskott som deklarerades i omstruktureringsplanen från 2003 fullt ut. |
| --- | --- |

(212)

När det gäller Polens argument om att kapitaltillskottet borde betraktas mot bakgrund av den polska regeringens omfattande räddningsprogram för varvsindustrin i Polen anser kommissionen att ett sådan allmänt regeringsprogram inte kan ge upphov till ett berättigat krav från SSN:s sida om att en av dess aktieägare, ARP, måste genomföra ett fullständigt kapitaltillskott. Av budgetskäl kunde ARP ursprungligen inte genomföra det kapitaltillskott som deklarerades i omstruktureringsplanen från 2003 fullt ut.

| (213) | I fråga om Polens argument om att kommissionen tillämpar kriterier från EG:s lagstiftning på händelser och nationell lagstiftning före anslutningen, definieras kommissionens behörighet att agera när det gäller åtgärder som har beviljats före anslutningen i anslutningsakten som är bindande för gemenskapen och Polen. Kommissionen har tolkat begreppet genomföra före anslutningen i analogi med begreppet att bevilja stöd (22). |
| --- | --- |

(213)

I fråga om Polens argument om att kommissionen tillämpar kriterier från EG:s lagstiftning på händelser och nationell lagstiftning före anslutningen, definieras kommissionens behörighet att agera när det gäller åtgärder som har beviljats före anslutningen i anslutningsakten som är bindande för gemenskapen och Polen. Kommissionen har tolkat begreppet genomföra före anslutningen i analogi med begreppet att bevilja stöd (22).

| (214) | Polen hävdar att enligt nationell lag krävdes endast ett godkännande av omstruktureringsplanen och planens stödåtgärder från ordföranden för byrån för konkurrens och konsumentskydd. Kommissionen anser inte att detta godkännande i sig kan uppfylla kraven för att åtgärden måste ha genomförts före anslutningen. Den nationella konkurrensbyrån kontrollerade om stödet var förenligt med den nationella lagstiftningen om statligt stöd men, precis på samma sätt som när kommissionen granskar statligt stöd enligt artikel 88 i EG-fördraget, gav byråns godkännande inte upphov till några berättigade förväntningar enligt nationell lag om att stödet verkligen skulle beviljas. |
| --- | --- |

(214)

Polen hävdar att enligt nationell lag krävdes endast ett godkännande av omstruktureringsplanen och planens stödåtgärder från ordföranden för byrån för konkurrens och konsumentskydd. Kommissionen anser inte att detta godkännande i sig kan uppfylla kraven för att åtgärden måste ha genomförts före anslutningen. Den nationella konkurrensbyrån kontrollerade om stödet var förenligt med den nationella lagstiftningen om statligt stöd men, precis på samma sätt som när kommissionen granskar statligt stöd enligt artikel 88 i EG-fördraget, gav byråns godkännande inte upphov till några berättigade förväntningar enligt nationell lag om att stödet verkligen skulle beviljas.

| (215) | Polen anser också att det är ett oomstritt faktum att SSN och ARP hade kommit överens om det kapitaltillskott som finns med i omstruktureringsplanen från 2003. Så som kommissionen fastställde i sitt beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande anses ett stöd vara genomfört om en behörig instans fattar ett beslut om att stödet kommer att beviljas och om beslutet enligt nationell lagstiftning kan ge upphov till berättigade förväntningar som kan åberopas inför en nationell domstol. För att kommissionen ska kunna utöva sin behörighet enligt anslutningsakten och EG-fördraget måste den självfallet kunna verifiera att så är fallet. Varken Polen eller de behöriga parterna har lagt fram några bevis för att SSN skulle kunna åberopa berättigade förväntningar inför nationell domstol med motiveringen att det totala kapitaltillskottet på 241 miljoner zloty ingick i den omstruktureringsplan från 2003 som man hade kommit överens om med ARP. I själva verket krävdes två extra bolagsstämmor för att genomföra detta kapitaltillskott: resolutionerna av den 29 april 2004 (180 miljoner zloty) (23) och den 24 december 2004 (61 miljoner zloty). |
| --- | --- |

(215)

Polen anser också att det är ett oomstritt faktum att SSN och ARP hade kommit överens om det kapitaltillskott som finns med i omstruktureringsplanen från 2003. Så som kommissionen fastställde i sitt beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande anses ett stöd vara genomfört om en behörig instans fattar ett beslut om att stödet kommer att beviljas och om beslutet enligt nationell lagstiftning kan ge upphov till berättigade förväntningar som kan åberopas inför en nationell domstol. För att kommissionen ska kunna utöva sin behörighet enligt anslutningsakten och EG-fördraget måste den självfallet kunna verifiera att så är fallet. Varken Polen eller de behöriga parterna har lagt fram några bevis för att SSN skulle kunna åberopa berättigade förväntningar inför nationell domstol med motiveringen att det totala kapitaltillskottet på 241 miljoner zloty ingick i den omstruktureringsplan från 2003 som man hade kommit överens om med ARP. I själva verket krävdes två extra bolagsstämmor för att genomföra detta kapitaltillskott: resolutionerna av den 29 april 2004 (180 miljoner zloty) (23) och den 24 december 2004 (61 miljoner zloty).

3.2   STATLIGT STÖD ENLIGT ARTIKEL 87.1 I EG-FÖRDRAGET

3.2.1   FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD

| (216) | Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(216)

Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (217) | Kommissionen konstaterar att alla åtgärder som beskrivs i avsnitt 2.7 har beviljats av staten eller via statens medel och var selektiva, eftersom de beviljades till förmån för ett särskilt företag. |
| --- | --- |

(217)

Kommissionen konstaterar att alla åtgärder som beskrivs i avsnitt 2.7 har beviljats av staten eller via statens medel och var selektiva, eftersom de beviljades till förmån för ett särskilt företag.

| (218) | SSN är ett av de största varven i Europa. Under de senaste åren har containerfartyg utgjort över 60 % av varvets orderbok. SSN konkurrerar därför aktivt med varven i Tyskland och Danmark. Den kontinuerliga subventioneringen av SSN, som har gjort det möjligt för företaget att sluta avtal utan att till fullo bedöma eller undanröja riskerna, har haft en negativ inverkan på andra europeiska varv med kapacitet att tillverka containerfartyg. |
| --- | --- |

(218)

SSN är ett av de största varven i Europa. Under de senaste åren har containerfartyg utgjort över 60 % av varvets orderbok. SSN konkurrerar därför aktivt med varven i Tyskland och Danmark. Den kontinuerliga subventioneringen av SSN, som har gjort det möjligt för företaget att sluta avtal utan att till fullo bedöma eller undanröja riskerna, har haft en negativ inverkan på andra europeiska varv med kapacitet att tillverka containerfartyg.

| (219) | Kommissionen konstaterar att SSN även är verksamt i andra fraktfartygssegment och erbjuder produkter såsom kombifartyg, kemikalietankfartyg och ro-ro-fartyg (inklusive ro-pax och con-ro) och således konkurrerar inom dessa segment med andra europeiska varv. Som exempel kan nämnas att produkt- och kemikalietankfartyg utgjorde ca 8 % av orderboken hos de europeiska varven i slutet av 2006. Särskilt de tyska och rumänska varven är verksamma inom dessa segment. |
| --- | --- |

(219)

Kommissionen konstaterar att SSN även är verksamt i andra fraktfartygssegment och erbjuder produkter såsom kombifartyg, kemikalietankfartyg och ro-ro-fartyg (inklusive ro-pax och con-ro) och således konkurrerar inom dessa segment med andra europeiska varv. Som exempel kan nämnas att produkt- och kemikalietankfartyg utgjorde ca 8 % av orderboken hos de europeiska varven i slutet av 2006. Särskilt de tyska och rumänska varven är verksamma inom dessa segment.

| (220) | På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det statliga stöd som beviljats till förmån för SSN påverkade handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(220)

På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det statliga stöd som beviljats till förmån för SSN påverkade handeln mellan medlemsstaterna.

| (221) | Slutligen behöver kommissionen fastställa om de åtgärder som har beviljats till förmån för SSN innebär en otillbörlig fördel och därmed snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. Kommissionen konstaterar att de polska myndigheterna bestred klassificeringen av lån från KPS och garantier från KUKE som statligt stöd, och hävdade att åtgärderna uppfyllde kriteriet avseende en investerare i en marknadsekonomi. Polen bestred inte klassificeringen av andra åtgärder som omfattas av detta beslut som statligt stöd. |
| --- | --- |

(221)

Slutligen behöver kommissionen fastställa om de åtgärder som har beviljats till förmån för SSN innebär en otillbörlig fördel och därmed snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. Kommissionen konstaterar att de polska myndigheterna bestred klassificeringen av lån från KPS och garantier från KUKE som statligt stöd, och hävdade att åtgärderna uppfyllde kriteriet avseende en investerare i en marknadsekonomi. Polen bestred inte klassificeringen av andra åtgärder som omfattas av detta beslut som statligt stöd.

| (222) | Kommissionen kommer nedan att förklara varför systematisk utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder inte uppfyller kriteriet avseende en fordringsägare i en marknadsekonomi. Kommissionen kommer därefter att i detalj bedöma de stöd som Polen förnekar. Slutligen kommer kommissionen att betrakta under vilka omständigheter de åtgärder som omfattas av beslutet beviljades och deras påverkan på konkurrensen. |
| --- | --- |

(222)

Kommissionen kommer nedan att förklara varför systematisk utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder inte uppfyller kriteriet avseende en fordringsägare i en marknadsekonomi. Kommissionen kommer därefter att i detalj bedöma de stöd som Polen förnekar. Slutligen kommer kommissionen att betrakta under vilka omständigheter de åtgärder som omfattas av beslutet beviljades och deras påverkan på konkurrensen.

a)   
  Utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder

| (223) | Enligt etablerad rättspraxis (24) kan fortsatt utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder utgöra statligt stöd, så som kommer att diskuteras mer ingående nedan. En sådan utebliven indrivning omfattas klart av kommissionens behörighet enligt artikel 88 i EG-fördraget när det gäller perioden efter anslutningen. Kommissionen anser att ingen fordringsägare i en marknadsekonomi skulle gå med på ett sådant långvarigt uppskov med betalning av fordringarna. Vidare har Polen inte lämnat något bevis på att den relevanta skattemyndigheten har vidtagit åtgärder för att driva in sina offentligrättsliga fordringar från SSN, t.ex. genom tvångsförfarande eller enligt konkurslagen. Slutligen strider denna uteblivna indrivning mot de polska myndigheternas försäkran om att SSN regelbundet har betalat sina offentligrättsliga skulder sedan den 1 maj 2004 och inte har dragit nytta av uppskov eller återbetalningsplaner i fråga om dessa skulder. |
| --- | --- |

(223)

Enligt etablerad rättspraxis (24) kan fortsatt utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder utgöra statligt stöd, så som kommer att diskuteras mer ingående nedan. En sådan utebliven indrivning omfattas klart av kommissionens behörighet enligt artikel 88 i EG-fördraget när det gäller perioden efter anslutningen. Kommissionen anser att ingen fordringsägare i en marknadsekonomi skulle gå med på ett sådant långvarigt uppskov med betalning av fordringarna. Vidare har Polen inte lämnat något bevis på att den relevanta skattemyndigheten har vidtagit åtgärder för att driva in sina offentligrättsliga fordringar från SSN, t.ex. genom tvångsförfarande eller enligt konkurslagen. Slutligen strider denna uteblivna indrivning mot de polska myndigheternas försäkran om att SSN regelbundet har betalat sina offentligrättsliga skulder sedan den 1 maj 2004 och inte har dragit nytta av uppskov eller återbetalningsplaner i fråga om dessa skulder.

b)   
  Åtgärder som Polen förnekar och anser uppfylla kriterierna för en investerare i en marknadsekonomi

| (224) | När det gäller stödet från KPS i form av rörelsekapitallån kan kommissionen inte godkänna Polens argument om att dessa lån är fria från statligt stöd. Kommissionen konstaterar att den räntesats som KPS debiterade mer eller mindre låg på samma nivå som referensräntan. Kommissionen konstaterar också att SSN hade befunnit sig i en mycket svår finansiell situation under många år. SSN kunde inte få någon extern finansiering till sin produktion med stöd av staten, varken i form av deltagande från KPS eller i form av garantier. Företagets rörelsekapital finansierades genom förskottsbetalningar som helt täcktes av KUKE-garantier eller genom KPS-lån. Den av KPS debiterade räntesatsen kan därför inte anses till fullo återspegla den risk som KPS belastades med. Det är sant att KPS krävde säkerhet men värdet på denna säkerhet är tvivelaktigt. Man bör hålla i åtanke att KUKE krävde en liknade säkerhet och att det mot bakgrund av SSN:s skulder i förhållande till dess tillgångar (skuldkvoten) var osannolikt att KPS skulle kunna få prioriterade fordringar på varvets tillgångar som säkerhet. Hur som helst har Polen inte lämnat någon detaljerad information som gör det möjligt för kommissionen att bedöma det verkliga värdet på denna säkerhet. |
| --- | --- |

(224)

När det gäller stödet från KPS i form av rörelsekapitallån kan kommissionen inte godkänna Polens argument om att dessa lån är fria från statligt stöd. Kommissionen konstaterar att den räntesats som KPS debiterade mer eller mindre låg på samma nivå som referensräntan. Kommissionen konstaterar också att SSN hade befunnit sig i en mycket svår finansiell situation under många år. SSN kunde inte få någon extern finansiering till sin produktion med stöd av staten, varken i form av deltagande från KPS eller i form av garantier. Företagets rörelsekapital finansierades genom förskottsbetalningar som helt täcktes av KUKE-garantier eller genom KPS-lån. Den av KPS debiterade räntesatsen kan därför inte anses till fullo återspegla den risk som KPS belastades med. Det är sant att KPS krävde säkerhet men värdet på denna säkerhet är tvivelaktigt. Man bör hålla i åtanke att KUKE krävde en liknade säkerhet och att det mot bakgrund av SSN:s skulder i förhållande till dess tillgångar (skuldkvoten) var osannolikt att KPS skulle kunna få prioriterade fordringar på varvets tillgångar som säkerhet. Hur som helst har Polen inte lämnat någon detaljerad information som gör det möjligt för kommissionen att bedöma det verkliga värdet på denna säkerhet.

| (225) | Vidare ser kommissionen inte någon skillnad mellan lån som har beviljats av KPS och lån som har beviljats av ARP, ägaren till KPS. Det är svårt att instämma i de polska myndigheternas argument om att de lån som beviljades av ARP utgör statligt stöd medan de lån som beviljades av dess dotterbolag, KPS, är förenliga med den marknadsekonomiska investerarprincipen. |
| --- | --- |

(225)

Vidare ser kommissionen inte någon skillnad mellan lån som har beviljats av KPS och lån som har beviljats av ARP, ägaren till KPS. Det är svårt att instämma i de polska myndigheternas argument om att de lån som beviljades av ARP utgör statligt stöd medan de lån som beviljades av dess dotterbolag, KPS, är förenliga med den marknadsekonomiska investerarprincipen.

| (226) | Kommissionen kan inte godkänna Polens argument om att de lån som tillhandahölls av KPS i ett konsortium med Bank Handlowy SA och Bank Pekao SA (åtgärderna 3 och 4 i tabell 3, skäl 201) beviljades på marknadsmässiga villkor och att KPS bidrag inte utgjorde något statligt stöd, eftersom KPS och bankerna deltog i konsortiet och tillhandahöll finansiering ”på likartade villkor”. |
| --- | --- |

(226)

Kommissionen kan inte godkänna Polens argument om att de lån som tillhandahölls av KPS i ett konsortium med Bank Handlowy SA och Bank Pekao SA (åtgärderna 3 och 4 i tabell 3, skäl 201) beviljades på marknadsmässiga villkor och att KPS bidrag inte utgjorde något statligt stöd, eftersom KPS och bankerna deltog i konsortiet och tillhandahöll finansiering ”på likartade villkor”.

| (227) | Kommissionen konstaterar att när konsortiet tillhandahöll lånen var SSN ett företag i svårigheter. Utan statligt stöd kunde varvet inte få någon finansiering på marknaden, varken i form av en garanti eller deltagande i finansieringen, så som genom åtgärderna i fråga. Eftersom ingen extern finansiering tillhandahölls utöver konsortiet med KPS verkar det som att bankerna endast var villiga att erbjuda finansiering till varvet på grund av KPS deltagande i transaktionen. |
| --- | --- |

(227)

Kommissionen konstaterar att när konsortiet tillhandahöll lånen var SSN ett företag i svårigheter. Utan statligt stöd kunde varvet inte få någon finansiering på marknaden, varken i form av en garanti eller deltagande i finansieringen, så som genom åtgärderna i fråga. Eftersom ingen extern finansiering tillhandahölls utöver konsortiet med KPS verkar det som att bankerna endast var villiga att erbjuda finansiering till varvet på grund av KPS deltagande i transaktionen.

| (228) | Vidare konstaterar kommissionen att den räntesats som KPS debiterade för lånen till SSN var jämförbar med referensräntan i Polen vid den tidpunkt då lånen beviljades. Enligt kommissionens meddelande om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (25) är den referensränta som kommissionen tillkännager en miniminivå, som kan ökas i situationer som medför särskilda risker (exempelvis företag i svårigheter, avsaknad av sådana säkerheter som normalt begärs av banker etc.). I detta fall ökades inte räntesatsen för att ta hänsyn till SSN:s svåra situation. |
| --- | --- |

(228)

Vidare konstaterar kommissionen att den räntesats som KPS debiterade för lånen till SSN var jämförbar med referensräntan i Polen vid den tidpunkt då lånen beviljades. Enligt kommissionens meddelande om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (25) är den referensränta som kommissionen tillkännager en miniminivå, som kan ökas i situationer som medför särskilda risker (exempelvis företag i svårigheter, avsaknad av sådana säkerheter som normalt begärs av banker etc.). I detta fall ökades inte räntesatsen för att ta hänsyn till SSN:s svåra situation.

| (229) | Slutligen konstaterar kommissionen att KPS hade inrättats som en statligt kontrollerad fond med ett allmänpolitiskt mål och KPS finansiering tillhandahölls eller garanterades fullständigt av staten via ARP. Enligt dokumentet om en strategi för varvssektorn i Polen 2006–2010 grundades KPS för att organisera finansieringen av varvsproduktionen tills varven tas över av privata investerare. Denna strategi, vars mål inte enbart är av ekonomisk natur utan även är sociala och makroekonomiska (26), ger KPS, tillsammans med ARP, staten och andra relevanta offentliga organ en rad befogenheter. De finansiella kopplingarna mellan KPS och ARP respektive staten är tydliga och KPS agerar snarare som ett medel för att överföra tillgångar som är öronmärkta i statsbudgeten till varven i Polen, däribland SSN. |
| --- | --- |

(229)

Slutligen konstaterar kommissionen att KPS hade inrättats som en statligt kontrollerad fond med ett allmänpolitiskt mål och KPS finansiering tillhandahölls eller garanterades fullständigt av staten via ARP. Enligt dokumentet om en strategi för varvssektorn i Polen 2006–2010 grundades KPS för att organisera finansieringen av varvsproduktionen tills varven tas över av privata investerare. Denna strategi, vars mål inte enbart är av ekonomisk natur utan även är sociala och makroekonomiska (26), ger KPS, tillsammans med ARP, staten och andra relevanta offentliga organ en rad befogenheter. De finansiella kopplingarna mellan KPS och ARP respektive staten är tydliga och KPS agerar snarare som ett medel för att överföra tillgångar som är öronmärkta i statsbudgeten till varven i Polen, däribland SSN.

| (230) | Mot bakgrund av dessa faktorer drar kommissionen slutsatsen att KPS inte agerade som en investerare i en marknadsekonomi när KPS beviljade rörelsekapitallån till SSN. |
| --- | --- |

(230)

Mot bakgrund av dessa faktorer drar kommissionen slutsatsen att KPS inte agerade som en investerare i en marknadsekonomi när KPS beviljade rörelsekapitallån till SSN.

| (231) | I sina synpunkter efter att beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande hade antagits framhöll Polen att de förskottsbetalningsgarantier som KUKE hade gett SSN inte utgjorde statligt stöd. Kommissionen kan inte godkänna detta påstående. |
| --- | --- |

(231)

I sina synpunkter efter att beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande hade antagits framhöll Polen att de förskottsbetalningsgarantier som KUKE hade gett SSN inte utgjorde statligt stöd. Kommissionen kan inte godkänna detta påstående.

| (232) | För det första erinrar kommissionen om att KUKE:s förskottsbetalningsgarantier garanteras av staten och hanteras på ett separat bankkonto med namnet ”Interes Narodowy”. Om detta konto inte innehåller tillräckliga medel kan KUKE antingen lyfta ett lån hos staten eller utnyttja statens lånegarantier. |
| --- | --- |

(232)

För det första erinrar kommissionen om att KUKE:s förskottsbetalningsgarantier garanteras av staten och hanteras på ett separat bankkonto med namnet ”Interes Narodowy”. Om detta konto inte innehåller tillräckliga medel kan KUKE antingen lyfta ett lån hos staten eller utnyttja statens lånegarantier.

| (233) | För det andra erinrar kommissionen om sitt beslut av den 18 juli 2007 i ärende N 105/2007 (27), i vilket kommissionen godkänner att den ordning under vilken KUKE driver sitt program för exportförsäkringar som garanteras av staten är fri från statligt stöd. Denna ordning täcker för närvarande den typ av produktionsgarantier som SSN har fått under många år. Kommissionen konstaterar att ordningen uttryckligen utesluter (28) företag i finansiella svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. Den mest utmärkande egenskapen för denna ordning är att garantipremierna fastställs på grundval av en riskbedömning. Exempelvis uppgår garantipremien för ett företag som tillhör den högsta riskkategorin [...] % per år för garantier under två år och [...] % per år för garantier över två år. Baspremien är [...] % per år. Som jämförelse fick SSN garantier från KUKE för en premie på 2 % per år om garantin inte översteg 35 miljoner zloty och 1 % per år om garantin översteg detta belopp. |
| --- | --- |

(233)

För det andra erinrar kommissionen om sitt beslut av den 18 juli 2007 i ärende N 105/2007 (27), i vilket kommissionen godkänner att den ordning under vilken KUKE driver sitt program för exportförsäkringar som garanteras av staten är fri från statligt stöd. Denna ordning täcker för närvarande den typ av produktionsgarantier som SSN har fått under många år. Kommissionen konstaterar att ordningen uttryckligen utesluter (28) företag i finansiella svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. Den mest utmärkande egenskapen för denna ordning är att garantipremierna fastställs på grundval av en riskbedömning. Exempelvis uppgår garantipremien för ett företag som tillhör den högsta riskkategorin [...] % per år för garantier under två år och [...] % per år för garantier över två år. Baspremien är [...] % per år. Som jämförelse fick SSN garantier från KUKE för en premie på 2 % per år om garantin inte översteg 35 miljoner zloty och 1 % per år om garantin översteg detta belopp.

| (234) | Det är klart att SSN inte är berättigat till de garantier som omfattades av den ovan beskrivna ordningen och som kommissionen godkände som fri från stöd. Därför är de garantier som har beviljats SSN inte fria från stöd. |
| --- | --- |

(234)

Det är klart att SSN inte är berättigat till de garantier som omfattades av den ovan beskrivna ordningen och som kommissionen godkände som fri från stöd. Därför är de garantier som har beviljats SSN inte fria från stöd.

| (235) | Därutöver är det uppenbart att den garantipremie som debiterades SSN ligger långt under den baspremie som tillämpades för garantier till välmående företag och flera gånger lägre än den premie som debiterades högriskföretag som fortfarande är berättigade till garantier enligt den ovan beskrivna ordningen. Kommissionen drar slutsatsen att den garantipremie som SSN har betalat inte motsvarar en marknadsmässig premie och därför utgör dessa garantier statligt stöd. |
| --- | --- |

(235)

Därutöver är det uppenbart att den garantipremie som debiterades SSN ligger långt under den baspremie som tillämpades för garantier till välmående företag och flera gånger lägre än den premie som debiterades högriskföretag som fortfarande är berättigade till garantier enligt den ovan beskrivna ordningen. Kommissionen drar slutsatsen att den garantipremie som SSN har betalat inte motsvarar en marknadsmässig premie och därför utgör dessa garantier statligt stöd.

| (236) | För det tredje och enligt kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (29) får låntagaren inte befinna sig i finansiella svårigheter om en enskild statlig garanti inte ska utgöra statligt stöd. Så var definitivt inte fallet här. Enligt samma tillkännagivande kan stödinslaget i garantin, när låntagaren befinner sig i finansiella svårigheter, vara lika stort som det belopp som garantin faktiskt täcker. |
| --- | --- |

(236)

För det tredje och enligt kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (29) får låntagaren inte befinna sig i finansiella svårigheter om en enskild statlig garanti inte ska utgöra statligt stöd. Så var definitivt inte fallet här. Enligt samma tillkännagivande kan stödinslaget i garantin, när låntagaren befinner sig i finansiella svårigheter, vara lika stort som det belopp som garantin faktiskt täcker.

| (237) | Slutligen konstaterar kommissionen att SSN uteslutande har förlitat sig på garantier från KUKE och staten och inte har lyckats få några garantier på marknaden. Detta stöder kommissionens slutsats om att förskottsbetalningsgarantierna från KUKE utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(237)

Slutligen konstaterar kommissionen att SSN uteslutande har förlitat sig på garantier från KUKE och staten och inte har lyckats få några garantier på marknaden. Detta stöder kommissionens slutsats om att förskottsbetalningsgarantierna från KUKE utgör statligt stöd.

| (238) | Mot bakgrund av det ovanstående drar kommissionen slutsatsen att KUKE inte agerade som en aktör i en marknadsekonomi när det beviljade garantier till förmån för SSN. |
| --- | --- |

(238)

Mot bakgrund av det ovanstående drar kommissionen slutsatsen att KUKE inte agerade som en aktör i en marknadsekonomi när det beviljade garantier till förmån för SSN.

c)   
  Snedvridning av konkurrensen som orsakas av det statliga stödet till SSN

| (239) | Kommissionen konstaterar att SSN fullständigt har kunnat förlita sig på det statliga stödet och därmed har använt konkurrensbegränsande metoder, såsom prissättning som understiger produktionskostnaderna, utan att för den skull ha lidit av de konsekvenser som sådana metoder normalt innebär, nämligen utträde från marknaden. |
| --- | --- |

(239)

Kommissionen konstaterar att SSN fullständigt har kunnat förlita sig på det statliga stödet och därmed har använt konkurrensbegränsande metoder, såsom prissättning som understiger produktionskostnaderna, utan att för den skull ha lidit av de konsekvenser som sådana metoder normalt innebär, nämligen utträde från marknaden.

| (240) | Vidare konstaterar kommissionen att det huvudsakliga och ihållande problemet för SSN var att företaget slöt avtal som visade sig vara förlustbringande på grund av zlotyns fortsatta förstärkning gentemot dollarn, som är den typiska valutan inom varvsindustrin, och stigande världsmarknadspriser för stålplåt. Dessa externa faktorer identifierades som de viktigaste hoten mot varvets verksamhet redan i omstruktureringsplanen från 2002, därefter i den nya omstruktureringsplanen från 2006 och slutligen under privatiseringsförsöket 2008. |
| --- | --- |

(240)

Vidare konstaterar kommissionen att det huvudsakliga och ihållande problemet för SSN var att företaget slöt avtal som visade sig vara förlustbringande på grund av zlotyns fortsatta förstärkning gentemot dollarn, som är den typiska valutan inom varvsindustrin, och stigande världsmarknadspriser för stålplåt. Dessa externa faktorer identifierades som de viktigaste hoten mot varvets verksamhet redan i omstruktureringsplanen från 2002, därefter i den nya omstruktureringsplanen från 2006 och slutligen under privatiseringsförsöket 2008.

| (241) | Även om varvets ledning var medveten om dessa risker fortsatte varvet att sluta avtal utan att vidta åtgärder för att mildra riskerna eller endast vidta åtgärder med begränsad effekt. Denna affärspraxis fortsatte under perioden 2004 till 2008 då skeppsbyggnadsmarknaden upplevde en oöverträffad konjunkturuppgång med skeppsbyggnadspriser som steg till oerhörda nivåer. Som ett resultat av denna praxis lyckades varvet bibehålla driften och sysselsättningen men till en kostnad av stora förluster för sin normala skeppsbyggnadsproduktion. Enligt det due diligence-förfarande som Amber utförde under det första halvåret 2008 och som har bekräftats av Polen, är den nuvarande orderboken med leveranser 2008 och 2009 också belastad med betydande förluster på grund av förlustbringande avtal som har slutits utan några riskmildrande åtgärder eller med klart otillräckliga åtgärder. |
| --- | --- |

(241)

Även om varvets ledning var medveten om dessa risker fortsatte varvet att sluta avtal utan att vidta åtgärder för att mildra riskerna eller endast vidta åtgärder med begränsad effekt. Denna affärspraxis fortsatte under perioden 2004 till 2008 då skeppsbyggnadsmarknaden upplevde en oöverträffad konjunkturuppgång med skeppsbyggnadspriser som steg till oerhörda nivåer. Som ett resultat av denna praxis lyckades varvet bibehålla driften och sysselsättningen men till en kostnad av stora förluster för sin normala skeppsbyggnadsproduktion. Enligt det due diligence-förfarande som Amber utförde under det första halvåret 2008 och som har bekräftats av Polen, är den nuvarande orderboken med leveranser 2008 och 2009 också belastad med betydande förluster på grund av förlustbringande avtal som har slutits utan några riskmildrande åtgärder eller med klart otillräckliga åtgärder.

| (242) | På denna grundval drar kommissionen slutsatsen att alla de åtgärder som har beviljats SSN var av sådan art att de snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen på skeppsbyggnadsmarknaden. |
| --- | --- |

(242)

På denna grundval drar kommissionen slutsatsen att alla de åtgärder som har beviljats SSN var av sådan art att de snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen på skeppsbyggnadsmarknaden.

| (243) | Sammanfattningsvis anser kommissionen att alla de åtgärder som har beviljats till förmån för SSN utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(243)

Sammanfattningsvis anser kommissionen att alla de åtgärder som har beviljats till förmån för SSN utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget.

3.2.2   MÖJLIGHET FÖR POLEN OCH BERÖRDA TREDJE PARTER ATT INKOMMA MED SYNPUNKTER

| (244) | Med sitt beslut av den 1 juni 2005 inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande beträffande en rad åtgärder som skulle beviljas på olika rättsliga grunder av både den lokala myndigheten och det statligt ägda företaget ARP Dessa åtgärder omfattade skuldsanering, ett kapitaltillskott och fullgörandegarantier. |
| --- | --- |

(244)

Med sitt beslut av den 1 juni 2005 inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande beträffande en rad åtgärder som skulle beviljas på olika rättsliga grunder av både den lokala myndigheten och det statligt ägda företaget ARP Dessa åtgärder omfattade skuldsanering, ett kapitaltillskott och fullgörandegarantier.

| (245) | Kommissionen uppgav också att Polens argument om att förskottsbetalningar från redarna skulle betraktas som eget bidrag inte kunde accepteras. I samband med detta uttryckte kommissionen tvivel om huruvida de förskottsbetalningsgarantier som KUKE erbjöd utgjorde statligt stöd eller inte och tillkännagav att den skulle undersöka dessa garantiers karaktär. |
| --- | --- |

(245)

Kommissionen uppgav också att Polens argument om att förskottsbetalningar från redarna skulle betraktas som eget bidrag inte kunde accepteras. I samband med detta uttryckte kommissionen tvivel om huruvida de förskottsbetalningsgarantier som KUKE erbjöd utgjorde statligt stöd eller inte och tillkännagav att den skulle undersöka dessa garantiers karaktär.

| (246) | De polska myndigheterna lämnade sina synpunkter och även om de ifrågasatte kommissionens behörighet att bedöma förenligheten med den gemensamma marknaden för vissa av åtgärderna i fråga, ifrågasatte de inte kommissionens slutsats att om dessa åtgärder hade beviljats efter Polens anslutning till EU så utgör de nytt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. Detta med undantag av de garantier som KUKE erbjöd, som de polska myndigheterna hävdade vara fria från statligt stöd. Senare hävdade Polen också att lånen från KPS inte utgjorde statligt stöd. Kommissionen har ovan behandlat dessa argument från Polen. |
| --- | --- |

(246)

De polska myndigheterna lämnade sina synpunkter och även om de ifrågasatte kommissionens behörighet att bedöma förenligheten med den gemensamma marknaden för vissa av åtgärderna i fråga, ifrågasatte de inte kommissionens slutsats att om dessa åtgärder hade beviljats efter Polens anslutning till EU så utgör de nytt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. Detta med undantag av de garantier som KUKE erbjöd, som de polska myndigheterna hävdade vara fria från statligt stöd. Senare hävdade Polen också att lånen från KPS inte utgjorde statligt stöd. Kommissionen har ovan behandlat dessa argument från Polen.

| (247) | Under kommissionens granskning har den polska staten i egenskap av majoritetsägare i SSN ändrat sin strategi betydligt och många gånger, så som beskrivningen av händelserna ovan visar. Strategin om att konsolidera varvssektorn har ersatts med en strategi om att delvis privatisera varvet och senare ersattes denna av en strategi om fullständig privatisering. För närvarande äventyras denna sistnämnda strategi av den uppenbara bristen på intresse hos marknaden att köpa varvet. |
| --- | --- |

(247)

Under kommissionens granskning har den polska staten i egenskap av majoritetsägare i SSN ändrat sin strategi betydligt och många gånger, så som beskrivningen av händelserna ovan visar. Strategin om att konsolidera varvssektorn har ersatts med en strategi om att delvis privatisera varvet och senare ersattes denna av en strategi om fullständig privatisering. För närvarande äventyras denna sistnämnda strategi av den uppenbara bristen på intresse hos marknaden att köpa varvet.

| (248) | Så som beskrivs ovan har kommissionen regelbundet haft kontakt med både SSN och de polska myndigheterna i egenskap av ägare av SSN. Kommissionen har regelbundet påpekat för både Polen och varvet att alla de åtgärder som varvet har beviljats från statliga medel med all sannolikhet utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget mot bakgrund av varvets svåra finansiella situation och avsaknaden av extern finansiering som är fri från statligt stöd. Kommissionen har också varnat om att detta statliga stöd har beviljats i strid med artikel 88.3 och att inte verkar vara möjligt att motivera stödets förenlighet med den gemensamma marknaden. Kommissionen har också upprepade gånger påpekat att KUKE-garantierna till SSN utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(248)

Så som beskrivs ovan har kommissionen regelbundet haft kontakt med både SSN och de polska myndigheterna i egenskap av ägare av SSN. Kommissionen har regelbundet påpekat för både Polen och varvet att alla de åtgärder som varvet har beviljats från statliga medel med all sannolikhet utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget mot bakgrund av varvets svåra finansiella situation och avsaknaden av extern finansiering som är fri från statligt stöd. Kommissionen har också varnat om att detta statliga stöd har beviljats i strid med artikel 88.3 och att inte verkar vara möjligt att motivera stödets förenlighet med den gemensamma marknaden. Kommissionen har också upprepade gånger påpekat att KUKE-garantierna till SSN utgör statligt stöd.

| (249) | Slutligen har kommissionen under sin granskning samlat in uppgifter om KPS verksamhet och karaktären hos de rörelsekapitallån som KPS har beviljat till förmån för varvet. Kommissionen påpekade för Polen att dessa lån med alla sannolikhet utgjorde statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(249)

Slutligen har kommissionen under sin granskning samlat in uppgifter om KPS verksamhet och karaktären hos de rörelsekapitallån som KPS har beviljat till förmån för varvet. Kommissionen påpekade för Polen att dessa lån med alla sannolikhet utgjorde statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i EG-fördraget.

3.3   STÖDETS FÖRENLIGHET MED BESTÄMMELSERNA: UNDANTAG ENLIGT 87.3 I EG-FÖRDRAGET

| (250) | Huvudsyftet med åtgärderna är att stödja ett företag i finansiella svårigheter och att upprätthålla driften. I sådana fall kan undantaget enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget, som tillåter stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, tillämpas om de relevanta villkoren uppfylls. |
| --- | --- |

(250)

Huvudsyftet med åtgärderna är att stödja ett företag i finansiella svårigheter och att upprätthålla driften. I sådana fall kan undantaget enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget, som tillåter stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, tillämpas om de relevanta villkoren uppfylls.

| (251) | Undsättnings- och omstruktureringsstöd till krisföretag regleras för närvarande av gemenskapsriktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (30) (nedan kallade riktlinjerna), som ersatte den tidigare texten som antogs 1999 (31) (nedan kallade riktlinjerna från 1999). |
| --- | --- |

(251)

Undsättnings- och omstruktureringsstöd till krisföretag regleras för närvarande av gemenskapsriktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (30) (nedan kallade riktlinjerna), som ersatte den tidigare texten som antogs 1999 (31) (nedan kallade riktlinjerna från 1999).

| (252) | Övergångsbestämmelserna i riktlinjerna föreskriver att anmälningar som har registrerats före den 10 oktober 2004 kommer att granskas enligt de villkor som gällde när anmälan gjordes (punkt 103). I det aktuella fallet anmäldes några av åtgärderna till kommissionen enligt den övergångsordning som anges i punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget av den 29 april 2004, när riktlinjerna från 1999 gällde. I riktlinjerna föreskrivs att de är tillämpliga för bedömningen av alla undsättnings- eller omstruktureringsstöd som beviljas utan kommissionens godkännande (olagligt stöd) om stödet, eller en del av det, beviljades efter den 1 oktober 2004 (punkt 104 första stycket). Kommissionen konstaterar att nästan alla de åtgärder som beskrivs i tabellerna 3 och 4 olagligen har beviljats efter denna dag och att riktlinjerna från 2004 därför gäller. |
| --- | --- |

(252)

Övergångsbestämmelserna i riktlinjerna föreskriver att anmälningar som har registrerats före den 10 oktober 2004 kommer att granskas enligt de villkor som gällde när anmälan gjordes (punkt 103). I det aktuella fallet anmäldes några av åtgärderna till kommissionen enligt den övergångsordning som anges i punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget av den 29 april 2004, när riktlinjerna från 1999 gällde. I riktlinjerna föreskrivs att de är tillämpliga för bedömningen av alla undsättnings- eller omstruktureringsstöd som beviljas utan kommissionens godkännande (olagligt stöd) om stödet, eller en del av det, beviljades efter den 1 oktober 2004 (punkt 104 första stycket). Kommissionen konstaterar att nästan alla de åtgärder som beskrivs i tabellerna 3 och 4 olagligen har beviljats efter denna dag och att riktlinjerna från 2004 därför gäller.

| (253) | Riktlinjerna är tillämpliga på företag i alla branscher, förutom dem som finns angivna i punkt 18 i riktlinjerna. I punkt 12 i rambestämmelserna för statligt stöd till varvsindustrin (32), som utgör regelverket för bedömning av statligt stöd inom denna sektor, hänvisas till riktlinjerna som relevant rättslig grund för bedömningen av undsättnings- och omstruktureringsstöd. |
| --- | --- |

(253)

Riktlinjerna är tillämpliga på företag i alla branscher, förutom dem som finns angivna i punkt 18 i riktlinjerna. I punkt 12 i rambestämmelserna för statligt stöd till varvsindustrin (32), som utgör regelverket för bedömning av statligt stöd inom denna sektor, hänvisas till riktlinjerna som relevant rättslig grund för bedömningen av undsättnings- och omstruktureringsstöd.

| (254) | I riktlinjerna anges en möjlighet att bevilja undsättningsstöd som ett tillfälligt stöd till företag i finansiella svårigheter för att ge det tid att utarbeta en plan för omstrukturering eller likvidation eller ta itu med en akut likviditetskris som kan lösas under den period som undsättningsstödet omfattar. |
| --- | --- |

(254)

I riktlinjerna anges en möjlighet att bevilja undsättningsstöd som ett tillfälligt stöd till företag i finansiella svårigheter för att ge det tid att utarbeta en plan för omstrukturering eller likvidation eller ta itu med en akut likviditetskris som kan lösas under den period som undsättningsstödet omfattar.

| (255) | Kommissionen konstaterar att det statliga stöd som har beviljats till förmån för SSN inte uppfyller kravet om att det är tillfälligt, eftersom alla stödåtgärder omfattar perioder som vida överstiger de föreskrivna sex månaderna, eller kravet om att det kan krävas tillbaka, eftersom stödet omfattar oåterkalleliga åtgärder såsom kapitaltillskott jämförbara med bidrag. |
| --- | --- |

(255)

Kommissionen konstaterar att det statliga stöd som har beviljats till förmån för SSN inte uppfyller kravet om att det är tillfälligt, eftersom alla stödåtgärder omfattar perioder som vida överstiger de föreskrivna sex månaderna, eller kravet om att det kan krävas tillbaka, eftersom stödet omfattar oåterkalleliga åtgärder såsom kapitaltillskott jämförbara med bidrag.

| (256) | Kommissionen drar därför slutsatsen att de åtgärder som omfattas av beslutet inte är förenliga med den gemensamma marknaden som undsättningsstöd. |
| --- | --- |

(256)

Kommissionen drar därför slutsatsen att de åtgärder som omfattas av beslutet inte är förenliga med den gemensamma marknaden som undsättningsstöd.

| (257) | Enligt definitionen i punkt 17 i riktlinjerna grundar sig ett omstruktureringsstöd på en realistisk, enhetlig och omfattande plan som syftar till att återställa ett företags långsiktiga lönsamhet inom en rimlig tidsram. Omstruktureringen omfattar vanligtvis följande inslag: omstrukturering av alla aspekter av företagets drift och omorganisation och rationalisering av företagets verksamhet, vilket innebär att företaget avyttrar förlustbringande verksamheter, och finansiell omstrukturering. En omstrukturering som kan dra fördel av statligt stöd kan inte begränsa sig till ett finansiellt stöd i syfte att överbrygga tidigare förluster utan att frågan om orsakerna till dessa förluster utreds, dvs. utan att en genuin omstrukturering genomförs. I riktlinjerna krävs att omstruktureringsstödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt och en betydande del av omstruktureringen måste därför finansieras genom medel som är fria från statligt stöd. För att säkerställa att de negativa följderna av stödet och snedvridningen av konkurrensen minimeras måste kompensationsåtgärder vidtas. |
| --- | --- |

(257)

Enligt definitionen i punkt 17 i riktlinjerna grundar sig ett omstruktureringsstöd på en realistisk, enhetlig och omfattande plan som syftar till att återställa ett företags långsiktiga lönsamhet inom en rimlig tidsram. Omstruktureringen omfattar vanligtvis följande inslag: omstrukturering av alla aspekter av företagets drift och omorganisation och rationalisering av företagets verksamhet, vilket innebär att företaget avyttrar förlustbringande verksamheter, och finansiell omstrukturering. En omstrukturering som kan dra fördel av statligt stöd kan inte begränsa sig till ett finansiellt stöd i syfte att överbrygga tidigare förluster utan att frågan om orsakerna till dessa förluster utreds, dvs. utan att en genuin omstrukturering genomförs. I riktlinjerna krävs att omstruktureringsstödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt och en betydande del av omstruktureringen måste därför finansieras genom medel som är fria från statligt stöd. För att säkerställa att de negativa följderna av stödet och snedvridningen av konkurrensen minimeras måste kompensationsåtgärder vidtas.

| (258) | Med tanke på omstruktureringsstödets mycket snedvridande karaktär anser kommissionen att stöd till företag i svårigheter kan bidra till utvecklingen av näringsverksamheter utan att det påverkar handeln i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, under förutsättning av de villkor som läggs fast i riktlinjerna uppfylls. |
| --- | --- |

(258)

Med tanke på omstruktureringsstödets mycket snedvridande karaktär anser kommissionen att stöd till företag i svårigheter kan bidra till utvecklingen av näringsverksamheter utan att det påverkar handeln i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, under förutsättning av de villkor som läggs fast i riktlinjerna uppfylls.

| (259) | Kommissionen kommer nedan att analysera om dessa villkor har uppfyllts. |
| --- | --- |

(259)

Kommissionen kommer nedan att analysera om dessa villkor har uppfyllts.

| (260) | För att bedöma förenligheten hos de åtgärder som utgör nytt stöd, och särskilt omstruktureringsprocessens förmåga att återställa företagets lönsamhet och om stödet är begränsat till ett minimum, måste kommissionen betrakta omstruktureringsplanen och stödet som en helhet, inklusive det ”tidigare stödet”, dvs. det stöd som genomfördes före anslutningen och som därefter inte är tillämpligt. |
| --- | --- |

(260)

För att bedöma förenligheten hos de åtgärder som utgör nytt stöd, och särskilt omstruktureringsprocessens förmåga att återställa företagets lönsamhet och om stödet är begränsat till ett minimum, måste kommissionen betrakta omstruktureringsplanen och stödet som en helhet, inklusive det ”tidigare stödet”, dvs. det stöd som genomfördes före anslutningen och som därefter inte är tillämpligt.

3.3.1   FÖRETAGETS STÖDBERÄTTIGANDE

| (261) | I riktlinjerna anses ett företag vara i svårigheter, och därför berättigat till undsättnings- och omstruktureringsstöd, om det inte med finansiella medel eller med medel från aktieägare eller extern upplåning kan hejda förluster som utan ingripanden från de offentliga myndigheterna leder till att företaget med största sannolikhet försätts i konkurs på kort eller medellång sikt. I riktlinjerna anges också några typiska tecken på att företag befinner sig i svårigheter, såsom ökande förluster eller sjunkande omsättning. |
| --- | --- |

(261)

I riktlinjerna anses ett företag vara i svårigheter, och därför berättigat till undsättnings- och omstruktureringsstöd, om det inte med finansiella medel eller med medel från aktieägare eller extern upplåning kan hejda förluster som utan ingripanden från de offentliga myndigheterna leder till att företaget med största sannolikhet försätts i konkurs på kort eller medellång sikt. I riktlinjerna anges också några typiska tecken på att företag befinner sig i svårigheter, såsom ökande förluster eller sjunkande omsättning.

| (262) | I punkt 12 i riktlinjerna från 1999 föreskrivs att ett nybildat företag inte har rätt till omstruktureringsstöd, även om dess finansiella ställning inledningsvis är svag. Detta gäller i synnerhet när ett nytt företag har uppstått genom likvidation av ett befintligt företag eller när det enbart tar över ett sådant företags tillgångar. I riktlinjerna specificeras att ett företag principiellt kommer att betraktas som nyskapat under de första tre åren efter det att verksamheten har inletts på det berörda verksamhetsområdet. |
| --- | --- |

(262)

I punkt 12 i riktlinjerna från 1999 föreskrivs att ett nybildat företag inte har rätt till omstruktureringsstöd, även om dess finansiella ställning inledningsvis är svag. Detta gäller i synnerhet när ett nytt företag har uppstått genom likvidation av ett befintligt företag eller när det enbart tar över ett sådant företags tillgångar. I riktlinjerna specificeras att ett företag principiellt kommer att betraktas som nyskapat under de första tre åren efter det att verksamheten har inletts på det berörda verksamhetsområdet.

| (263) | De polska myndigheterna hävdar att SSN bara är ett annat namn för ASS, som existerade och samarbetade med SSPH och SS innan det gick i konkurs. |
| --- | --- |

(263)

De polska myndigheterna hävdar att SSN bara är ett annat namn för ASS, som existerade och samarbetade med SSPH och SS innan det gick i konkurs.

| (264) | Dock tyder alla omständigheter på att SSN inte tog över några av SSPH:s eller SS skulder utan att dessa förblev hos de två företagen och togs omhand under konkursförfarandet. Polen har uppgett att SSPH:s leverantörsrelaterade skulder till ett belopp av 15 miljoner zloty togs över av SSN men har inte lämnat några ytterligare uppgifter eller någon dokumentation om detta. |
| --- | --- |

(264)

Dock tyder alla omständigheter på att SSN inte tog över några av SSPH:s eller SS skulder utan att dessa förblev hos de två företagen och togs omhand under konkursförfarandet. Polen har uppgett att SSPH:s leverantörsrelaterade skulder till ett belopp av 15 miljoner zloty togs över av SSN men har inte lämnat några ytterligare uppgifter eller någon dokumentation om detta.

| (265) | Därför påbörjade SSN sin verksamhet utan några skulder från sina företrädare. De polska myndigheterna har inte lämnat några bevis på att SSN tog över skulder. Vidare och med tanke på varvets storlek skulle skulden på 15 miljoner zloty som enligt vad som påstods hade tagits över, inte motivera påståendet om att det fanns en ekonomisk kontinuitet mellan SSPH/SS och SSN. Därutöver konstaterar kommissionen att de pågående avtalen togs över under pågående produktionscykel, dvs. när skulderna kompenserades av fordringar, och att de därför inte utgör någon ytterligare ärvd belastning. Vidare slöt SSN i själva verket nya avtal för dessa fartyg (33). |
| --- | --- |

(265)

Därför påbörjade SSN sin verksamhet utan några skulder från sina företrädare. De polska myndigheterna har inte lämnat några bevis på att SSN tog över skulder. Vidare och med tanke på varvets storlek skulle skulden på 15 miljoner zloty som enligt vad som påstods hade tagits över, inte motivera påståendet om att det fanns en ekonomisk kontinuitet mellan SSPH/SS och SSN. Därutöver konstaterar kommissionen att de pågående avtalen togs över under pågående produktionscykel, dvs. när skulderna kompenserades av fordringar, och att de därför inte utgör någon ytterligare ärvd belastning. Vidare slöt SSN i själva verket nya avtal för dessa fartyg (33).

| (266) | För det andra konstaterar kommissionen, samtidigt som den noterar att ASS var verksamt inom skeppsbyggnadsindustrin tillsammans med SS innan SSPH gick i konkurs (ramavtal och leasingavtal från januari 2002), att SSN:s storlek efter juni 2002 jämfört med storleken för ASS före juni 2002 urholkar påståendet om att det fanns en ekonomisk kontinuitet mellan dessa två enheter. Av resultaträkningen framgår att omsättningen ökade från 88 miljoner zloty 2001 till 425 miljoner zloty 2002 och till 1 100 miljoner zloty 2003. |
| --- | --- |

(266)

För det andra konstaterar kommissionen, samtidigt som den noterar att ASS var verksamt inom skeppsbyggnadsindustrin tillsammans med SS innan SSPH gick i konkurs (ramavtal och leasingavtal från januari 2002), att SSN:s storlek efter juni 2002 jämfört med storleken för ASS före juni 2002 urholkar påståendet om att det fanns en ekonomisk kontinuitet mellan dessa två enheter. Av resultaträkningen framgår att omsättningen ökade från 88 miljoner zloty 2001 till 425 miljoner zloty 2002 och till 1 100 miljoner zloty 2003.

| (267) | Kommissionen drar därför slutsatsen att den inte kan godkänna detta påstående från de polska myndigheterna om att SSN endast var en fortsättning av ASS, som hade existerat långt innan SSPH gick i konkurs. I ekonomiska termer finns det en klar uppdelning mellan de två enheternas verksamheter, vilket huvudsakligen åskådliggörs av det faktum att inga skulder övertogs. SSN var därför ett nytt företag, som inte var berättigat till omstruktureringsstöd. |
| --- | --- |

(267)

Kommissionen drar därför slutsatsen att den inte kan godkänna detta påstående från de polska myndigheterna om att SSN endast var en fortsättning av ASS, som hade existerat långt innan SSPH gick i konkurs. I ekonomiska termer finns det en klar uppdelning mellan de två enheternas verksamheter, vilket huvudsakligen åskådliggörs av det faktum att inga skulder övertogs. SSN var därför ett nytt företag, som inte var berättigat till omstruktureringsstöd.

| (268) | Enligt punkt 12 i riktlinjerna betraktas ett företag som nyskapat under de första tre åren efter det att verksamheten har inletts. Den aktuella situationen är specifik i så måtto att ett nytt företag har uppkommit genom likvidationen av ett tidigare företag. Enligt punkt 12 i riktlinjerna är detta ett scenario som gör att ett företag inte är berättigat till undsättnings- och omstruktureringsstöd. I det aktuella fallet anser kommissionen att inlämningen av konkursansökan för SSPH och SS i juli 2002 är avgörande i detta hänseende. Det är denna konkurs som markerar uppbrottet mellan den gamla ekonomiska enheten och den nya ekonomiska enheten, som skyddades från den gamla ekonomiska enhetens skulder. Kommissionen drar därför slutsatsen att SSN inte var berättigat till undsättnings- och omstruktureringsstöd under tre år med början från juli 2002, när företaget påbörjade sin nya verksamhet, fritt från gamla skulder. |
| --- | --- |

(268)

Enligt punkt 12 i riktlinjerna betraktas ett företag som nyskapat under de första tre åren efter det att verksamheten har inletts. Den aktuella situationen är specifik i så måtto att ett nytt företag har uppkommit genom likvidationen av ett tidigare företag. Enligt punkt 12 i riktlinjerna är detta ett scenario som gör att ett företag inte är berättigat till undsättnings- och omstruktureringsstöd. I det aktuella fallet anser kommissionen att inlämningen av konkursansökan för SSPH och SS i juli 2002 är avgörande i detta hänseende. Det är denna konkurs som markerar uppbrottet mellan den gamla ekonomiska enheten och den nya ekonomiska enheten, som skyddades från den gamla ekonomiska enhetens skulder. Kommissionen drar därför slutsatsen att SSN inte var berättigat till undsättnings- och omstruktureringsstöd under tre år med början från juli 2002, när företaget påbörjade sin nya verksamhet, fritt från gamla skulder.

| (269) | Enligt punkt 12 i riktlinjerna blir ett företag som inledningsvis betraktades som nyskapat berättigat till undsättnings- eller omstruktureringsstöd när det har gått tre år från det att företaget startades, under förutsättning att det uppfyller kraven för ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna. Kommissionen konstaterar att villkoren för att SSN skulle bli berättigat enligt riktlinjerna uppfylldes efter att denna treårsperiod hade löpt ut. SSN gick kontinuerligt med förlust och räddades flera gånger från konkurs genom statligt ingripande. Det uppfyllde därför från och med juli 2005 villkoren för ett företag i svårigheter enligt punkt 11 i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(269)

Enligt punkt 12 i riktlinjerna blir ett företag som inledningsvis betraktades som nyskapat berättigat till undsättnings- eller omstruktureringsstöd när det har gått tre år från det att företaget startades, under förutsättning att det uppfyller kraven för ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna. Kommissionen konstaterar att villkoren för att SSN skulle bli berättigat enligt riktlinjerna uppfylldes efter att denna treårsperiod hade löpt ut. SSN gick kontinuerligt med förlust och räddades flera gånger från konkurs genom statligt ingripande. Det uppfyllde därför från och med juli 2005 villkoren för ett företag i svårigheter enligt punkt 11 i riktlinjerna.

3.3.2   ÅTERSTÄLLANDE AV LÖNSAMHET

| (270) | Enligt punkt 34 i riktlinjerna beviljas stödet under förutsättning att man genomför en omstruktureringsplan, som måste göra det möjligt för företaget att återställa sin lönsamhet inom en rimlig tidsram. Med återställning av lönsamhet menas att företaget, när omstruktureringen väl är genomförd, kan bära alla sina kostnader och generera en tillräcklig avkastning på eget kapital för att företaget ska vara i stånd att konkurrera av egen kraft. Omstruktureringen måste ha så kort varaktighet som möjligt. |
| --- | --- |

(270)

Enligt punkt 34 i riktlinjerna beviljas stödet under förutsättning att man genomför en omstruktureringsplan, som måste göra det möjligt för företaget att återställa sin lönsamhet inom en rimlig tidsram. Med återställning av lönsamhet menas att företaget, när omstruktureringen väl är genomförd, kan bära alla sina kostnader och generera en tillräcklig avkastning på eget kapital för att företaget ska vara i stånd att konkurrera av egen kraft. Omstruktureringen måste ha så kort varaktighet som möjligt.

| (271) | Kommissionen konstaterar för det första att den under granskningen undersökte två omstruktureringsplaner, en från 2002 och en från 2006, som togs fram av varvets ledning och godkändes av staten. Kommissionen drar med hänsyn till dessa båda planer slutsatsen att Polen har misslyckats med att visa att de var tillräckliga för att varvet skulle återställa sin långsiktiga lönsamhet. Eftersom omstruktureringsplanen från 2006 ersatte omstruktureringsplanen från 2002, kommer kommissionen att nedan förklara skälen till sin slutsats med avseende på omstruktureringsplanen från 2006. |
| --- | --- |

(271)

Kommissionen konstaterar för det första att den under granskningen undersökte två omstruktureringsplaner, en från 2002 och en från 2006, som togs fram av varvets ledning och godkändes av staten. Kommissionen drar med hänsyn till dessa båda planer slutsatsen att Polen har misslyckats med att visa att de var tillräckliga för att varvet skulle återställa sin långsiktiga lönsamhet. Eftersom omstruktureringsplanen från 2006 ersatte omstruktureringsplanen från 2002, kommer kommissionen att nedan förklara skälen till sin slutsats med avseende på omstruktureringsplanen från 2006.

| (272) | Den planerade strategin om att fokusera på nischmarknader på vilka varvet antog att det hade en konkurrensfördel och där det ansågs att den allmänna konkurrens- och marknadsmiljön var gynnsam verkade passa SSN. Det faktum att nästan 70 % av fartygen i varvets orderbok under de följande åren utgjordes av containerfartyg visar emellertid att det inte hade skett någon större förändring av varvets inriktning. Det fanns inga andra tecken, såsom stora forsknings- och utvecklingsprojekt eller marknadsföring, som stöder slutsatsen om att varvet skulle kunna genomföra denna strategi på kort sikt. Kommissionen var därför inte övertygad om att denna marknadsstrategi var realistisk. |
| --- | --- |

(272)

Den planerade strategin om att fokusera på nischmarknader på vilka varvet antog att det hade en konkurrensfördel och där det ansågs att den allmänna konkurrens- och marknadsmiljön var gynnsam verkade passa SSN. Det faktum att nästan 70 % av fartygen i varvets orderbok under de följande åren utgjordes av containerfartyg visar emellertid att det inte hade skett någon större förändring av varvets inriktning. Det fanns inga andra tecken, såsom stora forsknings- och utvecklingsprojekt eller marknadsföring, som stöder slutsatsen om att varvet skulle kunna genomföra denna strategi på kort sikt. Kommissionen var därför inte övertygad om att denna marknadsstrategi var realistisk.

| (273) | Den planerade investeringsnivån, som uppgick till 200 miljoner zloty, var uppenbart otillräcklig mot bakgrund av att varvets anläggningar var i dåligt skick och hade minskat avsevärt i värde. Samtidigt som det bokförda värdet på tillgångarna uppgick till 130 miljoner zloty 2006 uppgick den prognostiserade värdeminskningen för 2006–2009 till 85 miljoner zloty. Detta antyder att en stor del av investeringen omedelbart skulle kvittas mot värdeminskningen och att den faktiska moderniseringen skulle bli blygsam. |
| --- | --- |

(273)

Den planerade investeringsnivån, som uppgick till 200 miljoner zloty, var uppenbart otillräcklig mot bakgrund av att varvets anläggningar var i dåligt skick och hade minskat avsevärt i värde. Samtidigt som det bokförda värdet på tillgångarna uppgick till 130 miljoner zloty 2006 uppgick den prognostiserade värdeminskningen för 2006–2009 till 85 miljoner zloty. Detta antyder att en stor del av investeringen omedelbart skulle kvittas mot värdeminskningen och att den faktiska moderniseringen skulle bli blygsam.

| (274) | Kommissionens uppfattning om att de planerade investeringarnas omfattning inte var tillräcklig stärktes av det faktum att det i omstruktureringsplanen från 2006 antogs att produktiviteten för SSN 2011 skulle nå den genomsnittliga produktivitetsnivå som gällde inom EU år 2000 (då varvets produktivitet var jämförbar med genomsnittet inom EU för 1992), och kommissionen ansåg att detta inte var tillräckligt för att varvet skulle kunna konkurrera på marknaden utan långsiktigt statligt stöd. |
| --- | --- |

(274)

Kommissionens uppfattning om att de planerade investeringarnas omfattning inte var tillräcklig stärktes av det faktum att det i omstruktureringsplanen från 2006 antogs att produktiviteten för SSN 2011 skulle nå den genomsnittliga produktivitetsnivå som gällde inom EU år 2000 (då varvets produktivitet var jämförbar med genomsnittet inom EU för 1992), och kommissionen ansåg att detta inte var tillräckligt för att varvet skulle kunna konkurrera på marknaden utan långsiktigt statligt stöd.

| (275) | Kommissionen tvivlade på om de planerade löneökningarna på omkring 5 % per år skulle vara tillräckliga för att motivera arbetstagarna att bli kvar på varvet, eftersom en hög frånvaronivå och en brist på kvalificerade arbetstagare – på grund av att de lämnade varvet för högre löner på andra europeiska varv – var (och fortfarande är) ett av varvets huvudproblem. |
| --- | --- |

(275)

Kommissionen tvivlade på om de planerade löneökningarna på omkring 5 % per år skulle vara tillräckliga för att motivera arbetstagarna att bli kvar på varvet, eftersom en hög frånvaronivå och en brist på kvalificerade arbetstagare – på grund av att de lämnade varvet för högre löner på andra europeiska varv – var (och fortfarande är) ett av varvets huvudproblem.

| (276) | Enligt planen skulle avkastningen på sysselsatt kapital, utan någon hänsyn till löneökningar, uppgå till i genomsnitt 19 % per år under 2007–2011, vilket hävdades vara den avkastningsnivå som en privat investerare förväntade sig. Om hänsyn togs till de oundvikliga löneökningarna skulle avkastningen på sysselsatt kapital under samma period bli ca 1,45 % per år, vilket var långt under den nivå som en privat investerare skulle acceptera. |
| --- | --- |

(276)

Enligt planen skulle avkastningen på sysselsatt kapital, utan någon hänsyn till löneökningar, uppgå till i genomsnitt 19 % per år under 2007–2011, vilket hävdades vara den avkastningsnivå som en privat investerare förväntade sig. Om hänsyn togs till de oundvikliga löneökningarna skulle avkastningen på sysselsatt kapital under samma period bli ca 1,45 % per år, vilket var långt under den nivå som en privat investerare skulle acceptera.

| (277) | Generellt sett konstaterar kommissionen att förutom de fysiska investeringarna som varvet hade identifierat, specificerat, kvantifierat, rangordnat efter prioritet och fastställt tidsplanen för, var de planerade åtgärderna formulerade på ett vagt sätt och i allmänna ordalag, för det mesta i form av rekommendationer för uppföljningsanalyser. Kommissionen kunde därför inte bedöma dessa åtgärders inverkan och den var därför inte övertygad om att åtgärderna var rimliga och tillräckligt omfattande för att angripa varvets strukturella problem. |
| --- | --- |

(277)

Generellt sett konstaterar kommissionen att förutom de fysiska investeringarna som varvet hade identifierat, specificerat, kvantifierat, rangordnat efter prioritet och fastställt tidsplanen för, var de planerade åtgärderna formulerade på ett vagt sätt och i allmänna ordalag, för det mesta i form av rekommendationer för uppföljningsanalyser. Kommissionen kunde därför inte bedöma dessa åtgärders inverkan och den var därför inte övertygad om att åtgärderna var rimliga och tillräckligt omfattande för att angripa varvets strukturella problem.

| (278) | På grundval av ovanstående ansåg kommissionen att den planerade industriella och organisatoriska omstruktureringen inte skulle vara tillräcklig för att återställa varvets långsiktiga lönsamhet. Planen sträckte sig inte tillräckligt långt och målet för resultatet 2011 var inte tillfredsställande. Varvet saknade det extrakapital som behövdes för att uppgradera och förbättra effektiviteten. Kommissionen tvivlade på att varvet skulle kunna skaffa det kapital som krävdes för en omfattande omstrukturering på marknaden. |
| --- | --- |

(278)

På grundval av ovanstående ansåg kommissionen att den planerade industriella och organisatoriska omstruktureringen inte skulle vara tillräcklig för att återställa varvets långsiktiga lönsamhet. Planen sträckte sig inte tillräckligt långt och målet för resultatet 2011 var inte tillfredsställande. Varvet saknade det extrakapital som behövdes för att uppgradera och förbättra effektiviteten. Kommissionen tvivlade på att varvet skulle kunna skaffa det kapital som krävdes för en omfattande omstrukturering på marknaden.

| (279) | Dessa tvivel bekräftades av hur privatiseringsprocessen för SSN faktiskt framskred. Så som beskrivs ovan gjorde ARP, majoritetsägaren i SSN, tre försök att hitta en privat investerare som kunde ta över varvet. Inget av dessa privatiseringsförsök (delprivatiseringen 2006 eller de två försöken att sälja en majoritetsandel i varvet 2007) lyckades. Kommissionen konstaterar att privatiseringsförsöken ägde rum vid en tidpunkt då skeppsbyggnadsmarknaden kännetecknades av en oöverträffad högkonjunktur och därför erbjöd optimala förhållanden för en försäljning av varvet. Det negativa resultatet av privatiseringsprocessen kan endast tolkas som marknadsaktörernas brist på förtroende för varvets förmåga att återställa sin långsiktiga lönsamhet. Ambers beslut att dra sig ur privatiseringsprocessen efter en djupgående due diligence-undersökning är bara ytterligare ett bevis på detta (34). |
| --- | --- |

(279)

Dessa tvivel bekräftades av hur privatiseringsprocessen för SSN faktiskt framskred. Så som beskrivs ovan gjorde ARP, majoritetsägaren i SSN, tre försök att hitta en privat investerare som kunde ta över varvet. Inget av dessa privatiseringsförsök (delprivatiseringen 2006 eller de två försöken att sälja en majoritetsandel i varvet 2007) lyckades. Kommissionen konstaterar att privatiseringsförsöken ägde rum vid en tidpunkt då skeppsbyggnadsmarknaden kännetecknades av en oöverträffad högkonjunktur och därför erbjöd optimala förhållanden för en försäljning av varvet. Det negativa resultatet av privatiseringsprocessen kan endast tolkas som marknadsaktörernas brist på förtroende för varvets förmåga att återställa sin långsiktiga lönsamhet. Ambers beslut att dra sig ur privatiseringsprocessen efter en djupgående due diligence-undersökning är bara ytterligare ett bevis på detta (34).

| (280) | Kommissionen har konstaterat att de polska myndigheterna gjorde en förnyad insats att hitta en privat investerare till SSN när Amber drog sig tillbaka. Fram till tidpunkten för detta beslut har ingenting inträffat som övertygar kommissionen om att en förnyad privatiseringsinsats kan leda till ett positivt resultat inom den närmaste framtiden och i enlighet med riktlinjerna. |
| --- | --- |

(280)

Kommissionen har konstaterat att de polska myndigheterna gjorde en förnyad insats att hitta en privat investerare till SSN när Amber drog sig tillbaka. Fram till tidpunkten för detta beslut har ingenting inträffat som övertygar kommissionen om att en förnyad privatiseringsinsats kan leda till ett positivt resultat inom den närmaste framtiden och i enlighet med riktlinjerna.

| (281) | Kommissionen har särskilt bedömt omstruktureringsplanen från 2008, som togs fram av Mostostal, även med beaktande av Mostostals presentation av planen vid mötet den 24 juni 2008. Kommissionen konstaterar att denna omstruktureringsplan i många avseenden endast var ett utkast som tjänar som grund för ytterligare analytiskt arbete som bör genomföras av investeraren. I vissa hänseenden innehåller den allvarliga brister, vilket har lett till att kommissionen har dragit slutsatsen om att planen inte har kunnat visa att varvet kan bli lönsamt inom en rimlig tidsram. |
| --- | --- |

(281)

Kommissionen har särskilt bedömt omstruktureringsplanen från 2008, som togs fram av Mostostal, även med beaktande av Mostostals presentation av planen vid mötet den 24 juni 2008. Kommissionen konstaterar att denna omstruktureringsplan i många avseenden endast var ett utkast som tjänar som grund för ytterligare analytiskt arbete som bör genomföras av investeraren. I vissa hänseenden innehåller den allvarliga brister, vilket har lett till att kommissionen har dragit slutsatsen om att planen inte har kunnat visa att varvet kan bli lönsamt inom en rimlig tidsram.

| (282) | Kommissionen anser särskilt att trovärdigheten för affärsstrategin med avseende på skeppsbyggnadssektorn inte har bevisats. Planen erbjöd ingen information utöver ett enkelt konstaterande om att varvet kommer att fortsätta tillverka fartyg. Den innehöll ingen analys av varvets förmåga att bygga ro-pax- och kombifartyg (t.ex. designkapacitet, kompetens) eller förmågan att sluta avtal för sådana fartyg på kort till medellång sikt (t.ex. kontakter med kunder eller andra varv om möjligheterna att lägga ut arbete på dem), inga marknadsprognoser för dessa segment som visade om den förväntade efterfrågan rättfärdigade denna affärsstrategi och ingen prognos om lönsamheten för dessa segment. |
| --- | --- |

(282)

Kommissionen anser särskilt att trovärdigheten för affärsstrategin med avseende på skeppsbyggnadssektorn inte har bevisats. Planen erbjöd ingen information utöver ett enkelt konstaterande om att varvet kommer att fortsätta tillverka fartyg. Den innehöll ingen analys av varvets förmåga att bygga ro-pax- och kombifartyg (t.ex. designkapacitet, kompetens) eller förmågan att sluta avtal för sådana fartyg på kort till medellång sikt (t.ex. kontakter med kunder eller andra varv om möjligheterna att lägga ut arbete på dem), inga marknadsprognoser för dessa segment som visade om den förväntade efterfrågan rättfärdigade denna affärsstrategi och ingen prognos om lönsamheten för dessa segment.

| (283) | Kommissionen konstaterar att Mostostal erkänner sin brist på erfarenhet inom skeppsbyggnadssektorn och företagets verkliga avsikt var att hitta en strategisk partner som kan ta hand om varvets skeppsbyggnadsverksamhet. Även om kommissionen underrättades om att Mostostal faktiskt förde samtal med några potentiella samarbetspartner, hade inget sådant samarbete inletts före upprättandet av den omstruktureringsplan som lämnats in till kommissionen. Avsiktsförklaringen med Ulstein visade endast att parterna skulle förhandla om huruvida samarbete var möjligt och i vilken form. Utifrån den reviderade omstruktureringsplan som lämnades in den 7 juli 2008 och i kombination med avsiktsförklaringen kan man dra den slutsatsen att Ulstein tittade på möjligheten att utnyttja SSN:s produktionsanläggningar, men inte i egenskap av ägare utan som en part i ett avtalsförhållande. Inga av dessa dokument visade att Ulstein skulle inleda ett partnerskap med Mostostal för att omstrukturera och driva SSN:s skeppsbyggnadsverksamhet. Detta ger upphov till allvarliga tvivel om de förmodade resultaten av omstruktureringen och de finansiella prognoserna, åtminstone när det gäller skeppsbyggnad, och därmed i själva verket hela affärsdiversifieringskonceptet i sig. |
| --- | --- |

(283)

Kommissionen konstaterar att Mostostal erkänner sin brist på erfarenhet inom skeppsbyggnadssektorn och företagets verkliga avsikt var att hitta en strategisk partner som kan ta hand om varvets skeppsbyggnadsverksamhet. Även om kommissionen underrättades om att Mostostal faktiskt förde samtal med några potentiella samarbetspartner, hade inget sådant samarbete inletts före upprättandet av den omstruktureringsplan som lämnats in till kommissionen. Avsiktsförklaringen med Ulstein visade endast att parterna skulle förhandla om huruvida samarbete var möjligt och i vilken form. Utifrån den reviderade omstruktureringsplan som lämnades in den 7 juli 2008 och i kombination med avsiktsförklaringen kan man dra den slutsatsen att Ulstein tittade på möjligheten att utnyttja SSN:s produktionsanläggningar, men inte i egenskap av ägare utan som en part i ett avtalsförhållande. Inga av dessa dokument visade att Ulstein skulle inleda ett partnerskap med Mostostal för att omstrukturera och driva SSN:s skeppsbyggnadsverksamhet. Detta ger upphov till allvarliga tvivel om de förmodade resultaten av omstruktureringen och de finansiella prognoserna, åtminstone när det gäller skeppsbyggnad, och därmed i själva verket hela affärsdiversifieringskonceptet i sig.

| (284) | Det investeringsprogram som ingår i planen och som har tagits fram av varvets ledning visade inte att de föreslagna investeringarna skulle vara nödvändiga för att återställa varvets lönsamhet. Å andra sidan konstaterar kommissionen att omkring 60 % av de planerade investeringarna endast skulle ha som syfte att bibehålla värdet på varvets fasta tillgångar på dagens nivå. Vad som är viktigare är att den reviderade omstruktureringsplanen som lämnades in den 7 juli 2008 bekräftar att en extern konsult arbetade med ett investeringsprogram för skeppsbyggnadsverksamheten, vilket visar att det investeringsprogram som Mostostal planerade att genomföra inte kan betraktas som en trovärdig grund för Mostostals finansiella prognoser, eller för att återställa den långsiktiga lönsamheten. Kommissionen anser därför att det inte har visats att det föreslagna investeringsprogrammet var tillräckligt omfattande för att återställa lönsamheten. |
| --- | --- |

(284)

Det investeringsprogram som ingår i planen och som har tagits fram av varvets ledning visade inte att de föreslagna investeringarna skulle vara nödvändiga för att återställa varvets lönsamhet. Å andra sidan konstaterar kommissionen att omkring 60 % av de planerade investeringarna endast skulle ha som syfte att bibehålla värdet på varvets fasta tillgångar på dagens nivå. Vad som är viktigare är att den reviderade omstruktureringsplanen som lämnades in den 7 juli 2008 bekräftar att en extern konsult arbetade med ett investeringsprogram för skeppsbyggnadsverksamheten, vilket visar att det investeringsprogram som Mostostal planerade att genomföra inte kan betraktas som en trovärdig grund för Mostostals finansiella prognoser, eller för att återställa den långsiktiga lönsamheten. Kommissionen anser därför att det inte har visats att det föreslagna investeringsprogrammet var tillräckligt omfattande för att återställa lönsamheten.

| (285) | Kommissionen konstaterar vidare att vissa viktiga omstruktureringsåtgärder (organisatorisk omstrukturering, hantering av förbrukningsmaterial och lager, omstrukturering av personalen) beskrevs relativt allmänt och att planen närmast var ett utkast som tjänade som bas för ytterligare analytiskt arbete som investeraren skulle genomföra. Även om det bedöms som positivt att man i planen har identifierat vissa områden som är i behov av omstrukturering, gör vagheten att kommissionen inte kan bedöma om omstruktureringsåtgärderna är tillräckliga för att lösa varvets problem, och under vilka förutsättningar och inom vilken tidshorisont de skulle kunna genomföras. |
| --- | --- |

(285)

Kommissionen konstaterar vidare att vissa viktiga omstruktureringsåtgärder (organisatorisk omstrukturering, hantering av förbrukningsmaterial och lager, omstrukturering av personalen) beskrevs relativt allmänt och att planen närmast var ett utkast som tjänade som bas för ytterligare analytiskt arbete som investeraren skulle genomföra. Även om det bedöms som positivt att man i planen har identifierat vissa områden som är i behov av omstrukturering, gör vagheten att kommissionen inte kan bedöma om omstruktureringsåtgärderna är tillräckliga för att lösa varvets problem, och under vilka förutsättningar och inom vilken tidshorisont de skulle kunna genomföras.

| (286) | När det gäller de finansiella prognoserna saknade planen en detaljerad förklaring om hur olika omstruktureringsåtgärder, däribland investeringar och olika besparingsåtgärder och tillhörande produktivitetsförbättringar, skulle påverka de finansiella prognoserna. Det fanns inte heller någon analys som testade dessa prognosers känslighet med avseende på olika riskfaktorer, såsom utvecklingen av marknaden, priser, materialkostnader, valutakurser och löner. I avsaknad av en detaljerad beskrivning och motivering av de antaganden som ligger bakom dessa finansiella prognoser anser kommissionen att prognosernas trovärdighet och omstruktureringsplanens hållbarhet inte har påvisats. Detta är särskilt viktigt med tanke på att investeraren själv uppgav att de finansiella prognoserna visade att avkastningen på investeringen var tveksam. |
| --- | --- |

(286)

När det gäller de finansiella prognoserna saknade planen en detaljerad förklaring om hur olika omstruktureringsåtgärder, däribland investeringar och olika besparingsåtgärder och tillhörande produktivitetsförbättringar, skulle påverka de finansiella prognoserna. Det fanns inte heller någon analys som testade dessa prognosers känslighet med avseende på olika riskfaktorer, såsom utvecklingen av marknaden, priser, materialkostnader, valutakurser och löner. I avsaknad av en detaljerad beskrivning och motivering av de antaganden som ligger bakom dessa finansiella prognoser anser kommissionen att prognosernas trovärdighet och omstruktureringsplanens hållbarhet inte har påvisats. Detta är särskilt viktigt med tanke på att investeraren själv uppgav att de finansiella prognoserna visade att avkastningen på investeringen var tveksam.

| (287) | Kommissionen konstaterar slutligen att investeraren ansåg att ett framgångsrikt genomförande av omstruktureringsplanen var beroende av ytterligare statligt stöd. Även med detta ytterligare statliga stöd och investerarens ingripande skulle avkastningen på kapitalet i slutet av omstruktureringsperioden fortfarande vara relativt låg, med tanke på att alternativa investeringsmöjligheter, såsom statsobligationer, har liknande avkastning och lägre risk, så som investeraren själv konstaterar. |
| --- | --- |

(287)

Kommissionen konstaterar slutligen att investeraren ansåg att ett framgångsrikt genomförande av omstruktureringsplanen var beroende av ytterligare statligt stöd. Även med detta ytterligare statliga stöd och investerarens ingripande skulle avkastningen på kapitalet i slutet av omstruktureringsperioden fortfarande vara relativt låg, med tanke på att alternativa investeringsmöjligheter, såsom statsobligationer, har liknande avkastning och lägre risk, så som investeraren själv konstaterar.

| (288) | Kommissionen anser därför att varvets förmåga att återställa lönsamheten på grundval av omstruktureringsplanen från juni 2008 som upprättats av Mostostal inte har demonstrerats. |
| --- | --- |

(288)

Kommissionen anser därför att varvets förmåga att återställa lönsamheten på grundval av omstruktureringsplanen från juni 2008 som upprättats av Mostostal inte har demonstrerats.

| (289) | Kommissionen konstaterar att även om den omstruktureringsplan som lämnades in i september 2008 är längre utvecklad än planen från juni 2008, kvarstår fortfarande de flesta av kommissionens tvivel i fråga om planens hållbarhet och trovärdighet. |
| --- | --- |

(289)

Kommissionen konstaterar att även om den omstruktureringsplan som lämnades in i september 2008 är längre utvecklad än planen från juni 2008, kvarstår fortfarande de flesta av kommissionens tvivel i fråga om planens hållbarhet och trovärdighet.

| (290) | Planen innehåller inte någon fullständig marknadsanalys av alla aktiviteter som har planerats för SSN:s efterträdare. Endast en begränsad marknadsbeskrivning presenteras för SSN Ulsteins och SSN Nowas planerade verksamhet och denna beskrivning anger inte den beräknade efterfrågan eller lönsamheten för denna verksamhet. Ingen affärsplan som sådan presenteras för SSN Odra och omstruktureringsplanen antyder endast att företaget eventuellt kommer att bygga vissa typer av fartyg, utan att tillhandahålla en tillräcklig motivering. |
| --- | --- |

(290)

Planen innehåller inte någon fullständig marknadsanalys av alla aktiviteter som har planerats för SSN:s efterträdare. Endast en begränsad marknadsbeskrivning presenteras för SSN Ulsteins och SSN Nowas planerade verksamhet och denna beskrivning anger inte den beräknade efterfrågan eller lönsamheten för denna verksamhet. Ingen affärsplan som sådan presenteras för SSN Odra och omstruktureringsplanen antyder endast att företaget eventuellt kommer att bygga vissa typer av fartyg, utan att tillhandahålla en tillräcklig motivering.

| (291) | Kommissionen konstaterar att SSN Odra, som enligt planen kommer att fortsätta med SSN:s skeppsbyggnadsverksamhet, skulle ägas till 100 % av Mostostal, som inte har någon erfarenhet inom skeppsbyggnadssektorn. Ulstein, som var tänkt att bidra till omstruktureringsprojektet med den kunskap och erfarenhet inom skeppsbyggnadssektorn som krävs, har inte för avsikt att vara finansiellt involverad i SSN Odra. |
| --- | --- |

(291)

Kommissionen konstaterar att SSN Odra, som enligt planen kommer att fortsätta med SSN:s skeppsbyggnadsverksamhet, skulle ägas till 100 % av Mostostal, som inte har någon erfarenhet inom skeppsbyggnadssektorn. Ulstein, som var tänkt att bidra till omstruktureringsprojektet med den kunskap och erfarenhet inom skeppsbyggnadssektorn som krävs, har inte för avsikt att vara finansiellt involverad i SSN Odra.

| (292) | När det gäller SSN Wspólna konstaterar kommissionen att enligt planen skulle omkring 40 % av företagets kapacitet antingen användas av ett företag som ska avvecklas (SSN Nowa) eller av ett företag som saknar affärsplan (SSN Odra). Därutöver antas att den återstående kapaciteten för SSN Wspólna (9 000–17 000 ton stål, dvs. 12–13 % av kapaciteten) kommer att användas för legotillverkning för andra företag, men den målmarknad, efterfrågan och lönsamhetsnivå som kan uppnås har inte analyserats. |
| --- | --- |

(292)

När det gäller SSN Wspólna konstaterar kommissionen att enligt planen skulle omkring 40 % av företagets kapacitet antingen användas av ett företag som ska avvecklas (SSN Nowa) eller av ett företag som saknar affärsplan (SSN Odra). Därutöver antas att den återstående kapaciteten för SSN Wspólna (9 000–17 000 ton stål, dvs. 12–13 % av kapaciteten) kommer att användas för legotillverkning för andra företag, men den målmarknad, efterfrågan och lönsamhetsnivå som kan uppnås har inte analyserats.

| (293) | Därför anser kommissionen att omstruktureringsplanen från den 12 september fortfarande inte visar att affärsstrategin är trovärdig, särskilt inte i fråga om skeppsbyggnadssektorn. |
| --- | --- |

(293)

Därför anser kommissionen att omstruktureringsplanen från den 12 september fortfarande inte visar att affärsstrategin är trovärdig, särskilt inte i fråga om skeppsbyggnadssektorn.

| (294) | När det gäller den planerade omstruktureringen av tillgångar konstaterar kommissionen att planen inte innehåller någon analys av varvets investeringsbehov eller justering av investeringsprogrammet. Kommissionen anser att den planerade investeringen på [...] miljoner zloty för omlokaliseringen av vissa produktionstillgångar för att frigöra mark är en ersättningsinvestering snarare än en verklig modernisering av tillgångarna. |
| --- | --- |

(294)

När det gäller den planerade omstruktureringen av tillgångar konstaterar kommissionen att planen inte innehåller någon analys av varvets investeringsbehov eller justering av investeringsprogrammet. Kommissionen anser att den planerade investeringen på [...] miljoner zloty för omlokaliseringen av vissa produktionstillgångar för att frigöra mark är en ersättningsinvestering snarare än en verklig modernisering av tillgångarna.

| (295) | Därför uppgår kostnaden för den planerade moderniseringen endast till 104 miljoner zloty och moderniseringsinvesteringen skulle genomföras vid SSN Mostostal, SSN Ulstein och SSN Wspólna. SSN Odra, som förväntas generera nästan 50 % av den framtida vinsten från alla de företag som efterträder SSN, skulle inte göra några investeringar och skulle inte ha några anläggningstillgångar. Kommissionen konstaterar att investeringarna enligt den plan som Mostostal lämnade in i juni 2008 uppgår till 264 miljoner zloty. Eftersom ingen motivering har lämnats för en sådan nedskärning av investeringsprogrammet (med 40 % jämfört med planen från juni) och det inte finns någon analys av företagens investeringsbehov anser kommissionen att det inte har visats att det planerade investeringsprogrammet är tillräckligt för att återställa verksamhetens långsiktiga lönsamhet. |
| --- | --- |

(295)

Därför uppgår kostnaden för den planerade moderniseringen endast till 104 miljoner zloty och moderniseringsinvesteringen skulle genomföras vid SSN Mostostal, SSN Ulstein och SSN Wspólna. SSN Odra, som förväntas generera nästan 50 % av den framtida vinsten från alla de företag som efterträder SSN, skulle inte göra några investeringar och skulle inte ha några anläggningstillgångar. Kommissionen konstaterar att investeringarna enligt den plan som Mostostal lämnade in i juni 2008 uppgår till 264 miljoner zloty. Eftersom ingen motivering har lämnats för en sådan nedskärning av investeringsprogrammet (med 40 % jämfört med planen från juni) och det inte finns någon analys av företagens investeringsbehov anser kommissionen att det inte har visats att det planerade investeringsprogrammet är tillräckligt för att återställa verksamhetens långsiktiga lönsamhet.

| (296) | Det finns ingen beskrivning av de förväntade resultaten från omstruktureringsåtgärderna och det förklaras inte när genomförandet av dessa åtgärder kommer att ge resultat och ha en inverkan på företagens finansiella prestanda. Planen beskriver inte heller vilka antaganden om planerade intäkter och kostnader som ligger bakom de finansiella prognoserna. Dessa faktorer ger upphov till farhågor om prognosernas trovärdighet. Därutöver visar känslighetsanalysen att SSN Mostostal, och särskilt SSN Odra, kommer att förbli mycket sårbara för ändrade marknadsvillkor. En värdeminskning av US-dollarn med 10 % skulle leda till en minskning av den ackumulerade vinsten med 40 % för SSN Mostostal och 83 % för SSN Odra under åren 2009–2012 (i analysen för SSN Odra tas visserligen ingen hänsyn till hedgingpolitiken). Vidare antas i planen att en ökning av stålpriserna med 10 % leder till en minskning av den ackumulerade vinsten på 40 % för SSN Mostostal och 50 % för SSN Odra. Kommissionen drar slutsatsen att planen inte har visat att företagens känslighet för variationer i växelkurserna eller priserna på stål kommer att ligga på en acceptabel nivå efter att man har genomfört en sund hedgingpolitik. |
| --- | --- |

(296)

Det finns ingen beskrivning av de förväntade resultaten från omstruktureringsåtgärderna och det förklaras inte när genomförandet av dessa åtgärder kommer att ge resultat och ha en inverkan på företagens finansiella prestanda. Planen beskriver inte heller vilka antaganden om planerade intäkter och kostnader som ligger bakom de finansiella prognoserna. Dessa faktorer ger upphov till farhågor om prognosernas trovärdighet. Därutöver visar känslighetsanalysen att SSN Mostostal, och särskilt SSN Odra, kommer att förbli mycket sårbara för ändrade marknadsvillkor. En värdeminskning av US-dollarn med 10 % skulle leda till en minskning av den ackumulerade vinsten med 40 % för SSN Mostostal och 83 % för SSN Odra under åren 2009–2012 (i analysen för SSN Odra tas visserligen ingen hänsyn till hedgingpolitiken). Vidare antas i planen att en ökning av stålpriserna med 10 % leder till en minskning av den ackumulerade vinsten på 40 % för SSN Mostostal och 50 % för SSN Odra. Kommissionen drar slutsatsen att planen inte har visat att företagens känslighet för variationer i växelkurserna eller priserna på stål kommer att ligga på en acceptabel nivå efter att man har genomfört en sund hedgingpolitik.

| (297) | När det gäller den planerade vinstmarginalen beskriver planen inte på vilka grunder de planerade resultaten har uppskattats (i fråga om driftskostnader, fartygspriser, stålkonstruktionsverksamhetens lönsamhet etc.), och därför måste kommissionen dra slutsatsen att det inte har visats att de beräknade resultaten är baserade på realistiska antaganden. Vidare är de beräknade vinstmarginalerna för SSN Wspólna och SSN Biuro Projektowe obetydliga, vilket medges i omstruktureringsplanen. Kommissionen anser inte att en sådan låg avkastningsnivå skulle vara tillräcklig för att dessa företag ska kunna konkurrera på marknaden utan statligt stöd. Även om SSN Wspólna och SSN Biuro Projektowe enligt planen ska tillhandahålla tjänster för andra företag, vilket hävdas motivera den låga beräknade vinstmarginalen, konstaterar kommissionen att de är meningen att fungera som självständiga företag och deras svaga beräknade resultat ger upphov till farhågor om hela projektets långsiktiga lönsamhet. |
| --- | --- |

(297)

När det gäller den planerade vinstmarginalen beskriver planen inte på vilka grunder de planerade resultaten har uppskattats (i fråga om driftskostnader, fartygspriser, stålkonstruktionsverksamhetens lönsamhet etc.), och därför måste kommissionen dra slutsatsen att det inte har visats att de beräknade resultaten är baserade på realistiska antaganden. Vidare är de beräknade vinstmarginalerna för SSN Wspólna och SSN Biuro Projektowe obetydliga, vilket medges i omstruktureringsplanen. Kommissionen anser inte att en sådan låg avkastningsnivå skulle vara tillräcklig för att dessa företag ska kunna konkurrera på marknaden utan statligt stöd. Även om SSN Wspólna och SSN Biuro Projektowe enligt planen ska tillhandahålla tjänster för andra företag, vilket hävdas motivera den låga beräknade vinstmarginalen, konstaterar kommissionen att de är meningen att fungera som självständiga företag och deras svaga beräknade resultat ger upphov till farhågor om hela projektets långsiktiga lönsamhet.

| (298) | Kommissionen drar därför slutsatsen att trovärdigheten för de finansiella prognoserna är tveksam och att de beräknade resultaten förblir mycket känsliga för ändringar av marknadsvillkoren. Följaktligen anser kommissionen att planens hållbarhet inte har påvisats. |
| --- | --- |

(298)

Kommissionen drar därför slutsatsen att trovärdigheten för de finansiella prognoserna är tveksam och att de beräknade resultaten förblir mycket känsliga för ändringar av marknadsvillkoren. Följaktligen anser kommissionen att planens hållbarhet inte har påvisats.

| (299) | På grundval av ovanstående anser kommissionen att varvets förmåga att återställa sin lönsamhet enligt omstruktureringsplanen från den 12 september 2008 inte har påvisats. Vidare konstaterar kommissionen att Ulstein har dragit sig ur privatiseringsprocessen för SSN, vilket innebär att omstruktureringsplanen från den 12 september inte kan genomföras enligt de villkor som antas i planen. Ovanstående bedömning visar dessutom att även om Ulstein deltog i projektet eller om Mostostal hade för avsikt att genomföra omstruktureringsplanen från den 12 september på egen hand (så som tillkännagavs i en skrivelse av den 22 september 2008), skulle denna plan inte betraktas som tillräcklig. |
| --- | --- |

(299)

På grundval av ovanstående anser kommissionen att varvets förmåga att återställa sin lönsamhet enligt omstruktureringsplanen från den 12 september 2008 inte har påvisats. Vidare konstaterar kommissionen att Ulstein har dragit sig ur privatiseringsprocessen för SSN, vilket innebär att omstruktureringsplanen från den 12 september inte kan genomföras enligt de villkor som antas i planen. Ovanstående bedömning visar dessutom att även om Ulstein deltog i projektet eller om Mostostal hade för avsikt att genomföra omstruktureringsplanen från den 12 september på egen hand (så som tillkännagavs i en skrivelse av den 22 september 2008), skulle denna plan inte betraktas som tillräcklig.

| (300) | De misslyckade privatiseringsförsöken innebär att varvet inte kommer att ha tillgång till tillräckligt med kapital på marknadsmässiga villkor för att genomföra omstruktureringsplanen från 2006, och i ännu mindre grad för att genomföra den nödvändiga och omfattande omstruktureringsstrategi som skulle säkerställa varvets långsiktiga lönsamhet utan något behov av fortsatt statligt stöd. Inte heller kan SSN få tillgång till den kunskap om företagsledning och marknaden som behövs för företagets omstrukturering. |
| --- | --- |

(300)

De misslyckade privatiseringsförsöken innebär att varvet inte kommer att ha tillgång till tillräckligt med kapital på marknadsmässiga villkor för att genomföra omstruktureringsplanen från 2006, och i ännu mindre grad för att genomföra den nödvändiga och omfattande omstruktureringsstrategi som skulle säkerställa varvets långsiktiga lönsamhet utan något behov av fortsatt statligt stöd. Inte heller kan SSN få tillgång till den kunskap om företagsledning och marknaden som behövs för företagets omstrukturering.

| (301) | I avsaknad av en realistisk och omfattande omstruktureringsplan drar kommissionen slutsatsen att det stöd som har genomförts till förmån för SSN och som beskrivs i avsnitt 2.7 ovan är ett rent driftsstöd, och inte ett omstruktureringsstöd som är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(301)

I avsaknad av en realistisk och omfattande omstruktureringsplan drar kommissionen slutsatsen att det stöd som har genomförts till förmån för SSN och som beskrivs i avsnitt 2.7 ovan är ett rent driftsstöd, och inte ett omstruktureringsstöd som är förenligt med den gemensamma marknaden.

3.3.3   STÖD BEGRÄNSAT TILL ETT MINIMUM

| (302) | Enligt punkt 43 i riktlinjerna bör stödbeloppet begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering. Stödmottagaren förväntas i väsentlig utsträckning bidra till omstruktureringen med egna medel eller genom extern finansiering på marknadsmässiga villkor. Ett sådant bidrag är å ena sidan ett tecken på att marknaden tror på att lönsamheten verkligen kan återställas, och å andra sidan ett sätt att säkerställa att det statliga stödet begränsas till ett minimum. När det gäller stora företag, såsom SSN, bör detta bidrag uppgå till minst 50 % av omstruktureringskostnaderna. |
| --- | --- |

(302)

Enligt punkt 43 i riktlinjerna bör stödbeloppet begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering. Stödmottagaren förväntas i väsentlig utsträckning bidra till omstruktureringen med egna medel eller genom extern finansiering på marknadsmässiga villkor. Ett sådant bidrag är å ena sidan ett tecken på att marknaden tror på att lönsamheten verkligen kan återställas, och å andra sidan ett sätt att säkerställa att det statliga stödet begränsas till ett minimum. När det gäller stora företag, såsom SSN, bör detta bidrag uppgå till minst 50 % av omstruktureringskostnaderna.

| (303) | För det första framgår det av beskrivningen ovan av SSN:s situation att varvet i praktiken inte har kunnat locka till sig någon extern finansiering för omstruktureringen. |
| --- | --- |

(303)

För det första framgår det av beskrivningen ovan av SSN:s situation att varvet i praktiken inte har kunnat locka till sig någon extern finansiering för omstruktureringen.

| (304) | När det gäller det egna bidraget skulle omstruktureringskostnaderna inklusive driftskostnaderna enligt omstruktureringsplanen från 2006 uppgå till 11 500 miljoner zloty, medan det föreslagna egna bidraget skulle uppgå till 3 600 miljoner zloty, dvs. 30 %. Om driftskostnaderna drogs bort från kostnaderna och finansieringen skulle omstruktureringskostnaderna uppgå till 374,7 miljoner zloty och det egna bidraget skulle bli 190 miljoner zloty. |
| --- | --- |

(304)

När det gäller det egna bidraget skulle omstruktureringskostnaderna inklusive driftskostnaderna enligt omstruktureringsplanen från 2006 uppgå till 11 500 miljoner zloty, medan det föreslagna egna bidraget skulle uppgå till 3 600 miljoner zloty, dvs. 30 %. Om driftskostnaderna drogs bort från kostnaderna och finansieringen skulle omstruktureringskostnaderna uppgå till 374,7 miljoner zloty och det egna bidraget skulle bli 190 miljoner zloty.

| (305) | Kommissionen hyste tvivel om huruvida förväntan om att erhålla 190 miljoner zloty från marknaden var realistisk. Det fanns vid den tidpunkten ingenting som tydde på att SSN skulle kunna anskaffa detta kapital på marknaden. Det föreslagna bidraget kunde därför inte betraktas som faktiskt och reellt, så som krävs enligt riktlinjerna. De många misslyckade försöken från KPS och ARP:s sida att först försöka dra till sig minoritetsaktieägare och sedan sälja 100 % av varvets aktier har visat att marknaden inte är intresserad av att investera i SSN. |
| --- | --- |

(305)

Kommissionen hyste tvivel om huruvida förväntan om att erhålla 190 miljoner zloty från marknaden var realistisk. Det fanns vid den tidpunkten ingenting som tydde på att SSN skulle kunna anskaffa detta kapital på marknaden. Det föreslagna bidraget kunde därför inte betraktas som faktiskt och reellt, så som krävs enligt riktlinjerna. De många misslyckade försöken från KPS och ARP:s sida att först försöka dra till sig minoritetsaktieägare och sedan sälja 100 % av varvets aktier har visat att marknaden inte är intresserad av att investera i SSN.

| (306) | När det gäller finansieringen av verksamheten antogs det i omstruktureringsplanen från 2006 att produktionen skulle finansieras via kommersiella lån och de förskottsbetalningar från redarna som inte garanterades av KUKE, vars totala värde under omstruktureringsperioden 2002–2009 skulle uppgå till 3 200 miljoner zloty, jämfört med 4 200 miljoner zloty som finansierades genom KUKE-garantierna. Återigen fanns det inget som tydde på att SSN vid den tidpunkten skulle kunna erhålla sådan finansiering på marknaden. Det föreslagna bidraget i form av kommersiella lån och garantier kunde därför inte betraktas som faktiskt och reellt, så som krävs enligt riktlinjerna. Kommissionen konstaterar således att varvet hittills inte har kunnat erhålla någon marknadsbaserad finansiering av sin verksamhet utan statligt stöd. |
| --- | --- |

(306)

När det gäller finansieringen av verksamheten antogs det i omstruktureringsplanen från 2006 att produktionen skulle finansieras via kommersiella lån och de förskottsbetalningar från redarna som inte garanterades av KUKE, vars totala värde under omstruktureringsperioden 2002–2009 skulle uppgå till 3 200 miljoner zloty, jämfört med 4 200 miljoner zloty som finansierades genom KUKE-garantierna. Återigen fanns det inget som tydde på att SSN vid den tidpunkten skulle kunna erhålla sådan finansiering på marknaden. Det föreslagna bidraget i form av kommersiella lån och garantier kunde därför inte betraktas som faktiskt och reellt, så som krävs enligt riktlinjerna. Kommissionen konstaterar således att varvet hittills inte har kunnat erhålla någon marknadsbaserad finansiering av sin verksamhet utan statligt stöd.

| (307) | I omstruktureringsplanen från 2006 angavs vidare att ytterligare betalningar från redarna på 628,7 miljoner zloty efter omförhandling av avtalen skulle betraktas som eget bidrag. Vissa avtal har faktiskt omförhandlats. Kommissionen påpekar att det egna bidraget, enligt riktlinjerna, bör vara ett tecken på att marknaden tror på möjligheten att lönsamheten verkligen kan återställas. Det faktum att redarna, när de stod inför risken att de beställda fartygen inte skulle levereras och mot bakgrund av externa faktorer (såsom ökade stålpriser), var villiga att öka priset på de beställda fartygen visar inte att de tror på varvets möjlighet att bli lönsamt och konkurrenskraftigt på lång sikt. Redarna har vidare inte gått med på att göra några ytterligare betalningar för att täcka omstruktureringskostnaderna utan endast (och detta endast i viss utsträckning) att täcka produktionskostnaderna för de beställda fartygen. Kommissionen kan därför inte godkänna ytterligare betalningar från redarna som eget bidrag i den mening som avses i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(307)

I omstruktureringsplanen från 2006 angavs vidare att ytterligare betalningar från redarna på 628,7 miljoner zloty efter omförhandling av avtalen skulle betraktas som eget bidrag. Vissa avtal har faktiskt omförhandlats. Kommissionen påpekar att det egna bidraget, enligt riktlinjerna, bör vara ett tecken på att marknaden tror på möjligheten att lönsamheten verkligen kan återställas. Det faktum att redarna, när de stod inför risken att de beställda fartygen inte skulle levereras och mot bakgrund av externa faktorer (såsom ökade stålpriser), var villiga att öka priset på de beställda fartygen visar inte att de tror på varvets möjlighet att bli lönsamt och konkurrenskraftigt på lång sikt. Redarna har vidare inte gått med på att göra några ytterligare betalningar för att täcka omstruktureringskostnaderna utan endast (och detta endast i viss utsträckning) att täcka produktionskostnaderna för de beställda fartygen. Kommissionen kan därför inte godkänna ytterligare betalningar från redarna som eget bidrag i den mening som avses i riktlinjerna.

| (308) | Omstruktureringsplanen från den 12 september 2008 innehöll inte någon avsevärd förbättring i detta hänseende. Även om investeraren förband sig att tillskjuta 149,5 miljoner zloty som skulle användas som delfinansiering av investeringsprogrammet, krävde investeraren också ett ytterligare kapitaltillskott på totalt 588 miljoner zloty från staten och ett lån på 68 miljoner zloty från ARP. Investeraren krävde också ytterligare garantier från KUKE för finansiering av rörelsekapitalet. |
| --- | --- |

(308)

Omstruktureringsplanen från den 12 september 2008 innehöll inte någon avsevärd förbättring i detta hänseende. Även om investeraren förband sig att tillskjuta 149,5 miljoner zloty som skulle användas som delfinansiering av investeringsprogrammet, krävde investeraren också ett ytterligare kapitaltillskott på totalt 588 miljoner zloty från staten och ett lån på 68 miljoner zloty från ARP. Investeraren krävde också ytterligare garantier från KUKE för finansiering av rörelsekapitalet.

| (309) | De omstruktureringskostnader som kunde identifieras på grundval av den begränsade informationen i omstruktureringsplanen från 2008 motsvarade minst det beräknade beloppet som behövs för att täcka de förväntade förlusterna från de befintliga skeppsbyggnadsavtalen för 2008–2009 (588 miljoner zloty) och de planerade investeringsbehoven för perioden 2008–2012 (264 miljoner zloty). |
| --- | --- |

(309)

De omstruktureringskostnader som kunde identifieras på grundval av den begränsade informationen i omstruktureringsplanen från 2008 motsvarade minst det beräknade beloppet som behövs för att täcka de förväntade förlusterna från de befintliga skeppsbyggnadsavtalen för 2008–2009 (588 miljoner zloty) och de planerade investeringsbehoven för perioden 2008–2012 (264 miljoner zloty).

| (310) | De flesta av dessa kostnader skulle betalas med statligt stöd. Det enda planerade egna bidraget från investeraren var i själva verket ett kapitaltillskott på 149,5 miljoner zloty, vilket motsvarade 17 % av de omstruktureringskostnader som visas ovan. I linje med etablerad praxis (35) anser kommissionen att framtida kassaflöde inte kan betraktas som eget bidrag i den mening som avses i riktlinjerna, eftersom det inte utgör något faktiskt och reellt bidrag från företaget eller företagets aktieägare för att täcka omstruktureringskostnaderna. Därutöver måste kommissionen ta hänsyn till hela omstruktureringsperioden, som började 2002. Med hänsyn till det omfattande statliga stöd som varvet har gynnats av under denna period tunnas det egna bidraget ut ytterligare i förhållande till de totala omstruktureringskostnaderna. Det är därför uppenbart att det egna bidraget inte tillnärmelsevis nådde tröskeln på 50 % av omstruktureringskostnaderna, så som krävs enligt riktlinjerna. |
| --- | --- |

(310)

De flesta av dessa kostnader skulle betalas med statligt stöd. Det enda planerade egna bidraget från investeraren var i själva verket ett kapitaltillskott på 149,5 miljoner zloty, vilket motsvarade 17 % av de omstruktureringskostnader som visas ovan. I linje med etablerad praxis (35) anser kommissionen att framtida kassaflöde inte kan betraktas som eget bidrag i den mening som avses i riktlinjerna, eftersom det inte utgör något faktiskt och reellt bidrag från företaget eller företagets aktieägare för att täcka omstruktureringskostnaderna. Därutöver måste kommissionen ta hänsyn till hela omstruktureringsperioden, som började 2002. Med hänsyn till det omfattande statliga stöd som varvet har gynnats av under denna period tunnas det egna bidraget ut ytterligare i förhållande till de totala omstruktureringskostnaderna. Det är därför uppenbart att det egna bidraget inte tillnärmelsevis nådde tröskeln på 50 % av omstruktureringskostnaderna, så som krävs enligt riktlinjerna.

| (311) | Även omstruktureringsplanen från den 12 september 2008 misslyckas med att förbättra den planerade graden av eget bidrag till omstruktureringskostnaderna. |
| --- | --- |

(311)

Även omstruktureringsplanen från den 12 september 2008 misslyckas med att förbättra den planerade graden av eget bidrag till omstruktureringskostnaderna.

| (312) | I omstruktureringsplanen från den 12 september 2008 finns mer detaljerad information om de planerade omstruktureringskostnaderna och finansieringskällorna. De planerade omstruktureringskostnaderna består av investeringskostnader (104 miljoner zloty), kostnaden för omlokalisering av produktionstillgångar till ett annat område på varvet (50 miljoner zloty), omstrukturering av personalen (53,4 miljoner zloty), täckning av framtida förluster för befintliga avtal (840 miljoner zloty) och täckning av varvets ackumulerade skulder till ARP och KPS (197,5 miljoner zloty) (36). |
| --- | --- |

(312)

I omstruktureringsplanen från den 12 september 2008 finns mer detaljerad information om de planerade omstruktureringskostnaderna och finansieringskällorna. De planerade omstruktureringskostnaderna består av investeringskostnader (104 miljoner zloty), kostnaden för omlokalisering av produktionstillgångar till ett annat område på varvet (50 miljoner zloty), omstrukturering av personalen (53,4 miljoner zloty), täckning av framtida förluster för befintliga avtal (840 miljoner zloty) och täckning av varvets ackumulerade skulder till ARP och KPS (197,5 miljoner zloty) (36).

| (313) | Totalt uppgår omstruktureringskostnaderna till 1,354 miljarder zloty. |
| --- | --- |

(313)

Totalt uppgår omstruktureringskostnaderna till 1,354 miljarder zloty.

| (314) | I planen behandlas rörelsekapitalkraven på 227,6 miljoner zloty som en del av omstruktureringskostnaderna. Kommissionen anser att behovet av rörelsekapital utgör en del av ett företags normala verksamhet, inte en omstruktureringskostnad, och därför bör finansieringen av rörelsekapital bedömas separat. |
| --- | --- |

(314)

I planen behandlas rörelsekapitalkraven på 227,6 miljoner zloty som en del av omstruktureringskostnaderna. Kommissionen anser att behovet av rörelsekapital utgör en del av ett företags normala verksamhet, inte en omstruktureringskostnad, och därför bör finansieringen av rörelsekapital bedömas separat.

| (315) | När det gäller det egna bidraget finns följande kategorier upptagna i planen: ytterligare betalningar från redarna efter omförhandling av avtalen (376 miljoner zloty), kapitaltillskott från investerare (242 miljoner zloty), intäkter från försäljningen av tillgångar (118 miljoner zloty) och finansiering av rörelsekapital (ett lån och en handelskredit från Mostostal på 170 miljoner zloty). |
| --- | --- |

(315)

När det gäller det egna bidraget finns följande kategorier upptagna i planen: ytterligare betalningar från redarna efter omförhandling av avtalen (376 miljoner zloty), kapitaltillskott från investerare (242 miljoner zloty), intäkter från försäljningen av tillgångar (118 miljoner zloty) och finansiering av rörelsekapital (ett lån och en handelskredit från Mostostal på 170 miljoner zloty).

| (316) | När det gäller kraven på finansiering av rörelsekapital anser kommissionen att denna faktor utgör ett särskilt problem på grund av de långa produktionscyklerna och det höga värdet på slutprodukterna inom skeppsbyggnadssektorn. Inom skeppsbyggnad erhålls rörelsekapitalet i stor utsträckning från externa källor. En del av rörelsekapitalet erhålls genom förskottsbetalningar från redarna, normalt mot en garanti och denna garanti tillhandahålls i Polen oftast av KUKE. Eftersom förskottsbetalningarna normalt inte överskrider 80 % av försäljningspriser tyr sig varven till överbryggningslån eller handelskrediter från sina leverantörer. Kommissionen anser därför att rörelsekapitalkraven, på grund av den specifika situationen inom skeppsbyggnadssektorn, kräver en strukturell lösning och inte utgör en del av engångskostnaderna för en omstrukturering. Därför anser kommissionen att lån till rörelsekapital inom skeppsbyggnadssektorn inte kan betraktas som eget bidrag eftersom de används för att finansiera pågående verksamhet, inte för att täcka omstruktureringskostnader. |
| --- | --- |

(316)

När det gäller kraven på finansiering av rörelsekapital anser kommissionen att denna faktor utgör ett särskilt problem på grund av de långa produktionscyklerna och det höga värdet på slutprodukterna inom skeppsbyggnadssektorn. Inom skeppsbyggnad erhålls rörelsekapitalet i stor utsträckning från externa källor. En del av rörelsekapitalet erhålls genom förskottsbetalningar från redarna, normalt mot en garanti och denna garanti tillhandahålls i Polen oftast av KUKE. Eftersom förskottsbetalningarna normalt inte överskrider 80 % av försäljningspriser tyr sig varven till överbryggningslån eller handelskrediter från sina leverantörer. Kommissionen anser därför att rörelsekapitalkraven, på grund av den specifika situationen inom skeppsbyggnadssektorn, kräver en strukturell lösning och inte utgör en del av engångskostnaderna för en omstrukturering. Därför anser kommissionen att lån till rörelsekapital inom skeppsbyggnadssektorn inte kan betraktas som eget bidrag eftersom de används för att finansiera pågående verksamhet, inte för att täcka omstruktureringskostnader.

| (317) | Så som förklaras ovan anser kommissionen att ytterligare betalningar från redarna efter omförhandling av avtalen för att öka försäljningspriset inte kan betraktas som eget bidrag i den mening som avses i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(317)

Så som förklaras ovan anser kommissionen att ytterligare betalningar från redarna efter omförhandling av avtalen för att öka försäljningspriset inte kan betraktas som eget bidrag i den mening som avses i riktlinjerna.

| (318) | När det gäller den planerade intäkten från försäljningen av överflödiga tillgångar till ett uppskattat värde av 118 miljoner zloty anser kommissionen att det inte har visats att denna finansieringskälla kan betraktas som faktisk och reell. |
| --- | --- |

(318)

När det gäller den planerade intäkten från försäljningen av överflödiga tillgångar till ett uppskattat värde av 118 miljoner zloty anser kommissionen att det inte har visats att denna finansieringskälla kan betraktas som faktisk och reell.

| (319) | För det första är det tänkt att de ovanstående tillgångarna, enligt utkastet till privatiseringsavtal mellan ARP och KPS (de nuvarande ägarna till SSN) och Mostostal, ska säljas av Mostostal till en enhet som väljs av ARP och KPS och för ett belopp som inte understiger 118 miljoner zloty. Detta antagande ger upphov till farhågor eftersom det verkar handla om samma belopp som en statlig garanti för de minsta intäkterna från försäljningen av dessa tillgångar till en köpare som staten har valt ut. Kommissionen hyser därför tvivel om att denna potentiella försäljning är fri från statligt stöd. |
| --- | --- |

(319)

För det första är det tänkt att de ovanstående tillgångarna, enligt utkastet till privatiseringsavtal mellan ARP och KPS (de nuvarande ägarna till SSN) och Mostostal, ska säljas av Mostostal till en enhet som väljs av ARP och KPS och för ett belopp som inte understiger 118 miljoner zloty. Detta antagande ger upphov till farhågor eftersom det verkar handla om samma belopp som en statlig garanti för de minsta intäkterna från försäljningen av dessa tillgångar till en köpare som staten har valt ut. Kommissionen hyser därför tvivel om att denna potentiella försäljning är fri från statligt stöd.

| (320) | För det andra var värderingen av marken baserad på en jämförelse med försäljningen av byggnadsmark i attraktiva områden i Szczecin-regionen som skulle användas för att bygga lägenheter och tillhandahålla tjänster, inte för att användas som industriområde. Det framgår av denna värdering att priserna för mark som sålts för industriella ändamål kan vara så mycket som 10 gånger lägre jämfört med de antagna beloppen i uppskattningen. Därutöver antas det i uppskattningen att alla befintliga byggnader och anläggningar skulle rivas före försäljningen och att marken skulle saneras och iordningställas. Av värderingen framgår att detta iordningställande utgör en kostnad. Ingen uppskattning av dessa kostnader har tillhandahållits och i omstruktureringsplanen ingår ingen information i detta avseende (37). |
| --- | --- |

(320)

För det andra var värderingen av marken baserad på en jämförelse med försäljningen av byggnadsmark i attraktiva områden i Szczecin-regionen som skulle användas för att bygga lägenheter och tillhandahålla tjänster, inte för att användas som industriområde. Det framgår av denna värdering att priserna för mark som sålts för industriella ändamål kan vara så mycket som 10 gånger lägre jämfört med de antagna beloppen i uppskattningen. Därutöver antas det i uppskattningen att alla befintliga byggnader och anläggningar skulle rivas före försäljningen och att marken skulle saneras och iordningställas. Av värderingen framgår att detta iordningställande utgör en kostnad. Ingen uppskattning av dessa kostnader har tillhandahållits och i omstruktureringsplanen ingår ingen information i detta avseende (37).

| (321) | För det tredje hyste kommissionen tvivel om huruvida värdet på dessa tillgångar återspeglades på ett korrekt sätt i SSN:s balansräkning och följaktligen om de återspeglades på ett korrekt sätt i det pris som Mostostal skulle betala för SSN. Kommissionen konstaterar att det totala värdet för varvets fasta tillgångar enligt SSN:s balansräkning uppgick till [...] miljoner zloty i slutet av 2007. I planen anges dock att varvet kommer att sälja sina produktionstillgångar till de nya företagen (SSN Ulstein, SSN Mostostal och SSN Wspólna) till deras nominella värde för [...] miljoner zloty och sälja de överflödiga tillgångarna till tredje parter till ett uppskattat marknadsvärde på [...] miljoner zloty. Detta visar att antingen är det bokförda värdet för tillgångarna underskattat eller den beräknade intäkten från försäljningen överskattad. |
| --- | --- |

(321)

För det tredje hyste kommissionen tvivel om huruvida värdet på dessa tillgångar återspeglades på ett korrekt sätt i SSN:s balansräkning och följaktligen om de återspeglades på ett korrekt sätt i det pris som Mostostal skulle betala för SSN. Kommissionen konstaterar att det totala värdet för varvets fasta tillgångar enligt SSN:s balansräkning uppgick till [...] miljoner zloty i slutet av 2007. I planen anges dock att varvet kommer att sälja sina produktionstillgångar till de nya företagen (SSN Ulstein, SSN Mostostal och SSN Wspólna) till deras nominella värde för [...] miljoner zloty och sälja de överflödiga tillgångarna till tredje parter till ett uppskattat marknadsvärde på [...] miljoner zloty. Detta visar att antingen är det bokförda värdet för tillgångarna underskattat eller den beräknade intäkten från försäljningen överskattad.

| (322) | Slutligen konstateras att SSN:s nettotillgångar var [...] miljoner zloty i slutet av 2007. Sedan dess har ARP och KPS utfört ett utbyte av skulder mot aktier till ett belopp på 131,5 miljoner zloty och ett nytt kapitaltillskott på 434 miljoner zloty är planerat. Å andra sidan är den beräknade förlusten för befintliga avtal 465 miljoner zloty. På det hela taget verkar det som, under förutsättning att alla andra faktorer förblir oförändrade, att Mostostal genom förvärvet av SSN skulle överta tillgångar till ett nettovärde på [...] miljoner zloty praktiskt taget gratis. Det är meningen att alla intäkter från försäljningen av tillgångar används av varvet (dvs. SSN Nowa) för omstruktureringsändamål (t.ex. omstrukturering av personalen) och för varvets rörelsekapital för att bygga färdigt fartygen i den nuvarande orderboken. Kommissionen drar därför slutsatsen att det verkar som att ytterligare statligt stöd har genomförts till förmån för varvet i samband med privatiseringen, i form av överlåtelse av tillgångar under deras marknadsvärde (38). Genom att minska försäljningspriset på aktierna i utbyte mot köparens åtagande om att genomföra omstruktureringsåtgärderna finansierar staten indirekt sådana åtgärder. Följaktligen kan kommissionen inte acceptera att försäljningen av tillgångarna, som förvärvas av investerarna under deras marknadsvärde, kan betraktas som eget bidrag (39). |
| --- | --- |

(322)

Slutligen konstateras att SSN:s nettotillgångar var [...] miljoner zloty i slutet av 2007. Sedan dess har ARP och KPS utfört ett utbyte av skulder mot aktier till ett belopp på 131,5 miljoner zloty och ett nytt kapitaltillskott på 434 miljoner zloty är planerat. Å andra sidan är den beräknade förlusten för befintliga avtal 465 miljoner zloty. På det hela taget verkar det som, under förutsättning att alla andra faktorer förblir oförändrade, att Mostostal genom förvärvet av SSN skulle överta tillgångar till ett nettovärde på [...] miljoner zloty praktiskt taget gratis. Det är meningen att alla intäkter från försäljningen av tillgångar används av varvet (dvs. SSN Nowa) för omstruktureringsändamål (t.ex. omstrukturering av personalen) och för varvets rörelsekapital för att bygga färdigt fartygen i den nuvarande orderboken. Kommissionen drar därför slutsatsen att det verkar som att ytterligare statligt stöd har genomförts till förmån för varvet i samband med privatiseringen, i form av överlåtelse av tillgångar under deras marknadsvärde (38). Genom att minska försäljningspriset på aktierna i utbyte mot köparens åtagande om att genomföra omstruktureringsåtgärderna finansierar staten indirekt sådana åtgärder. Följaktligen kan kommissionen inte acceptera att försäljningen av tillgångarna, som förvärvas av investerarna under deras marknadsvärde, kan betraktas som eget bidrag (39).

| (323) | Av ovanstående skäl anser kommissionen att det inte har visats att den planerade intäkten från försäljningen av överflödiga tillgångar till ett belopp på 118 miljoner zloty kan betraktas som en faktisk och reell källa till finansiering av omstruktureringskostnaderna. |
| --- | --- |

(323)

Av ovanstående skäl anser kommissionen att det inte har visats att den planerade intäkten från försäljningen av överflödiga tillgångar till ett belopp på 118 miljoner zloty kan betraktas som en faktisk och reell källa till finansiering av omstruktureringskostnaderna.

| (324) | När det gäller de planerade kapitaltillskotten från privata investerare anser kommissionen att det inte har visats att de i sin helhet kan betraktas som faktiska och reella. |
| --- | --- |

(324)

När det gäller de planerade kapitaltillskotten från privata investerare anser kommissionen att det inte har visats att de i sin helhet kan betraktas som faktiska och reella.

| (325) | För det första anger omstruktureringsplanen att det totala finansiella bidraget från Ulstein uppgår till 114,9 miljoner zloty. Enligt det preliminära samarbetsavtalet mellan Mostostal och Ulstein, som lämnades in till kommissionen – utan underskrifter – den 5 september, förband sig Ulstein dock att öka kapitalet i SSN Ulstein med upp till 52,5 miljoner zloty (och inte 67,3 miljoner zloty som det står i planen), i SSN Wspólna med upp till 44,65 miljoner zloty (även om det i planen uppges att Ulsteins deltagande uppgår till 47,5 miljoner zloty) och i SSN Biuro Projektowe med upp till 0,85 miljoner zloty (i planen anges 0,1 miljoner zloty). Därmed uppgår det totala beloppet som Ulstein enligt avtalet förband sig att bidra med till 98 miljoner zloty, dvs. 16,9 miljoner zloty mindre än vad som anges i omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(325)

För det första anger omstruktureringsplanen att det totala finansiella bidraget från Ulstein uppgår till 114,9 miljoner zloty. Enligt det preliminära samarbetsavtalet mellan Mostostal och Ulstein, som lämnades in till kommissionen – utan underskrifter – den 5 september, förband sig Ulstein dock att öka kapitalet i SSN Ulstein med upp till 52,5 miljoner zloty (och inte 67,3 miljoner zloty som det står i planen), i SSN Wspólna med upp till 44,65 miljoner zloty (även om det i planen uppges att Ulsteins deltagande uppgår till 47,5 miljoner zloty) och i SSN Biuro Projektowe med upp till 0,85 miljoner zloty (i planen anges 0,1 miljoner zloty). Därmed uppgår det totala beloppet som Ulstein enligt avtalet förband sig att bidra med till 98 miljoner zloty, dvs. 16,9 miljoner zloty mindre än vad som anges i omstruktureringsplanen.

| (326) | För det andra gäller att även om det i omstruktureringsplanen antas att investerarna kommer att bidra med eget kapital till varvet, så utgår planen också från att Ulstein eventuellt kan behöva finansiering på marknaden. Inga bevis har lämnats in som visar att Ulstein kommer att kunna säkra en sådan finansiering, som därför inte kan betraktas som faktisk och reell. Vidare förklarade företrädare för Ulstein vid ett möte den 10 september 2008 att Ulstein planerade att tillhandahålla kapital till ett belopp på totalt 98 miljoner zloty (dvs. i linje med det samarbetsavtal som beskrivs ovan), varav endast 30 miljoner zloty skulle vara ett kapitaltillskott. Den återstående delen skulle erhållas på marknaden. Ulstein förklarade att om företaget inte kunde erhålla sådan finansiering på marknaden kunde det inte tillskjuta något kapital (40). Inget av detta återspeglades i planen, i vilken endast uppgavs att oberoende av om Ulstein finansierar projektet med egna medel eller genom ett externt lån ändrar detta varken principerna för eller resultatet av företagets operativa verksamhet eller nivån på investerarnas egna bidrag. |
| --- | --- |

(326)

För det andra gäller att även om det i omstruktureringsplanen antas att investerarna kommer att bidra med eget kapital till varvet, så utgår planen också från att Ulstein eventuellt kan behöva finansiering på marknaden. Inga bevis har lämnats in som visar att Ulstein kommer att kunna säkra en sådan finansiering, som därför inte kan betraktas som faktisk och reell. Vidare förklarade företrädare för Ulstein vid ett möte den 10 september 2008 att Ulstein planerade att tillhandahålla kapital till ett belopp på totalt 98 miljoner zloty (dvs. i linje med det samarbetsavtal som beskrivs ovan), varav endast 30 miljoner zloty skulle vara ett kapitaltillskott. Den återstående delen skulle erhållas på marknaden. Ulstein förklarade att om företaget inte kunde erhålla sådan finansiering på marknaden kunde det inte tillskjuta något kapital (40). Inget av detta återspeglades i planen, i vilken endast uppgavs att oberoende av om Ulstein finansierar projektet med egna medel eller genom ett externt lån ändrar detta varken principerna för eller resultatet av företagets operativa verksamhet eller nivån på investerarnas egna bidrag.

| (327) | På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att den inte har fått tillräckliga försäkringar om det belopp som Ulstein är villigt att investera och om företagets villighet att investera med egna medel om det misslyckas med att erhålla extern finansiering. Kommissionen drar därför slutsatsen att av den planerade kapitalökningen på 242 miljoner zloty kan endast 157,2 miljoner zloty betraktas som faktiska och reella. Vidare gör Ulsteins beslut att dra sig ur privatiseringsprocessen, vilket tillkännagavs genom en skrivelse av den 22 september, och informationen om att Mostostal kan komma att genomföra omstruktureringsplanen från den 12 september på egen hand, att den finansiering som ingår i planen är ännu mera osäker. |
| --- | --- |

(327)

På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att den inte har fått tillräckliga försäkringar om det belopp som Ulstein är villigt att investera och om företagets villighet att investera med egna medel om det misslyckas med att erhålla extern finansiering. Kommissionen drar därför slutsatsen att av den planerade kapitalökningen på 242 miljoner zloty kan endast 157,2 miljoner zloty betraktas som faktiska och reella. Vidare gör Ulsteins beslut att dra sig ur privatiseringsprocessen, vilket tillkännagavs genom en skrivelse av den 22 september, och informationen om att Mostostal kan komma att genomföra omstruktureringsplanen från den 12 september på egen hand, att den finansiering som ingår i planen är ännu mera osäker.

| (328) | Även om hänsyn endast tas till de omstruktureringskostnader som investeraren måste åta sig (1,354 miljarder zloty) uppgår sammanfattningsvis det egna bidraget som är faktiskt reellt och fritt från statligt stöd (157,1 miljoner zloty) endast till 12 %. Därutöver måste kommissionen ta hänsyn till hela omstruktureringsperioden, som började 2002. Med hänsyn till det omfattande statliga stöd som varvet har gynnats av under denna period tunnas det egna bidraget ut ytterligare i förhållande till de totala omstruktureringskostnaderna. Det är därför uppenbart att det egna bidraget inte tillnärmelsevis når den tröskel på 50 % av omstruktureringskostnaderna som krävs enligt riktlinjerna. |
| --- | --- |

(328)

Även om hänsyn endast tas till de omstruktureringskostnader som investeraren måste åta sig (1,354 miljarder zloty) uppgår sammanfattningsvis det egna bidraget som är faktiskt reellt och fritt från statligt stöd (157,1 miljoner zloty) endast till 12 %. Därutöver måste kommissionen ta hänsyn till hela omstruktureringsperioden, som började 2002. Med hänsyn till det omfattande statliga stöd som varvet har gynnats av under denna period tunnas det egna bidraget ut ytterligare i förhållande till de totala omstruktureringskostnaderna. Det är därför uppenbart att det egna bidraget inte tillnärmelsevis når den tröskel på 50 % av omstruktureringskostnaderna som krävs enligt riktlinjerna.

| (329) | Kommissionen konstaterar att efter att Ulstein hade dragit sig ur privatiseringen och omstruktureringen av SSN bifogade Mostostal till sin skrivelse av den 25 september 2008 en skrivelse från den ledande banken i Kazakstan, BTA, beträffande bankens potentiella intresse för SSN-projektet. I denna skrivelse uppgav banken att den var villig att erbjuda finansiering med 100 miljoner US-dollar för SSN-projektet och bad Mostostal skicka sin omstruktureringsplan så snart den var godkänd av Europeiska kommissionen. Kommissionen konstaterar att skrivelsen är daterad den 26 juni 2008 och därför inte kan hänvisa till omstruktureringsplanen från september 2008 utan snarare måste ha avsett planen från juni som inte längre gäller. Därför anser kommissionen att en sådan skrivelse inte kan vara ett bevis på faktisk och reell finansiering av planen från september 2008. Hur som helst, även om finansieringen skulle betraktas som faktisk och reell och även om endast de planerade omstruktureringskostnaderna analyserades, skulle det egna bidraget inte uppgå till mer än 17 % av omstruktureringskostnaderna (41), dvs. betydligt lägre än vad som krävs enligt riktlinjerna. |
| --- | --- |

(329)

Kommissionen konstaterar att efter att Ulstein hade dragit sig ur privatiseringen och omstruktureringen av SSN bifogade Mostostal till sin skrivelse av den 25 september 2008 en skrivelse från den ledande banken i Kazakstan, BTA, beträffande bankens potentiella intresse för SSN-projektet. I denna skrivelse uppgav banken att den var villig att erbjuda finansiering med 100 miljoner US-dollar för SSN-projektet och bad Mostostal skicka sin omstruktureringsplan så snart den var godkänd av Europeiska kommissionen. Kommissionen konstaterar att skrivelsen är daterad den 26 juni 2008 och därför inte kan hänvisa till omstruktureringsplanen från september 2008 utan snarare måste ha avsett planen från juni som inte längre gäller. Därför anser kommissionen att en sådan skrivelse inte kan vara ett bevis på faktisk och reell finansiering av planen från september 2008. Hur som helst, även om finansieringen skulle betraktas som faktisk och reell och även om endast de planerade omstruktureringskostnaderna analyserades, skulle det egna bidraget inte uppgå till mer än 17 % av omstruktureringskostnaderna (41), dvs. betydligt lägre än vad som krävs enligt riktlinjerna.

| (330) | På grundval av ovanstående konstaterar kommissionen att varvet i realiteten praktiskt taget inte har erhållit något eget bidrag i den mening som avses i riktlinjerna, och att det egna bidraget i vilket fall som helst inte är betydande. Därutöver säkerställer inte den omstruktureringsplan som Mostostal har lämnat in en tillräcklig grad av eget bidrag. Eftersom det egna bidraget syftar till att begränsa det statliga stödet till ett minimum, innebär avsaknaden av ett sådant eget bidrag att kommissionen måste dra slutsatsen att kravet om att det statliga stödet är begränsat till ett minimum inte är uppfyllt. Tvärtom baseras Mostostals omstruktureringsplan på antagandet om att ytterligare statligt stöd kommer att beviljas och företagets självt konstaterar att genomförandet är beroende av detta ytterligare statliga stöd. |
| --- | --- |

(330)

På grundval av ovanstående konstaterar kommissionen att varvet i realiteten praktiskt taget inte har erhållit något eget bidrag i den mening som avses i riktlinjerna, och att det egna bidraget i vilket fall som helst inte är betydande. Därutöver säkerställer inte den omstruktureringsplan som Mostostal har lämnat in en tillräcklig grad av eget bidrag. Eftersom det egna bidraget syftar till att begränsa det statliga stödet till ett minimum, innebär avsaknaden av ett sådant eget bidrag att kommissionen måste dra slutsatsen att kravet om att det statliga stödet är begränsat till ett minimum inte är uppfyllt. Tvärtom baseras Mostostals omstruktureringsplan på antagandet om att ytterligare statligt stöd kommer att beviljas och företagets självt konstaterar att genomförandet är beroende av detta ytterligare statliga stöd.

| (331) | På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att kravet om att stödet är begränsat till ett minimum i kombination med ett faktiskt bidrag fritt från statligt stöd inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(331)

På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att kravet om att stödet är begränsat till ett minimum i kombination med ett faktiskt bidrag fritt från statligt stöd inte är uppfyllt.

3.3.4   UNDVIKANDE AV OTILLBÖRLIG SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN

| (332) | Kommissionen erinrar om sin preliminära överenskommelse med Polen om stängningen av slipen Wulkan 1. Mot bakgrund av ytterligare utveckling efter denna överenskommelse och på grundval av ovanstående slutsatser om de första två villkoren i riktlinjerna, är det inte nödvändigt att bedöma om de kompensationsåtgärder som har föreslagits av Polen var tillräckliga eller inte. |
| --- | --- |

(332)

Kommissionen erinrar om sin preliminära överenskommelse med Polen om stängningen av slipen Wulkan 1. Mot bakgrund av ytterligare utveckling efter denna överenskommelse och på grundval av ovanstående slutsatser om de första två villkoren i riktlinjerna, är det inte nödvändigt att bedöma om de kompensationsåtgärder som har föreslagits av Polen var tillräckliga eller inte.

3.3.5   SLUTSATSER

| (333) | Kommissionen drar slutsatsen att det anmälda statliga stödet till förmån för SSN inte kan förklaras förenligt med den gemensamma marknaden och att det därför måste återkrävas. |
| --- | --- |

(333)

Kommissionen drar slutsatsen att det anmälda statliga stödet till förmån för SSN inte kan förklaras förenligt med den gemensamma marknaden och att det därför måste återkrävas.

4.   GENOMFÖRANDE

| (334) | Det stödinslag som ingår i de åtgärder som har genomförts till förmån för SSN enligt skälen 187–201 i detta beslut måste återkrävas. I allmänhet är det stödinslag som måste återkrävas, dvs. den fördel som stödmottagaren har fått, lika med skillnaden mellan de villkor som stödmottagaren skulle få på marknaden och de villkor enligt vilka stödet genomfördes. |
| --- | --- |

(334)

Det stödinslag som ingår i de åtgärder som har genomförts till förmån för SSN enligt skälen 187–201 i detta beslut måste återkrävas. I allmänhet är det stödinslag som måste återkrävas, dvs. den fördel som stödmottagaren har fått, lika med skillnaden mellan de villkor som stödmottagaren skulle få på marknaden och de villkor enligt vilka stödet genomfördes.

| (335) | Den referens- och diskonteringsränta som kommissionen har tillkännagett tillämpas som typexempel för marknadsräntan för att mäta stödinslaget, särskilt för ett stöd som utbetalas i flera delbetalningar, och för att beräkna inslaget av stöd från räntestödordningar (42). För företag som befinner sig i svårigheter, såsom SSN, anser kommissionen att referensräntan måste ökas med minst 400 räntepunkter för att återspegla den höga risken som ingår i transaktionen och med ytterligare 200 räntepunkter på grund av att säkerhet saknas eller att stödmottagaren har erbjudit en dålig säkerhet. Så som förklaras ovan var värdet på den säkerhet som varvet tillhandahöll osäkert mot bakgrund av företagets skulder i förhållande till tillgångarna (skuldkvot). När det gäller företag i svårigheter kan stödelementet uppgå till 100 % av det nominella värdet av de erhållna medlen om företaget inte kan erhålla finansiering på marknaden (43). |
| --- | --- |

(335)

Den referens- och diskonteringsränta som kommissionen har tillkännagett tillämpas som typexempel för marknadsräntan för att mäta stödinslaget, särskilt för ett stöd som utbetalas i flera delbetalningar, och för att beräkna inslaget av stöd från räntestödordningar (42). För företag som befinner sig i svårigheter, såsom SSN, anser kommissionen att referensräntan måste ökas med minst 400 räntepunkter för att återspegla den höga risken som ingår i transaktionen och med ytterligare 200 räntepunkter på grund av att säkerhet saknas eller att stödmottagaren har erbjudit en dålig säkerhet. Så som förklaras ovan var värdet på den säkerhet som varvet tillhandahöll osäkert mot bakgrund av företagets skulder i förhållande till tillgångarna (skuldkvot). När det gäller företag i svårigheter kan stödelementet uppgå till 100 % av det nominella värdet av de erhållna medlen om företaget inte kan erhålla finansiering på marknaden (43).

| (336) | Kommissionen anser att SNN under den period som analyserades, då företaget fick det stöd som beskrivs i skälen 187–201, befann sig i allvarliga ekonomiska svårigheter (så som beskrivs i skälen 45–57) och inte kunde uppbringa finansiering på marknaden. Varvet fortsatte att göra förluster och under den period som har analyserats har det praktiskt taget inte erhållit någon som helst finansiering från marknaden. Under sådana omständigheter skulle en aktör i en marknadsekonomi inte vara villig att erbjuda varvet någon finansiering, med tanke på den höga risken. Följaktligen anser kommissionen att ingen bank skulle ha gått med på att låna pengar till varvet, inte ens mot hög ränta, och att ingen bank skulle ha gått med på att erbjuda någon garanti, inte ens mot en hög garantipremie. |
| --- | --- |

(336)

Kommissionen anser att SNN under den period som analyserades, då företaget fick det stöd som beskrivs i skälen 187–201, befann sig i allvarliga ekonomiska svårigheter (så som beskrivs i skälen 45–57) och inte kunde uppbringa finansiering på marknaden. Varvet fortsatte att göra förluster och under den period som har analyserats har det praktiskt taget inte erhållit någon som helst finansiering från marknaden. Under sådana omständigheter skulle en aktör i en marknadsekonomi inte vara villig att erbjuda varvet någon finansiering, med tanke på den höga risken. Följaktligen anser kommissionen att ingen bank skulle ha gått med på att låna pengar till varvet, inte ens mot hög ränta, och att ingen bank skulle ha gått med på att erbjuda någon garanti, inte ens mot en hög garantipremie.

| (337) | Eftersom SSN inte skulle ha fått något lån eller någon garanti från marknaden utgör varje lån eller garanti som varvet har beviljats under den analyserade perioden automatiskt stöd. Därför måste alla garantier som fortfarande gäller omedelbart stoppas och alla lån måste omedelbart återbetalas. |
| --- | --- |

(337)

Eftersom SSN inte skulle ha fått något lån eller någon garanti från marknaden utgör varje lån eller garanti som varvet har beviljats under den analyserade perioden automatiskt stöd. Därför måste alla garantier som fortfarande gäller omedelbart stoppas och alla lån måste omedelbart återbetalas.

| (338) | Återbetalning av eventuella lån som har beviljats varvet är dock inte tillräckligt för att återställa den ursprungliga situationen, eftersom varvet till den dag då återbetalningen sker har haft tillgång till finansiering som det normalt inte skulle ha erhållit från marknaden. För att återställa den ursprungliga situationen måste denna fördel, vars storlek endast kan beräknas på ett ungefär genom att använda räntesatsen för mycket riskfyllda lån, därför också återkrävas. För den period som löper från den dag då lånet beviljades varvet till den dag då varvet återbetalar lånet måste kommissionen återkräva skillnaden mellan den räntesats som SSN faktiskt har betalat och en räntesats som teoretiskt motsvarar ett lån som utgör en mycket hög risk. För att bestämma den senare räntesatsen konstaterar kommissionen att det i kommissionens meddelande om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta anges att risktillägget kan beräknas till 400 räntepunkter eller ännu mer om ingen privat bank skulle ha accepterat att bevilja lånet i fråga, vilket är fallet i detta ärende. Kommissionen har i flera beslut konstaterat att ett tillägg på 600 räntepunkter över referensräntan har varit ett lämpligt minimum för att återspegla en högrisksituation (44). Kommissionen anser att detta utgör minimigränsen för lånen i det aktuella ärendet. |
| --- | --- |

(338)

Återbetalning av eventuella lån som har beviljats varvet är dock inte tillräckligt för att återställa den ursprungliga situationen, eftersom varvet till den dag då återbetalningen sker har haft tillgång till finansiering som det normalt inte skulle ha erhållit från marknaden. För att återställa den ursprungliga situationen måste denna fördel, vars storlek endast kan beräknas på ett ungefär genom att använda räntesatsen för mycket riskfyllda lån, därför också återkrävas. För den period som löper från den dag då lånet beviljades varvet till den dag då varvet återbetalar lånet måste kommissionen återkräva skillnaden mellan den räntesats som SSN faktiskt har betalat och en räntesats som teoretiskt motsvarar ett lån som utgör en mycket hög risk. För att bestämma den senare räntesatsen konstaterar kommissionen att det i kommissionens meddelande om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta anges att risktillägget kan beräknas till 400 räntepunkter eller ännu mer om ingen privat bank skulle ha accepterat att bevilja lånet i fråga, vilket är fallet i detta ärende. Kommissionen har i flera beslut konstaterat att ett tillägg på 600 räntepunkter över referensräntan har varit ett lämpligt minimum för att återspegla en högrisksituation (44). Kommissionen anser att detta utgör minimigränsen för lånen i det aktuella ärendet.

| (339) | När det gäller garantierna kommer kommissionen att använda samma tillvägagångssätt: För perioden från den dag då garantin beviljades till den dag då den avslutades måste kommissionen återkräva stödets bidragsekvivalent som ingår i garantin. |
| --- | --- |

(339)

När det gäller garantierna kommer kommissionen att använda samma tillvägagångssätt: För perioden från den dag då garantin beviljades till den dag då den avslutades måste kommissionen återkräva stödets bidragsekvivalent som ingår i garantin.

| (340) | När det gäller garantierna anser kommissionen, så som det förklaras i kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (45), att stödets bidragsekvivalent är lika med antingen det räntestöd som har erhållits tack vare garantin (i de fall då garantin täcker ett lån som har beviljats med en räntesats som är lägre än den som råder på marknaden) eller lika med riskfaktorn för det garanterade beloppet minus de premier som stödmottagaren har betalat. |
| --- | --- |

(340)

När det gäller garantierna anser kommissionen, så som det förklaras i kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (45), att stödets bidragsekvivalent är lika med antingen det räntestöd som har erhållits tack vare garantin (i de fall då garantin täcker ett lån som har beviljats med en räntesats som är lägre än den som råder på marknaden) eller lika med riskfaktorn för det garanterade beloppet minus de premier som stödmottagaren har betalat.

| (341) | När det gäller garantierna för förskottsbetalningar konstaterar kommissionen att de förskottsbetalningar som garanteras av KUKE utgör en aspekt i köpeavtalet, inte i låneavtalet, och ingen ränta debiteras på förskottsbetalningar. Därför anser kommissionen att man vid beräkning av det stödinslag som stödmottagaren har erhållit måste göra en jämförelse mellan de premier som varvet har betalat och de som normalt skulle ha debiterats på marknaden. Kommissionen anser att de premier som har debiterats enligt den ordning som är fri från statligt stöd och som utgör grunden för KUKE:s program för exportgarantier som garanteras av staten och som godkändes enligt kommissionens beslut av den 18 juli 2007, kan tjäna som referenspremier för ovanstående beräkning. Dessa premier måste också ökas med minst 400 räntepunkter för att spegla det faktum att varvet inte var berättigat att få några garantier enligt ordningen. Det innebar således en avsevärt högre risk att erbjuda garantier till varvet. |
| --- | --- |

(341)

När det gäller garantierna för förskottsbetalningar konstaterar kommissionen att de förskottsbetalningar som garanteras av KUKE utgör en aspekt i köpeavtalet, inte i låneavtalet, och ingen ränta debiteras på förskottsbetalningar. Därför anser kommissionen att man vid beräkning av det stödinslag som stödmottagaren har erhållit måste göra en jämförelse mellan de premier som varvet har betalat och de som normalt skulle ha debiterats på marknaden. Kommissionen anser att de premier som har debiterats enligt den ordning som är fri från statligt stöd och som utgör grunden för KUKE:s program för exportgarantier som garanteras av staten och som godkändes enligt kommissionens beslut av den 18 juli 2007, kan tjäna som referenspremier för ovanstående beräkning. Dessa premier måste också ökas med minst 400 räntepunkter för att spegla det faktum att varvet inte var berättigat att få några garantier enligt ordningen. Det innebar således en avsevärt högre risk att erbjuda garantier till varvet.

| (342) | Eftersom varvet på grund av sin svåra finansiella situation inte skulle kunna få några garantier på marknaden och enligt det som förklaras ovan, måste KUKE-garantierna omedelbart avslutas för att avsluta den snedvridning av konkurrensen som stödet leder till. |
| --- | --- |

(342)

Eftersom varvet på grund av sin svåra finansiella situation inte skulle kunna få några garantier på marknaden och enligt det som förklaras ovan, måste KUKE-garantierna omedelbart avslutas för att avsluta den snedvridning av konkurrensen som stödet leder till.

| (343) | De offentliga myndigheternas kontinuerligt uteblivna indrivning av skulder utgör också statligt stöd och måste beaktas (46). Detta liknar ett revolverande lån som har beviljats med förmånliga villkor, och därför motsvarar stödet skillnaden mellan den ränta som skulle ha debiterats av marknaden (för ett företag med en liknande värdering i en liknande finansiell och ekonomisk situation och liknande säkerhet) och den ränta som det beviljande organet har debiterat. |
| --- | --- |

(343)

De offentliga myndigheternas kontinuerligt uteblivna indrivning av skulder utgör också statligt stöd och måste beaktas (46). Detta liknar ett revolverande lån som har beviljats med förmånliga villkor, och därför motsvarar stödet skillnaden mellan den ränta som skulle ha debiterats av marknaden (för ett företag med en liknande värdering i en liknande finansiell och ekonomisk situation och liknande säkerhet) och den ränta som det beviljande organet har debiterat.

| (344) | Kommissionen anser, mot bakgrund av varvets fortsatta svåra finansiella situation, att en fordringsägare i en marknadsekonomi omedelbart skulle ha drivit in sina fordringar då de förföll. Det faktum att de polska myndigheterna inte genast vidtog några indrivningsåtgärder utgör ett beviljande av stöd, och förfallodagen för alla skulder som inte har återbetalats blir därför den dag då stödet gjordes tillgängligt. Stödinslaget blir lika med skillnaden mellan den ränta som skulle debiteras på marknaden (för ett företag med en liknande värdering i en liknande finansiell och ekonomisk situation och med en liknande säkerhet) och den ränta som myndigheterna debiterade. |
| --- | --- |

(344)

Kommissionen anser, mot bakgrund av varvets fortsatta svåra finansiella situation, att en fordringsägare i en marknadsekonomi omedelbart skulle ha drivit in sina fordringar då de förföll. Det faktum att de polska myndigheterna inte genast vidtog några indrivningsåtgärder utgör ett beviljande av stöd, och förfallodagen för alla skulder som inte har återbetalats blir därför den dag då stödet gjordes tillgängligt. Stödinslaget blir lika med skillnaden mellan den ränta som skulle debiteras på marknaden (för ett företag med en liknande värdering i en liknande finansiell och ekonomisk situation och med en liknande säkerhet) och den ränta som myndigheterna debiterade.

| (345) | Eftersom en aktör i en marknadsekonomi skulle ha krävt omedelbar återbetalning av varvets skulder, krävs inte bara återbetalning av det stödinslag som härrör från den otillräckliga räntan utan också omedelbar återbetalning av de ackumulerade skulderna. |
| --- | --- |

(345)

Eftersom en aktör i en marknadsekonomi skulle ha krävt omedelbar återbetalning av varvets skulder, krävs inte bara återbetalning av det stödinslag som härrör från den otillräckliga räntan utan också omedelbar återbetalning av de ackumulerade skulderna.

| (346) | Kommissionen konstaterar att kapitaltillskott från staten eller statligt kontrollerade enheter, såsom ARP och KPS, till företag i svårigheter, där inte någon avkastning kan förväntas vid tidpunkten för tillskottet, betraktas som icke-återbetalningspliktigt stöd (47). För att återställa den snedvridning av konkurrensen som beror på kapitaltillskottet måste varvet betala tillbaka hela kapitaltillskottet. |
| --- | --- |

(346)

Kommissionen konstaterar att kapitaltillskott från staten eller statligt kontrollerade enheter, såsom ARP och KPS, till företag i svårigheter, där inte någon avkastning kan förväntas vid tidpunkten för tillskottet, betraktas som icke-återbetalningspliktigt stöd (47). För att återställa den snedvridning av konkurrensen som beror på kapitaltillskottet måste varvet betala tillbaka hela kapitaltillskottet.

| (347) | I en skrivelse av den 3 november 2008 förband sig Polen att genomföra detta beslut genom att sälja varvets tillgångar till marknadspris via ett öppet, transparent, villkorslöst och icke-diskriminerande anbudsförfarande (som bör genomföras i enlighet med de specifika villkor som först angavs i kommissionens skrivelse av den 27 oktober 2008) och att avveckla SSN. Alla återkrav av statligt stöd enligt detta beslut måste registreras av Polen utan dröjsmål i SSN:s likvidationsförfarande. Genom en skrivelse av den 6 november 2008 underrättade kommissionen Polen om att, under förutsättning att dessa villkor uppfylldes skulle försäljningen av tillgångarna inte innebära nytt stöd för köparen eller köparna av varvets tillgångar, och tillgångarna skulle överlåtas till köparen eller köparna utan någon skyldighet om återbetalning av olagligt och oförenligt statligt stöd som hade genomförts till förmån för varvet under de senaste åren, i enlighet med kravet om att det inte skulle finnas någon ekonomisk kontinuitet mellan stödmottagarna och köparnas verksamhet (48). Kommissionen kommer att noggrant övervaka att de villkor som anges i kommissionens skrivelse av den 27 oktober 2008, och som de polska myndigheterna har godkänt, är uppfyllda när den bedömer att detta beslut har genomförts på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

(347)

I en skrivelse av den 3 november 2008 förband sig Polen att genomföra detta beslut genom att sälja varvets tillgångar till marknadspris via ett öppet, transparent, villkorslöst och icke-diskriminerande anbudsförfarande (som bör genomföras i enlighet med de specifika villkor som först angavs i kommissionens skrivelse av den 27 oktober 2008) och att avveckla SSN. Alla återkrav av statligt stöd enligt detta beslut måste registreras av Polen utan dröjsmål i SSN:s likvidationsförfarande. Genom en skrivelse av den 6 november 2008 underrättade kommissionen Polen om att, under förutsättning att dessa villkor uppfylldes skulle försäljningen av tillgångarna inte innebära nytt stöd för köparen eller köparna av varvets tillgångar, och tillgångarna skulle överlåtas till köparen eller köparna utan någon skyldighet om återbetalning av olagligt och oförenligt statligt stöd som hade genomförts till förmån för varvet under de senaste åren, i enlighet med kravet om att det inte skulle finnas någon ekonomisk kontinuitet mellan stödmottagarna och köparnas verksamhet (48). Kommissionen kommer att noggrant övervaka att de villkor som anges i kommissionens skrivelse av den 27 oktober 2008, och som de polska myndigheterna har godkänt, är uppfyllda när den bedömer att detta beslut har genomförts på ett korrekt sätt.

| (348) | De villkor som Polen uttryckligen har förbundit sig att uppfylla är följande. |
| --- | --- |

(348)

De villkor som Polen uttryckligen har förbundit sig att uppfylla är följande.

| (349) | Tillgångarna (utan skulder) kommer att privatiseras genom ett öppet, transparent, icke-diskriminerande och villkorslöst anbudsförfarande. SSN, med eventuella kvarvarande tillgångar och skulder, kommer att avvecklas. |
| --- | --- |

(349)

Tillgångarna (utan skulder) kommer att privatiseras genom ett öppet, transparent, icke-diskriminerande och villkorslöst anbudsförfarande. SSN, med eventuella kvarvarande tillgångar och skulder, kommer att avvecklas.

| (350) | Tillgångarna måste säljas till marknadspris (till anbudsgivaren med det högsta budet). Tillgångarna måste bjudas ut till försäljning separat eller i ett stort antal små paket, för att maximera försäljningsintäkterna. Dessa paket får inte bestå av organiserade delar av ett företag eller en verksamhet. Denna definition av paket får inte hindra potentiella köpare från att lägga ett gemensamt bud för flera tillgångar/paket. |
| --- | --- |

(350)

Tillgångarna måste säljas till marknadspris (till anbudsgivaren med det högsta budet). Tillgångarna måste bjudas ut till försäljning separat eller i ett stort antal små paket, för att maximera försäljningsintäkterna. Dessa paket får inte bestå av organiserade delar av ett företag eller en verksamhet. Denna definition av paket får inte hindra potentiella köpare från att lägga ett gemensamt bud för flera tillgångar/paket.

| (351) | Anbudsförfarandet måste vara icke-diskriminerande, vilket innebär att man måste säkerställa att försäljningen är öppen för alla kategorier av potentiella köpare, utan någon diskriminering som hör samman med syftet med deras investering. |
| --- | --- |

(351)

Anbudsförfarandet måste vara icke-diskriminerande, vilket innebär att man måste säkerställa att försäljningen är öppen för alla kategorier av potentiella köpare, utan någon diskriminering som hör samman med syftet med deras investering.

| (352) | Inga villkor (såsom bibehållande av personalstyrkan eller verksamheten, eller övertagande av befintliga avtal) får vara förbundna med anbudsförfarandet. Det enda kriteriet för valet av den vinnande anbudsgivaren bör vara maximering av intäkten till förmån för varvets fordringsägare. |
| --- | --- |

(352)

Inga villkor (såsom bibehållande av personalstyrkan eller verksamheten, eller övertagande av befintliga avtal) får vara förbundna med anbudsförfarandet. Det enda kriteriet för valet av den vinnande anbudsgivaren bör vara maximering av intäkten till förmån för varvets fordringsägare.

| (353) | Företagets offentliga och privata fordringsägare, däribland varvets kunder, bör bibehålla samma rangordning och rättigheter i fråga om intäkterna från försäljningen av tillgångarna som de skulle ha haft vid ett konkursförfarande. |
| --- | --- |

(353)

Företagets offentliga och privata fordringsägare, däribland varvets kunder, bör bibehålla samma rangordning och rättigheter i fråga om intäkterna från försäljningen av tillgångarna som de skulle ha haft vid ett konkursförfarande.

| (354) | Inga nya statliga stöd får beviljas i samband med försäljningen, varken i form av en avskrivning eller statligt finansierad återbetalning av offentlig- eller privaträttsliga skulder, kapitaltillskott, lån, garantier eller andra åtgärder. Eventuella nya offentliga skulder som ackumuleras under perioden och som är absolut nödvändiga för att slutföra försäljningen bör krävas tillbaka från likvidationstillgångarna. |
| --- | --- |

(354)

Inga nya statliga stöd får beviljas i samband med försäljningen, varken i form av en avskrivning eller statligt finansierad återbetalning av offentlig- eller privaträttsliga skulder, kapitaltillskott, lån, garantier eller andra åtgärder. Eventuella nya offentliga skulder som ackumuleras under perioden och som är absolut nödvändiga för att slutföra försäljningen bör krävas tillbaka från likvidationstillgångarna.

| (355) | Försäljningen måste genomföras av en oberoende administratör, med rättigheter och skyldigheter liknande dem för en konkursförvaltare. En organisation måste skapas som gör det möjligt för fordringsägarna att övervaka försäljningen på ett effektivt sätt och för att säkerställa att den utförs på marknadsmässiga villkor och att fordringsägarnas rangordning och rättigheter i fråga om försäljningsintäkterna respekteras. Därutöver kommer Polen och kommissionen tillsammans att utse en övervakningsförvaltare, med det specifika uppdraget att hjälpa kommissionen att verifiera att försäljningsprocessen och indrivningen av stödet sker i fullständig överensstämmelse med de krav som anges ovan. För detta ändamål kommer övervakningsförvaltaren att regelbundet lämna in detaljerade rapporter till kommissionen om varje steg i förfarandet. |
| --- | --- |

(355)

Försäljningen måste genomföras av en oberoende administratör, med rättigheter och skyldigheter liknande dem för en konkursförvaltare. En organisation måste skapas som gör det möjligt för fordringsägarna att övervaka försäljningen på ett effektivt sätt och för att säkerställa att den utförs på marknadsmässiga villkor och att fordringsägarnas rangordning och rättigheter i fråga om försäljningsintäkterna respekteras. Därutöver kommer Polen och kommissionen tillsammans att utse en övervakningsförvaltare, med det specifika uppdraget att hjälpa kommissionen att verifiera att försäljningsprocessen och indrivningen av stödet sker i fullständig överensstämmelse med de krav som anges ovan. För detta ändamål kommer övervakningsförvaltaren att regelbundet lämna in detaljerade rapporter till kommissionen om varje steg i förfarandet.

| (356) | Polen har anfört att rättsliga åtgärder måste vidtas för att genomföra detta beslut. Kommissionen konstaterar att en längre genomförandeperiod än vad som normalt föreskrivs därför är motiverad, även mot bakgrund av det antal individuella statliga stödåtgärder som omfattas av detta beslut och deras olika former och varaktigheter. Kommissionen ber därför Polen att genomföra detta beslut inom sju månader från delgivningen av beslutet. |
| --- | --- |

(356)

Polen har anfört att rättsliga åtgärder måste vidtas för att genomföra detta beslut. Kommissionen konstaterar att en längre genomförandeperiod än vad som normalt föreskrivs därför är motiverad, även mot bakgrund av det antal individuella statliga stödåtgärder som omfattas av detta beslut och deras olika former och varaktigheter. Kommissionen ber därför Polen att genomföra detta beslut inom sju månader från delgivningen av beslutet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som beskrivs i skälen 187–201, som Polen olagligen har genomfört till förmån för SSN i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget, är oförenligt med den gemensamma marknaden.

Vidare är alla förskottsbetalningsgarantier som Polen i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget har genomfört till förmån för SSN från och med den 1 juli 2007 till och med dagen för detta beslut oförenliga med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

I fråga om de lån som stödmottagaren erhållit från olika offentliga organ enligt det som beskrivs i skälen 187–201 ska Polen återkräva det stöd vars belopp motsvarar skillnaden mellan den räntesats som SSN faktiskt betalade och den räntesats som mottagaren kunde ha fått för ett lån på marknadsvillkor under perioden mellan den tidpunkt då lånen beviljades och den tidpunkt då de återbetalades. Dessutom gäller att eventuella utestående lån vid tidpunkten för detta beslut ska återbetalas omedelbart.

Artikel 3

I fråga om de förskottsbetalningsgarantier som KUKE beviljat enligt det som beskrivs i skälen 187–201 ska Polen återkräva det stöd som, under perioden från tidpunkten då garantin beviljades och fram till den tid då garantin löpte ut, motsvarar skillnaden mellan den garantipremie som stödmottagaren betalade och den garantipremie som stödmottagaren skulle ha betalat för garantin enligt marknadsvillkor. Dessutom gäller att om någon av dessa garantier är i kraft vid tidpunkten för detta beslut ska den avslutas omedelbart.

Artikel 4

Artikel 3 gäller också mutatis mutandis för alla förskottsbetalningsgarantier som Polen i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget har beviljat till förmån för SSN från och med den 1 juli 2007 fram till dagen för detta beslut.

Artikel 5

I fråga om den uteblivna indrivningen av skulder till olika offentliga organ enligt det som beskrivs i skälen 187–201 ska Polen för perioden mellan den tidpunkt då stödet beviljades och den tidpunkt då den offentligrättsliga skulden återbetalades återkräva det stöd som motsvarar skillnaden mellan den räntesats som SSN faktiskt betalade och den räntesats mot vilken stödmottagaren hade kunnat få förfallodagen för sina skulder uppskjuten av en fordringsägare i en marknadsekonomi. Dessutom ska alla utestående offentligrättsliga skulder återbetalas omedelbart.

Artikel 6

I fråga om kapitaltillskottet från olika offentliga organ enligt det som beskrivs i skälen 187–201 ska Polen återkräva det stöd som motsvarar kapitaltillskottets hela belopp.

Artikel 7

1.   Polen ska från stödmottagaren återkräva det stöd som avses i artiklarna 2–6. Återkravet ska ske enligt de riktlinjer som anges i skälen 334–347.

2.   De belopp som ska återkrävas ska innefatta ränta som löper från den dag då stödet ställdes till SSN:s förfogande till den dag det har återbetalats.

3.   Räntan ska beräknas som sammansatt ränta enligt kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (49) och kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 (50) om ändring av förordning (EG) nr 794/2004.

4.   Polen ska upphöra med alla utestående utbetalningar av det stöd som avses i artikel 1, med verkan från och med den dag då detta beslut delges.

Artikel 8

1.   Återkravet av det stöd som avses i artikel 1 ska ske omedelbart och effektivt.

2.   Polen ska se till att detta beslut genomförs inom sju månader från dagen för delgivningen av beslutet.

Artikel 9

1.   Polen ska inom två månader från delgivningen av detta beslut förse kommissionen med följande upplysningar:

| a) | Det totala belopp (kapital och ränta) som ska återkrävas från stödmottagaren. |
| --- | --- |

a)

Det totala belopp (kapital och ränta) som ska återkrävas från stödmottagaren.

| b) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa beslutet. |
| --- | --- |

b)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa beslutet.

| c) | Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

c)

Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet.

| d) | Dokument som visar att alla förskottsbetalningsgarantier som fortfarande är i kraft har avslutats. |
| --- | --- |

d)

Dokument som visar att alla förskottsbetalningsgarantier som fortfarande är i kraft har avslutats.

2.   Polen ska hålla kommissionen underrättad om senare nationella åtgärder som har vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att återkravet av det stöd som avses i artikel 1 har slutförts.

Polen ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa beslutet.

Polen ska också lämna detaljerad information om de stödbelopp och motsvarande ränta som redan har återkrävts från stödmottagaren.

Detta beslut riktar sig till Republiken Polen.

Utfärdat i Bryssel den 6 november 2008.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 23, 1.2.2007, s. 20.

1

(2)  EUT C 222, 2.9.2005, s. 7.

2

(3)  Artikel 5.1 och 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999 (EUT L 210, 31.7.2006, s. 25).

3

(4)  Kommissionens beslut nr 2006/596/EG av den 4 augusti 2006 om upprättande av en förteckning över regioner som under en övergångsperiod och på särskilda grunder är berättigade till stöd från strukturfonderna enligt det regionala konkurrens- och sysselsättningsmålet för 2007–2013 (EUT L 243, 6.9.2006, s. 47).

4

(5)  Skrivelse av den 9 januari 2008.

5

(6)  Förstainstansrättens dom i mål T-109/01 Fleuren Compost mot kommissionen, REG 2004, s. II-127.

6

(7)  Mötesprotokoll från ministerrådet den 25 januari 2005 och den 5 oktober 2005, offentliggjorda på ministerrådets webbplats.

7

(8)  Skrivelse av den 13 mars 2006.

8

(9)  En första version av omstruktureringsplan för SSN med en affärsplan för SSN för 2008–2012, med beaktande av de upplysningar som erhållits under det due diligence-förfarande som utförts på varvet, samt ett dokument med ytterligare förtydliganden, en översikt över omstruktureringsprogrammet och deklarerade åtaganden om förvärvet av SSN inlämnade av Amber, daterat den 29 februari 2008.

9

due diligence

(10)  Delar av denna text har raderats för att inte avslöja konfidentiell information. De markeras med punkter inom hakparenteser.

10

(11)  Skrivelse av den 11 juli 2007.

11

(12)  Skrivelse av den 9 januari 2008.

12

(13)  Skrivelse av den 9 januari 2008, punkt 15.

13

(14)  Skrivelse av den 17 februari 2006.

14

(15)  Dokument om en strategi för varvssektorn i Polen 2006–2010, antaget i augusti 2006, sidan 30.

15

(16)  Bilaga 1 till skrivelsen av den 6 juni 2008.

16

(17)  Skrivelse av den 26 juni 2008.

17

(18)  Förteckningen över dessa garantier tillhandahölls av Polen i bilaga 11 till Mostostals omstruktureringsplan som lämnades in den 26 juni 2008.

18

(19)  Se även kommissionens beslut av den 18 juli 2007 i ärende nr N 105/2007, Garantiplan för exportavtal, tillkännagivande i EUT C 214, 13.9.2007, s. 3.

19

(20)  Förstainstansrättens dom i mål T-109/01 Fleuren Compost mot kommissionen, som hänvisas till ovan, punkt 74.

20

(21)  Generaladvokat Jacobs yttrande i mål C-256/97 DM Transport REG 1999, s. I-3915, mål C-480/98 Spanien mot kommissionen (”Magefesa”), REG 2000, I-8717.

21

(22)  Förstainstansrättens dom i mål T-109/01 Fleuren Compost mot kommissionen, punkt 74.

22

(23)  Detta stöd ingick i del A i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande som en åtgärd som hade genomförts före anslutningen.

23

(24)  Generaladvokat Jacobs yttrande i mål C-256/97 DM Transport, REG 1999, s. I-3915, mål C-480/98 Spanien mot kommissionen (”Magefesa”), REG 2000, s. I-8717.

24

(25)  EGT C 273, 9.9.1997, s. 3.

25

(26)  Dokument om en strategi för varvssektorn i Polen 2006–2010, antaget i augusti 2006, sidan 7.

26

(27)  Beslut i ärende nr N 105/07.

27

(28)  Artikel 3.1.1 i resolution 111/2006 från kommittén för exportgarantipolitik av den 20 december 2006.

28

(29)  EGT C 71, 11.3.2001, s. 14.

29

(30)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

30

(31)  EGT C 288, 9.10.1999, s. 2.

31

(32)  EUT C 317, 30.12.2003, s. 12.

32

(33)  Skrivelse av den 4 oktober 2005 med Polens synpunkter på beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande.

33

(34)  Amber antydde att analysen visade att varvet inte skulle bli lönsamt efter den omstrukturering som Amber planerade att genomföra.

34

(35)  Se punkt 43 i riktlinjerna.

35

(36)  En del av dessa skulder byttes mot aktier i augusti 2008 (131,5 miljoner zloty, se skäl 201) och en del återstår att betala tillbaka (66 miljoner zloty).

36

(37)  Därutöver konstaterar kommissionen att enligt en av bilagorna till omstruktureringsplanen från den 12 september 2008, i vilken allmänna antaganden om omstruktureringsprocessen anges, uppskattades värdet för denna mark ursprungligen till [...] miljoner zloty.

37

(38)  Detta liknar Automobile Craiova-ärendet (ärende nr 46/07) i vilket kommissionen drog slutsatsen att de rumänska myndigheterna under Automobile Craiovas privatiseringsprocess hade ställt vissa krav på köparen (i fråga om minsta personalstyrka och investeringsnivån för det företag som såldes) i utbyte mot ett minskat försäljningspris, vilket utgjorde statligt stöd till förmån för det företag som såldes.

38

(39)  Kommissionen konstaterar att när SSN Nowa har slutfört de befintliga avtalen och genomfört de planerade omstruktureringsåtgärderna är det tänkt att företaget ska avvecklas. Om det finns några kontanta medel kvar efter detta är det tänkt att dessa ska delas lika mellan Mostostal och staten. Kommissionen anser att detta kan leda till en minskning av det statliga stöd som genomfördes under privatiseringsprocessen, men detta ändrar inte det faktum att överlåtelsen av tillgångarna under deras marknadsvärde har ”förorenats” av statligt stöd och att försäljningen av dem därför inte kan tjäna som eget bidrag fritt från statligt stöd.

39

(40)  Vid mötet den 10 september 2008 blev det klart att omstruktureringsplanen inte hade tagits fram av Ulstein utan av Mostostal. Ulstein hade inte ens sett det utkast som skickades till kommissionen den 3 september 2008, och uttryckte sin förvåning över att höra att företagets kapitalåtagande förutsattes uppgå till 114 miljoner zloty.

40

(41)  Utifrån att 1 US-dollar = 2,3 zloty.

41

(42)  Meddelande från kommissionen om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (EGT C 273, 9.9.1997, s. 3).

42

(43)  Se till exempel kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (2000/C 71/07), EGT C 71, 11.3.2000, s. 14). I punkt 3.2 i tillkännagivandet anges att om det vid den tidpunkt då lånet beviljas finns en stor sannolikhet för att låntagaren inte kommer att betala tillbaka lånet, t.ex. på grund av att låntagaren befinner sig i ekonomiska svårigheter, kan garantins värde vara lika högt som det belopp som den faktiskt täcker.

43

(44)  Skäl 68 i kommissionens beslut 2005/827/EG av den 16 juni 2004 om det statliga stöd som Spanien har genomfört till förmån för Siderúrgica Añón SA (EUT L 311, 26.11.2005, s. 22), skäl 42 i kommissionens beslut 2003/284/EG av den 11 december 2002 om det statliga stöd som Spanien har genomfört till förmån för Sniace SA (EUT L 108, 30.4.2003, s. 35).

44

(45)  På anfört ställe.

45

(46)  Se till exempel kommissionens beslut av den 23 oktober 2007 om statligt stöd nr C 23/06 som Polen har genomfört till förmån för stålproducenten Technologie Buczek Group (ännu inte offentliggjort).

46

(47)  Se till exempel kommissionens beslut 2005/652/EG av den 20 oktober 2004 om det statliga stöd nr C 38/03 som Spanien har genomfört i form av omstruktureringsstöd till spanska statliga varv (EUT L 240, 16.9.2005 s. 45).

47

(48)  Se mål C-277/00 Tyskland mot kommissionen (”SMI”), REG 2004, s. I-3925, och målen C-328/99 och C-399/00 Italien och SIM 2 Multimedia Spa mot kommissionen, REG 2003, s. I-4035.

48

(49)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

49

(50)  EUT L 82, 25.3.2008, s. 1.

50

---

BILAGA

UPPLYSNINGAR OM GENOMFÖRANDET AV DETTA BESLUT

1.   Beräkning av det belopp som ska återkrävas

| 1.1 | Ange följande uppgifter om beloppet på det olagliga statliga stöd som har ställts till mottagarnas förfogande:







  Utbetalningsdatum (1) | Stödbelopp (2) | Valuta |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

1.1

Ange följande uppgifter om beloppet på det olagliga statliga stöd som har ställts till mottagarnas förfogande:

Utbetalningsdatum (1)

Stödbelopp (2)

Valuta

Kommentarer:

| 1.2 | Beskriv i detalj hur räntan beräknas på det stödbelopp som ska återkrävas. |
| --- | --- |

1.2

Beskriv i detalj hur räntan beräknas på det stödbelopp som ska återkrävas.

2.   Redan genomförda och planerade åtgärder för att återkräva stödet

| 2.1 | Beskriv utförligt vilka åtgärder som planeras och vilka åtgärder som redan har vidtagits för att omedelbart och effektivt återkräva stödet. Ange också den rättsliga grunden för dessa åtgärder. |
| --- | --- |

2.1

Beskriv utförligt vilka åtgärder som planeras och vilka åtgärder som redan har vidtagits för att omedelbart och effektivt återkräva stödet. Ange också den rättsliga grunden för dessa åtgärder.

| 2.2 | Vilken är tidsplanen för återkravsprocessen? Senast vilket datum ska återkravet vara slutfört? |
| --- | --- |

2.2

Vilken är tidsplanen för återkravsprocessen? Senast vilket datum ska återkravet vara slutfört?

3.   Återkrav som redan genomförts

| 3.1 | Lämna följande uppgifter om de stödbelopp som har återkrävts från stödmottagarna:







  Datum (3) | Återbetalt belopp | Valuta |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1

Lämna följande uppgifter om de stödbelopp som har återkrävts från stödmottagarna:

Datum (3)

Återbetalt belopp

Valuta

| 3.2 | Bifoga de verifikationer som krävs för att visa att de stödbelopp som anges i tabellen i punkt 3.1 har återbetalats. |
| --- | --- |

3.2

Bifoga de verifikationer som krävs för att visa att de stödbelopp som anges i tabellen i punkt 3.1 har återbetalats.

---

(1)  Det datum då stödet ställdes till mottagarens förfogande (om åtgärden består av flera delbetalningar eller återbetalningar, skriv på separata rader).

(2)  Det stödbelopp som ställts till stödmottagarens förfogande (uttryckt i bruttobidragsekvivalenter).

(3)  Datum då stödet har återbetalats.

---