# Jurnalul Oficial L 336/2009

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2009.336.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 336 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5218 decembrie 2009 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2009.336.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 336

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5218 decembrie 2009

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 1244/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație | 1 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (CE) nr. 1244/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație

1

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Consiliu |
| | | 2009/974/CE |
| | * | Decizia Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind încheierea Acordului între Comunitatea Europeană și Guvernul Mongoliei privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene | 4 |
| Acord între Comunitatea Europeană și Guvernul Mongoliei privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene | 5 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Consiliu

2009/974/CE

*

Decizia Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind încheierea Acordului între Comunitatea Europeană și Guvernul Mongoliei privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

4

Acord între Comunitatea Europeană și Guvernul Mongoliei privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

5

| | | V   Acte adoptate, începând cu 1 decembrie 2009, în aplicarea Tratatului privind Uniunea Europeană, a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și a Tratatului Euratom |
| --- | --- | --- |
| | | ACTE A CĂROR PUBLICARE ESTE OBLIGATORIE |
| | | Regulamentul (UE) nr. 1245/2009 al Comisiei din 17 decembrie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 12 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 1246/2009 al Comisiei din 17 decembrie 2009 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/10 | 14 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1247/2009 al Comisiei din 17 decembrie 2009 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite sârme din molibden originare din Republica Populară Chineză | 16 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 1248/2009 al Comisiei din 17 decembrie 2009 de stabilire a reducerii maxime a taxei la importul de porumb în cadrul licitației prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 676/2009 | 27 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 1249/2009 al Comisiei din 17 decembrie 2009 de stabilire a reducerii maxime a taxei la importul de porumb în cadrul licitației prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 677/2009 | 28 |
| | | ACTE A CĂROR PUBLICARE NU ESTE OBLIGATORIE |
| | * | Directiva 2009/159/UE a Comisiei din 16 decembrie 2009 de modificare, în scopul adaptării la progresul tehnic, a anexei III la Directiva 76/768/CEE a Consiliului privind produsele cosmetice (
  1
  ) | 29 |
| | | 2009/975/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 14 decembrie 2009 de modificare a Deciziei 2009/177/CE în ceea ce privește programele de eradicare și statutul indemn de anumite boli ale animalelor de acvacultură al anumitor state membre, zone și compartimente
  [notificată cu numărul C(2009) 9888]

   (
  1
  ) | 31 |
| | | 2009/976/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 15 decembrie 2009 de modificare a anexei D la Directiva 64/432/CEE a Consiliului în ceea ce privește testele de diagnostic pentru leucoza enzootică bovină
  [notificată cu numărul C(2009) 9951]

   (
  1
  ) | 36 |
| | | 2009/977/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 16 decembrie 2009 privind contribuția financiară a Comunității pentru anul 2009 la cheltuielile efectuate de statele membre pentru anumite proiecte în domeniul controlului, inspecției și supravegherii pescuitului
  [notificată cu numărul C(2009) 9935] | 42 |
| | | 2009/978/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 16 decembrie 2009 de modificare a Deciziei 2002/622/CE de instituire a unui Grup pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (
  1
  ) | 50 |
| | | 2009/979/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 17 decembrie 2009 de aprobare a programului național prezentat de Bulgaria pentru controlul și monitorizarea condițiilor de transport al animalelor vii din specia bovină exportate din Uniune prin portul Burgas și contribuția financiară din partea Uniunii pentru anul 2010
  [notificată cu numărul C(2009) 10004] | 52 |
| | | 2009/980/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 17 decembrie 2009 de autorizare a unei mențiuni de sănătate privind efectul concentratului de tomate solubil în apă asupra agregării plachetare și de acordare a protecției datelor care țin de proprietate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1924/2006 al Parlamentului European și al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2009) 10113]

   (
  1
  ) | 55 |

V   Acte adoptate, începând cu 1 decembrie 2009, în aplicarea Tratatului privind Uniunea Europeană, a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și a Tratatului Euratom

ACTE A CĂROR PUBLICARE ESTE OBLIGATORIE

Regulamentul (UE) nr. 1245/2009 al Comisiei din 17 decembrie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

12

Regulamentul (UE) nr. 1246/2009 al Comisiei din 17 decembrie 2009 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/10

14

*

Regulamentul (UE) nr. 1247/2009 al Comisiei din 17 decembrie 2009 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite sârme din molibden originare din Republica Populară Chineză

16

Regulamentul (UE) nr. 1248/2009 al Comisiei din 17 decembrie 2009 de stabilire a reducerii maxime a taxei la importul de porumb în cadrul licitației prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 676/2009

27

Regulamentul (UE) nr. 1249/2009 al Comisiei din 17 decembrie 2009 de stabilire a reducerii maxime a taxei la importul de porumb în cadrul licitației prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 677/2009

28

ACTE A CĂROR PUBLICARE NU ESTE OBLIGATORIE

*

Directiva 2009/159/UE a Comisiei din 16 decembrie 2009 de modificare, în scopul adaptării la progresul tehnic, a anexei III la Directiva 76/768/CEE a Consiliului privind produsele cosmetice (
  1
  )

1

29

2009/975/UE

*

Decizia Comisiei din 14 decembrie 2009 de modificare a Deciziei 2009/177/CE în ceea ce privește programele de eradicare și statutul indemn de anumite boli ale animalelor de acvacultură al anumitor state membre, zone și compartimente
  [notificată cu numărul C(2009) 9888]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2009) 9888]

1

31

2009/976/UE

*

Decizia Comisiei din 15 decembrie 2009 de modificare a anexei D la Directiva 64/432/CEE a Consiliului în ceea ce privește testele de diagnostic pentru leucoza enzootică bovină
  [notificată cu numărul C(2009) 9951]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2009) 9951]

1

36

2009/977/UE

*

Decizia Comisiei din 16 decembrie 2009 privind contribuția financiară a Comunității pentru anul 2009 la cheltuielile efectuate de statele membre pentru anumite proiecte în domeniul controlului, inspecției și supravegherii pescuitului
  [notificată cu numărul C(2009) 9935]

[notificată cu numărul C(2009) 9935]

42

2009/978/UE

*

Decizia Comisiei din 16 decembrie 2009 de modificare a Deciziei 2002/622/CE de instituire a unui Grup pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (
  1
  )

1

50

2009/979/UE

*

Decizia Comisiei din 17 decembrie 2009 de aprobare a programului național prezentat de Bulgaria pentru controlul și monitorizarea condițiilor de transport al animalelor vii din specia bovină exportate din Uniune prin portul Burgas și contribuția financiară din partea Uniunii pentru anul 2010
  [notificată cu numărul C(2009) 10004]

[notificată cu numărul C(2009) 10004]

52

2009/980/UE

*

Decizia Comisiei din 17 decembrie 2009 de autorizare a unei mențiuni de sănătate privind efectul concentratului de tomate solubil în apă asupra agregării plachetare și de acordare a protecției datelor care țin de proprietate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1924/2006 al Parlamentului European și al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2009) 10113]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2009) 10113]

1

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 18.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 336/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 336/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 1244/2009 AL CONSILIULUI

din 30 noiembrie 2009

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 62 alineatul (2) litera (b) punctul (i),

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul Parlamentului European (1),

întrucât:

| (1) | Conținutul listelor țărilor terțe care figurează în anexele I și II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001 (2) ar trebui să fie și să rămână în conformitate cu criteriile menționate la considerentul 5 din regulamentul respectiv. Anumite țări terțe, a căror situație s-a modificat în ceea ce privește aceste criterii, ar trebui să fie transferate dintr-o anexă în cealaltă. |
| --- | --- |

(1)

Conținutul listelor țărilor terțe care figurează în anexele I și II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001 (2) ar trebui să fie și să rămână în conformitate cu criteriile menționate la considerentul 5 din regulamentul respectiv. Anumite țări terțe, a căror situație s-a modificat în ceea ce privește aceste criterii, ar trebui să fie transferate dintr-o anexă în cealaltă.

| (2) | La 1 ianuarie 2008 au intrat în vigoare acorduri de facilitare a regimului vizelor încheiate cu cinci țări din Balcanii de Vest – Albania, Bosnia și Herțegovina, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia –, ceea ce a reprezentat un prim pas concret pe calea, trasată de Agenda de la Salonic, de instaurare a unui regim de deplasare fără obligația de a deține viză pentru cetățenii țărilor din Balcanii de Vest. În 2008 a fost inițiat un dialog referitor la liberalizarea regimului vizelor cu fiecare dintre aceste țări și au fost stabilite foi de parcurs în acest scop. În evaluarea sa privind punerea în aplicare a foilor de parcurs din mai 2009, Comisia a considerat că Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a îndeplinit toate obiectivele de referință stabilite în foaia sa de parcurs, iar în cadrul evaluării din noiembrie 2009 faptul că Muntenegru și Serbia au îndeplinit, de asemenea, toate obiectivele de referință stabilite în respectivele lor foi de parcurs. |
| --- | --- |

(2)

La 1 ianuarie 2008 au intrat în vigoare acorduri de facilitare a regimului vizelor încheiate cu cinci țări din Balcanii de Vest – Albania, Bosnia și Herțegovina, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia –, ceea ce a reprezentat un prim pas concret pe calea, trasată de Agenda de la Salonic, de instaurare a unui regim de deplasare fără obligația de a deține viză pentru cetățenii țărilor din Balcanii de Vest. În 2008 a fost inițiat un dialog referitor la liberalizarea regimului vizelor cu fiecare dintre aceste țări și au fost stabilite foi de parcurs în acest scop. În evaluarea sa privind punerea în aplicare a foilor de parcurs din mai 2009, Comisia a considerat că Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a îndeplinit toate obiectivele de referință stabilite în foaia sa de parcurs, iar în cadrul evaluării din noiembrie 2009 faptul că Muntenegru și Serbia au îndeplinit, de asemenea, toate obiectivele de referință stabilite în respectivele lor foi de parcurs.

| (3) | Prin urmare, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia ar trebui să fie transferate în cadrul anexei II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001. Exonerarea de vize ar trebui să se aplice doar deținătorilor de pașapoarte biometrice eliberate de fiecare dintre cele trei țări în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia ar trebui să fie transferate în cadrul anexei II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001. Exonerarea de vize ar trebui să se aplice doar deținătorilor de pașapoarte biometrice eliberate de fiecare dintre cele trei țări în cauză.

| (4) | Pentru persoanele rezidente în Kosovo, definit în conformitate cu Rezoluția 1244 a Consiliului de securitate al Organizației Națiunilor Unite din 10 iunie 1999 [denumită „Kosovo (RCSONU 1244)”] și persoanele al căror certificat de cetățenie a fost eliberat pe teritoriul Kosovo (RCSONU 1244), o direcție de coordonare specială, stabilită la Belgrad, va fi responsabilă de colectarea cererilor de pașaport și de eliberarea pașapoartelor. Cu toate acestea, din motive de siguranță privind în special potențialul de imigrație ilegală, deținătorii de pașapoarte sârbe eliberate de către această direcție de coordonare specială ar trebui să fie excluși din cadrul regimului de scutire de viză acordat Serbiei. |
| --- | --- |

(4)

Pentru persoanele rezidente în Kosovo, definit în conformitate cu Rezoluția 1244 a Consiliului de securitate al Organizației Națiunilor Unite din 10 iunie 1999 [denumită „Kosovo (RCSONU 1244)”] și persoanele al căror certificat de cetățenie a fost eliberat pe teritoriul Kosovo (RCSONU 1244), o direcție de coordonare specială, stabilită la Belgrad, va fi responsabilă de colectarea cererilor de pașaport și de eliberarea pașapoartelor. Cu toate acestea, din motive de siguranță privind în special potențialul de imigrație ilegală, deținătorii de pașapoarte sârbe eliberate de către această direcție de coordonare specială ar trebui să fie excluși din cadrul regimului de scutire de viză acordat Serbiei.

| (5) | Din motive legate de claritate și de securitate juridică și în conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 539/2001, Kosovo (RCSONU 1244) ar trebui inclus în anexa I la regulamentul respectiv. Această dispoziție nu aduce atingere statutului Kosovo (RCSONU 1244). |
| --- | --- |

(5)

Din motive legate de claritate și de securitate juridică și în conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 539/2001, Kosovo (RCSONU 1244) ar trebui inclus în anexa I la regulamentul respectiv. Această dispoziție nu aduce atingere statutului Kosovo (RCSONU 1244).

| (6) | În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezentul regulament constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen în sensul Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestor două state în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării și dezvoltării acquis-ului Schengen (3), care intră sub incidența articolului 1 punctul B din Decizia 1999/437/CE a Consiliului din 17 mai 1999 privind anumite modalități de aplicare a respectivului acord (4). |
| --- | --- |

(6)

În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezentul regulament constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen în sensul Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestor două state în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării și dezvoltării acquis-ului Schengen (3), care intră sub incidența articolului 1 punctul B din Decizia 1999/437/CE a Consiliului din 17 mai 1999 privind anumite modalități de aplicare a respectivului acord (4).

| (7) | În ceea ce privește Elveția, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul acordului încheiat între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen (5), care intră sub incidența articolului 1 punctul B din Decizia 1999/437/CE coroborat cu articolul 4 alineatul (1) din Decizia 2008/146/CE (6). |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește Elveția, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul acordului încheiat între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen (5), care intră sub incidența articolului 1 punctul B din Decizia 1999/437/CE coroborat cu articolul 4 alineatul (1) din Decizia 2008/146/CE (6).

| (8) | În ceea ce privește Liechtenstein, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Protocolului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein cu privire la aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care intră sub incidența articolului 1 punctul B din Decizia 1999/437/CE coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/261/CE (7). |
| --- | --- |

(8)

În ceea ce privește Liechtenstein, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Protocolului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein cu privire la aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care intră sub incidența articolului 1 punctul B din Decizia 1999/437/CE coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/261/CE (7).

| (9) | Prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (8). În consecință, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentului regulament, care nu este obligatoriu pentru acesta și nu i se aplică. |
| --- | --- |

(9)

Prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (8). În consecință, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentului regulament, care nu este obligatoriu pentru acesta și nu i se aplică.

| (10) | Prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (9). În consecință, Irlanda nu participă la adoptarea prezentului regulament, care nu este obligatoriu pentru aceasta și nu i se aplică. |
| --- | --- |

(10)

Prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (9). În consecință, Irlanda nu participă la adoptarea prezentului regulament, care nu este obligatoriu pentru aceasta și nu i se aplică.

| (11) | Prezentul regulament constituie un act care se întemeiază pe dispozițiile acquis-ului Schengen sau care se raportează la acesta, în înțelesul articolului 3 alineatul (1) din Actul de aderare din 2003. |
| --- | --- |

(11)

Prezentul regulament constituie un act care se întemeiază pe dispozițiile acquis-ului Schengen sau care se raportează la acesta, în înțelesul articolului 3 alineatul (1) din Actul de aderare din 2003.

| (12) | Prezentul regulament constituie un act care se întemeiază pe dispozițiile acquis-ului Schengen sau care se raportează la acesta, în înțelesul articolului 4 alineatul (1) din Actul de aderare din 2005, |
| --- | --- |

(12)

Prezentul regulament constituie un act care se întemeiază pe dispozițiile acquis-ului Schengen sau care se raportează la acesta, în înțelesul articolului 4 alineatul (1) din Actul de aderare din 2005,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 539/2001 se modifică după cum urmează:

| 1. | Anexa I se modifică după cum urmează:






  (a) | în partea 1 se elimină mențiunile referitoare la Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia; |
| --- | --- | --- |

1.

Anexa I se modifică după cum urmează:

(a)

în partea 1 se elimină mențiunile referitoare la Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia;

| (b) | în partea 2 se introduce următoarea mențiune:
  „Kosovo, definit în conformitate cu Rezoluția 1244 a Consiliului de securitate al Organizației Națiunilor Unite din 10 iunie 1999”. |
| --- | --- |

(b)

în partea 2 se introduce următoarea mențiune:

„Kosovo, definit în conformitate cu Rezoluția 1244 a Consiliului de securitate al Organizației Națiunilor Unite din 10 iunie 1999”.

| 2. | În anexa II partea 1 se introduc următoarele mențiuni:
  „Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (10)

  Muntenegru (10)

  Serbia [cu excepția deținătorilor de pașapoarte sârbe eliberate de către direcția de coordonare sârbă (în limba sârbă: Koordinaciona uprava)] (10) |
| --- | --- |

2.

În anexa II partea 1 se introduc următoarele mențiuni:

„Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (10)

Muntenegru (10)

Serbia [cu excepția deținătorilor de pașapoarte sârbe eliberate de către direcția de coordonare sârbă (în limba sârbă: Koordinaciona uprava)] (10)

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 19 decembrie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre, în conformitate cu Tratatul de instituire a Comunității Europene.

Adoptat la Bruxelles, 30 noiembrie 2009.

Pentru Consiliu

Președintele

B. ASK

---

(1)  Avizul din 12 noiembrie 2009 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  JO L 81, 21.3.2001, p. 1.

2

(3)  JO L 176, 10.7.1999, p. 36.

3

(4)  JO L 176, 10.7.1999, p. 31.

4

(5)  JO L 53, 27.2.2008, p. 52.

5

(6)  Decizia 2008/146/CE a Consiliului din 28 ianuarie 2008 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (JO L 53, 27.2.2008, p. 1).

6

(7)  Decizia 2008/261/CE a Consiliului din 28 februarie 2008 privind semnarea în numele Comunităților Europene, precum și aplicarea provizorie a anumitor dispoziții din Protocolul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein cu privire la aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (JO L 83, 26.3.2008, p. 3).

7

(8)  JO L 131, 1.6.2000, p. 43.

8

(9)  JO L 64, 7.3.2002, p. 20.

9

(10)  Exonerarea de obligația de a deține viză se aplică numai deținătorilor de pașapoarte biometrice.”

10

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Consiliu

| 18.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 336/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 336/4

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 30 noiembrie 2009

privind încheierea Acordului între Comunitatea Europeană și Guvernul Mongoliei privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

(2009/974/CE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 80 alineatul (2), coroborat cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză, precum și cu articolul 300 alineatul (3) primul paragraf,

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul Parlamentului European (1),

întrucât:

| (1) | La data de 5 iunie 2003, Consiliul a autorizat Comisia să deschidă negocierile cu țări terțe în vederea înlocuirii anumitor dispoziții din acordurile bilaterale existente cu un acord comunitar. |
| --- | --- |

(1)

La data de 5 iunie 2003, Consiliul a autorizat Comisia să deschidă negocierile cu țări terțe în vederea înlocuirii anumitor dispoziții din acordurile bilaterale existente cu un acord comunitar.

| (2) | Comisia a negociat, în numele Comunității, un acord între Comunitatea Europeană și Guvernul Mongoliei privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene (acordul), în conformitate cu mecanismele și directivele din anexa la decizia Consiliului de autorizare a Comisiei în vederea deschiderii negocierilor cu țări terțe pentru înlocuirea anumitor dispoziții din acordurile bilaterale existente cu un acord comunitar. |
| --- | --- |

(2)

Comisia a negociat, în numele Comunității, un acord între Comunitatea Europeană și Guvernul Mongoliei privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene (acordul), în conformitate cu mecanismele și directivele din anexa la decizia Consiliului de autorizare a Comisiei în vederea deschiderii negocierilor cu țări terțe pentru înlocuirea anumitor dispoziții din acordurile bilaterale existente cu un acord comunitar.

| (3) | Acordul a fost semnat în numele Comunității la 3 aprilie 2009, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară. |
| --- | --- |

(3)

Acordul a fost semnat în numele Comunității la 3 aprilie 2009, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară.

| (4) | Acordul ar trebui să fie aprobat, |
| --- | --- |

(4)

Acordul ar trebui să fie aprobat,

DECIDE:

Articolul 1

Prin prezenta se aprobă, în numele Comunității, Acordul între Comunitatea Europeană și Guvernul Mongoliei privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene.

Textul acordului este anexat la prezenta decizie.

Articolul 2

Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana sau persoanele împuternicite să procedeze la notificarea prevăzută la articolul 7 alineatul (1) din acord.

Adoptată la Bruxelles, 30 noiembrie 2009.

Pentru Consiliu

Președintele

B. ASK

---

(1)  Avizul din 15 septembrie 2009 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

1

---

ACORD

între Comunitatea Europeană și Guvernul Mongoliei privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

COMUNITATEA EUROPEANĂ,

pe de o parte, și

GUVERNUL MONGOLIEI,

pe de altă parte,

(denumite în continuare „părțile”)

CONSTATÂND că între mai multe state membre ale Comunității Europene și Mongolia au fost încheiate acorduri bilaterale privind serviciile aeriene care conțin dispoziții ce contravin legislației comunitare,

CONSTATÂND că, în ceea ce privește mai multe aspecte care pot fi incluse în acorduri bilaterale privind serviciile aeriene încheiate între statele membre ale Comunității Europene și țări terțe, Comunitatea Europeană beneficiază de o competență exclusivă,

CONSTATÂND că, în temeiul legislației Comunității Europene, transportatorii aerieni comunitari stabiliți într-un stat membru au drept de acces nediscriminatoriu la rutele aeriene dintre statele membre ale Comunității Europene și țări terțe,

AVÂND ÎN VEDERE acordurile dintre Comunitatea Europeană și anumite țări terțe, care prevăd posibilitatea, pentru resortisanții respectivelor țări terțe, de a dobândi în proprietate transportatori aerieni licențiați în conformitate cu legislația Comunității Europene,

RECUNOSCÂND că anumite dispoziții din acordurile bilaterale privind serviciile aeriene încheiate între statele membre ale Comunității Europene și Guvernul Mongoliei care contravin legislației comunitare trebuie aduse în conformitate cu aceasta, astfel încât să se stabilească un temei juridic solid pentru serviciile aeriene între Comunitatea Europeană și Guvernul Mongoliei și să se asigure continuitatea acestor servicii aeriene,

RECUNOSCÂND că, atunci când un stat membru a desemnat un transportator aerian al cărui control reglementar este efectuat și menținut de un alt stat membru, drepturile Mongoliei în temeiul dispozițiilor privind siguranța din acordul încheiat între statul membru care a desemnat transportatorul aerian și Mongolia se aplică în mod identic în ceea ce privește adoptarea, exercitarea sau asigurarea normelor de siguranță de către celălalt stat membru și în ceea ce privește autorizația de operare a transportatorului aerian respectiv,

CONSTATÂND că, în temeiul legislației comunitare, transportatorii aerieni nu pot, în principiu, să încheie acorduri care ar putea afecta schimburile comerciale dintre statele membre ale Comunității Europene și care au ca obiect sau ca efect împiedicarea, restricționarea sau denaturarea concurenței,

CONSTATÂND faptul că, în cadrul acestor negocieri, Comunitatea Europeană nu are drept obiectiv să mărească volumul total al traficului aerian dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Mongoliei, să aducă atingere echilibrului între transportatorii aerieni comunitari și transportatorii aerieni din Mongolia sau să negocieze modificări aduse dispozițiilor privind drepturile de trafic din acordurile bilaterale existente privind serviciile aeriene,

RECUNOSCÂND că dispozițiile acordurilor bilaterale privind serviciile aeriene încheiate între state membre ale Comunității Europene și Guvernul Mongoliei care (i) impun sau favorizează adoptarea de acorduri între întreprinderi, decizii ale asociațiilor de întreprinderi sau practici concertate care împiedică, restricționează sau denaturează concurența între transportatorii aerieni pe rutele relevante; sau (ii) sporesc efectele unor astfel de acorduri, decizii sau practici concertate; sau (iii) deleagă transportatorilor aerieni sau altor operatori economici privați responsabilitatea pentru luarea unor măsuri care împiedică, denaturează sau restricționează concurența între transportatorii aerieni pe rutele relevante ar putea face ca regulile de concurență aplicabile întreprinderilor să devină ineficiente,

CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:

Articolul 1

Dispoziții generale

(1)   În sensul prezentului acord, prin „state membre” se înțelege statele membre ale Comunității Europene.

(2)   În cadrul fiecăruia dintre acordurile enumerate în anexa I, referirile la resortisanții statului membru care este parte la acordul respectiv se interpretează ca referiri la resortisanții statelor membre ale Comunității Europene.

(3)   În cadrul fiecăruia dintre acordurile enumerate în anexa I, referirile la transportatorii aerieni sau la companiile aeriene ale statului membru care este parte la acordul respectiv se interpretează ca referiri la transportatorii aerieni sau la companiile aeriene desemnate de respectivul stat membru.

(4)   Prezentul acord nu creează drepturi de trafic suplimentare, pe lângă cele prevăzute de acordurile bilaterale dintre statele membre respective și Mongolia. Acordarea de drepturi de trafic se va face în continuare prin intermediul unor acorduri bilaterale între statele membre respective și Mongolia.

Articolul 2

Desemnarea de către un stat membru

(1)   Dispozițiile alineatelor (2) și (3) din prezentul articol înlocuiesc dispozițiile corespondente ale articolelor enumerate în anexa II literele (a) și, respectiv, (b), în ceea ce privește desemnarea unui transportator aerian de către statul membru respectiv, autorizațiile și permisele acordate acestuia de Guvernul Mongoliei și, respectiv, refuzul, revocarea, suspendarea sau limitarea autorizațiilor sau a permiselor transportatorului aerian.

(2)   De îndată ce se primește o desemnare de la un stat membru, Guvernul Mongoliei acordă autorizațiile și permisele corespunzătoare într-un termen minim de procedură, cu condiția ca:

| (i) | transportatorul aerian să fie stabilit pe teritoriul statului membru care a efectuat desemnarea, în conformitate cu Tratatul de instituire a Comunității Europene, și să dețină o licență de operare valabilă în conformitate cu legislația Comunității Europene; |
| --- | --- |

(i)

transportatorul aerian să fie stabilit pe teritoriul statului membru care a efectuat desemnarea, în conformitate cu Tratatul de instituire a Comunității Europene, și să dețină o licență de operare valabilă în conformitate cu legislația Comunității Europene;

| (ii) | statul membru responsabil pentru eliberarea certificatului de operator aerian să efectueze și să mențină un control reglementar efectiv al transportatorului aerian, iar autoritatea aeronautică competentă să fie identificată în mod clar în desemnare; și |
| --- | --- |

(ii)

statul membru responsabil pentru eliberarea certificatului de operator aerian să efectueze și să mențină un control reglementar efectiv al transportatorului aerian, iar autoritatea aeronautică competentă să fie identificată în mod clar în desemnare; și

| (iii) | transportatorul aerian să fie deținut, în mod direct sau prin participație majoritară, și să fie controlat efectiv de state membre și/sau resortisanți ai statelor membre și/sau de alte state enumerate în anexa III și/sau resortisanți ai acestor alte state. |
| --- | --- |

(iii)

transportatorul aerian să fie deținut, în mod direct sau prin participație majoritară, și să fie controlat efectiv de state membre și/sau resortisanți ai statelor membre și/sau de alte state enumerate în anexa III și/sau resortisanți ai acestor alte state.

(3)   Guvernul Mongoliei poate refuza, revoca, suspenda sau limita autorizațiile sau permisele unui transportator aerian desemnat de un stat membru, în cazul în care:

| (i) | transportatorul aerian nu este stabilit pe teritoriul statului membru care a efectuat desemnarea, în conformitate cu Tratatul de instituire a Comunității Europene, sau nu deține o licență de operare valabilă în conformitate cu legislația Comunității Europene; |
| --- | --- |

(i)

transportatorul aerian nu este stabilit pe teritoriul statului membru care a efectuat desemnarea, în conformitate cu Tratatul de instituire a Comunității Europene, sau nu deține o licență de operare valabilă în conformitate cu legislația Comunității Europene;

| (ii) | statul membru care a eliberat certificatul de operator aerian nu efectuează sau nu menține un control reglementar efectiv al transportatorului aerian sau autoritatea aeronautică competentă nu este identificată în mod clar în desemnare; |
| --- | --- |

(ii)

statul membru care a eliberat certificatul de operator aerian nu efectuează sau nu menține un control reglementar efectiv al transportatorului aerian sau autoritatea aeronautică competentă nu este identificată în mod clar în desemnare;

| (iii) | transportatorul aerian nu este deținut, în mod direct sau prin participație majoritară, sau nu este controlat efectiv de state membre și/sau resortisanți ai statelor membre și/sau de alte state enumerate la anexa III și/sau resortisanți ai acestor alte state; |
| --- | --- |

(iii)

transportatorul aerian nu este deținut, în mod direct sau prin participație majoritară, sau nu este controlat efectiv de state membre și/sau resortisanți ai statelor membre și/sau de alte state enumerate la anexa III și/sau resortisanți ai acestor alte state;

| (iv) | transportatorul aerian este deja autorizat să opereze în temeiul unui acord bilateral între Mongolia și un alt stat membru, iar Mongolia poate demonstra că, prin exercitarea drepturilor de trafic în temeiul prezentului acord pe o rută care include un punct din alt stat membru, transportatorul aerian ar evita restricțiile privind drepturile de trafic impuse de un acord bilateral între Mongolia și celălalt stat membru; sau |
| --- | --- |

(iv)

transportatorul aerian este deja autorizat să opereze în temeiul unui acord bilateral între Mongolia și un alt stat membru, iar Mongolia poate demonstra că, prin exercitarea drepturilor de trafic în temeiul prezentului acord pe o rută care include un punct din alt stat membru, transportatorul aerian ar evita restricțiile privind drepturile de trafic impuse de un acord bilateral între Mongolia și celălalt stat membru; sau

| (v) | transportatorul aerian desemnat deține un certificat de operator aerian emis de un stat membru și nu există niciun acord bilateral de servicii aeriene între Mongolia și acel stat membru, iar respectivul stat membru a refuzat drepturile de trafic transportatorilor aerieni desemnați de Mongolia. |
| --- | --- |

(v)

transportatorul aerian desemnat deține un certificat de operator aerian emis de un stat membru și nu există niciun acord bilateral de servicii aeriene între Mongolia și acel stat membru, iar respectivul stat membru a refuzat drepturile de trafic transportatorilor aerieni desemnați de Mongolia.

În exercitarea drepturilor care îi revin în temeiul prezentului alineat, Guvernul Mongoliei nu face nicio discriminare între transportatorii aerieni comunitari pe motive de naționalitate.

Articolul 3

Siguranța

(1)   Dispozițiile alineatului (2) al prezentului articol completează dispozițiile corespondente din articolele enumerate în anexa II litera (c).

(2)   Atunci când un stat membru a desemnat un transportator aerian al cărui control reglementar este efectuat și menținut de un alt stat membru, drepturile Mongoliei în temeiul dispozițiilor privind siguranța din acordul încheiat între statul membru care a desemnat transportatorul aerian și Mongolia se aplică în mod identic în ceea ce privește adoptarea, exercitarea sau asigurarea normelor de siguranță de către celălalt stat membru și în ceea ce privește autorizația de operare a transportatorului aerian respectiv.

Articolul 4

Compatibilitatea cu regulile de concurență

(1)   Fără a aduce atingere oricăror dispoziții contrare, nicio dispoziție din vreunul dintre acordurile enumerate în anexa I nu trebuie (i) să impună sau să favorizeze adoptarea de acorduri între întreprinderi, decizii ale asociațiilor de întreprinderi sau practici concertate care împiedică sau denaturează concurența; (ii) să sporească efectele unor astfel de acorduri, decizii sau practici concertate; sau (iii) să delege unor operatori economici privați responsabilitatea de a lua măsuri care împiedică, denaturează sau restricționează concurența.

(2)   Dispozițiile cuprinse în acordurile enumerate în anexa I care sunt incompatibile cu alineatul (1) al prezentului articol nu se aplică.

Articolul 5

Anexele la acord

Anexele la prezentul acord fac parte integrantă din acesta.

Articolul 6

Revizuire sau modificare

Părțile pot, în orice moment, să revizuiască sau să modifice de comun acord prezentul acord.

Articolul 7

Intrarea în vigoare

Prezentul acord intră în vigoare în ziua următoare datei primirii ultimei notificări a părților în scris, prin canale diplomatice, potrivit căreia procedurile interne respective ale acestora pentru intrarea în vigoare a acordului au fost îndeplinite.

Articolul 8

Încetarea efectelor acordului

(1)   Oricare dintre părți poate oricând să denunțe prezentul acord transmițând celeilalte părți o notificare scrisă prin canale diplomatice. Denunțarea acordului produce efecte după șase (6) luni de la data primirii unei astfel de notificări de către cealaltă parte.

(2)   În cazul în care un acord enumerat în anexa I încetează să mai producă efecte, toate dispozițiile prezentului acord care se referă la acordul în cauză menționat în anexa I încetează să mai producă efecte la aceeași dată.

(3)   În cazul în care toate acordurile enumerate în anexa I încetează să mai producă efecte, prezentul acord încetează să mai producă efecte la aceeași dată.

DREPT PENTRU CARE subsemnații, pe deplin autorizați, au semnat prezentul acord.

Încheiat la Ulan Bator, în dublu exemplar, la trei aprilie două mii nouă, în limbile bulgară, cehă, daneză, engleză, estonă, finlandeză, franceză, germană, greacă, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă, suedeză și mongolă.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunitá Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

Image

Image

За Правителството на Монголия

Por el Gobierno de Mongolia

Za vládu Mongolska

For Mongoliets regering

Für die Regierung der Mongolei

Mongoolia valitsuse nimel

Για την Κυβέρνηση της Μογγολίας

For the Government of Mongolia

Pour le gouvernement de la Mongolie

Per il governo della Mongolia

Mongolijas valdības vārdā

Mongolijos Vyriausybės vardu

Mongólia kormánya részéről

Għall-Gvern tal-Mongolja

Voor de Regering van Mongolië

W imieniu Rządu Mongolii

Pelo Governo da Mongólia

Pentru Guvernul Mongoliei

Za vládu Mongolska

Za vlado Mongolije

Mongolian hallituksen puolesta

För Mongoliets regering

Image

Image

ANEXA I

Lista acordurilor menționate la articolul 1 din prezentul acord

Acorduri privind serviciile aeriene între Mongolia și statele membre ale Comunității Europene care, la data semnării prezentului acord, au fost încheiate, semnate și/sau parafate, astfel cum au fost modificate:

| — | Acordul privind transportul aerian dintre Guvernul Federal al Austriei și Guvernul Mongoliei, semnat la Viena la 2 octombrie 2007, denumit în continuare „Acordul Mongolia-Austria” în anexa II; |
| --- | --- |

—

Acordul privind transportul aerian dintre Guvernul Federal al Austriei și Guvernul Mongoliei, semnat la Viena la 2 octombrie 2007, denumit în continuare „Acordul Mongolia-Austria” în anexa II;

| — | Acordul dintre Guvernul Regatului Danemarcei și Guvernul Mongoliei privind serviciile aeriene, semnat la Beijing la 19 iunie 1997, denumit în continuare „Acordul Mongolia-Danemarca” în anexa II; |
| --- | --- |

—

Acordul dintre Guvernul Regatului Danemarcei și Guvernul Mongoliei privind serviciile aeriene, semnat la Beijing la 19 iunie 1997, denumit în continuare „Acordul Mongolia-Danemarca” în anexa II;

| — | Acordul privind serviciile aeriene dintre Guvernul Republicii Finlanda și Guvernul Mongoliei, semnat la Helsinki la 10 februarie 2000, denumit în continuare „Acordul Mongolia-Finlanda” în anexa II; |
| --- | --- |

—

Acordul privind serviciile aeriene dintre Guvernul Republicii Finlanda și Guvernul Mongoliei, semnat la Helsinki la 10 februarie 2000, denumit în continuare „Acordul Mongolia-Finlanda” în anexa II;

| — | Acordul privind serviciile aeriene dintre Guvernul Republicii Federale Germania și Guvernul Mongoliei, semnat la Bonn la 29 mai 1998, denumit în continuare „Acordul Mongolia-Germania” în anexa II; |
| --- | --- |

—

Acordul privind serviciile aeriene dintre Guvernul Republicii Federale Germania și Guvernul Mongoliei, semnat la Bonn la 29 mai 1998, denumit în continuare „Acordul Mongolia-Germania” în anexa II;

| — | Acordul privind serviciile aeriene dintre Guvernul Republicii Ungare și Guvernul Mongoliei, semnat la Ulan Bator la 13 septembrie 1994, denumit în continuare „Acordul Mongolia-Ungaria” în anexa II; |
| --- | --- |

—

Acordul privind serviciile aeriene dintre Guvernul Republicii Ungare și Guvernul Mongoliei, semnat la Ulan Bator la 13 septembrie 1994, denumit în continuare „Acordul Mongolia-Ungaria” în anexa II;

| — | Acordul dintre Guvernul Marelui Ducat al Luxemburgului și Guvernul Mongoliei privind serviciile aeriene, semnat la Luxemburg la 18 martie 1995, denumit în continuare „Acordul Mongolia-Luxemburg” în anexa II; |
| --- | --- |

—

Acordul dintre Guvernul Marelui Ducat al Luxemburgului și Guvernul Mongoliei privind serviciile aeriene, semnat la Luxemburg la 18 martie 1995, denumit în continuare „Acordul Mongolia-Luxemburg” în anexa II;

| — | Acordul dintre Guvernul Regatului Țărilor de Jos și Guvernul Mongoliei privind serviciile aeriene, semnat la Haga la 9 martie 1995, denumit în continuare „Acordul Mongolia-Țările de Jos” în anexa II; |
| --- | --- |

—

Acordul dintre Guvernul Regatului Țărilor de Jos și Guvernul Mongoliei privind serviciile aeriene, semnat la Haga la 9 martie 1995, denumit în continuare „Acordul Mongolia-Țările de Jos” în anexa II;

| — | Acordul dintre Guvernul Republicii Populare Polone și Guvernul Republicii Populare Mongole privind serviciile aeriene, semnat la Ulan Bator la 26 mai 1989, denumit în continuare „Acordul Mongolia-Polonia” în anexa II; |
| --- | --- |

—

Acordul dintre Guvernul Republicii Populare Polone și Guvernul Republicii Populare Mongole privind serviciile aeriene, semnat la Ulan Bator la 26 mai 1989, denumit în continuare „Acordul Mongolia-Polonia” în anexa II;

| — | Acordul dintre Guvernul României și Guvernul Mongoliei privind serviciile aeriene, semnat la Ulan Bator la 10 iulie 1990, denumit în continuare „Acordul Mongolia-România” în anexa II; |
| --- | --- |

—

Acordul dintre Guvernul României și Guvernul Mongoliei privind serviciile aeriene, semnat la Ulan Bator la 10 iulie 1990, denumit în continuare „Acordul Mongolia-România” în anexa II;

| — | Acordul dintre Guvernul Regatului Suediei și Guvernul Mongoliei privind serviciile aeriene, semnat la Beijing la 19 iunie 1997, denumit în continuare „Acordul Mongolia-Suedia” în anexa II; |
| --- | --- |

—

Acordul dintre Guvernul Regatului Suediei și Guvernul Mongoliei privind serviciile aeriene, semnat la Beijing la 19 iunie 1997, denumit în continuare „Acordul Mongolia-Suedia” în anexa II;

| — | Acordul dintre Guvernul Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord și Guvernul Mongoliei privind serviciile aeriene, semnat la Londra la 1 martie 2000, denumit în continuare „Acordul Mongolia-Regatul Unit” în anexa II. |
| --- | --- |

—

Acordul dintre Guvernul Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord și Guvernul Mongoliei privind serviciile aeriene, semnat la Londra la 1 martie 2000, denumit în continuare „Acordul Mongolia-Regatul Unit” în anexa II.

ANEXA II

Lista articolelor din acordurile enumerate în anexa I și menționate la articolele 2 și 3 din prezentul acord

| (a) | Desemnarea de către un stat membru:






  — | articolul 3 alineatul (5) din Acordul Mongolia-Austria; |
| --- | --- | --- |

(a)

Desemnarea de către un stat membru:

—

articolul 3 alineatul (5) din Acordul Mongolia-Austria;

| — | articolul 3 alineatul (4) din Acordul Mongolia-Danemarca; |
| --- | --- |

—

articolul 3 alineatul (4) din Acordul Mongolia-Danemarca;

| — | articolul 3 alineatul (4) din Acordul Mongolia-Germania; |
| --- | --- |

—

articolul 3 alineatul (4) din Acordul Mongolia-Germania;

| — | articolul 3 alineatul (4) din Acordul Mongolia-Ungaria; |
| --- | --- |

—

articolul 3 alineatul (4) din Acordul Mongolia-Ungaria;

| — | articolul 3 alineatul (4) din Acordul Mongolia-Luxemburg; |
| --- | --- |

—

articolul 3 alineatul (4) din Acordul Mongolia-Luxemburg;

| — | articolul 3 alineatul (4) din Acordul Mongolia-Țările de Jos; |
| --- | --- |

—

articolul 3 alineatul (4) din Acordul Mongolia-Țările de Jos;

| — | articolul 3 alineatul (2) din Acordul Mongolia-Polonia; |
| --- | --- |

—

articolul 3 alineatul (2) din Acordul Mongolia-Polonia;

| — | articolul 3 alineatul (4) din Acordul Mongolia-Suedia; |
| --- | --- |

—

articolul 3 alineatul (4) din Acordul Mongolia-Suedia;

| — | articolul 4 alineatul (4) din Acordul Mongolia-Regatul Unit. |
| --- | --- |

—

articolul 4 alineatul (4) din Acordul Mongolia-Regatul Unit.

| (b) | Refuzul, revocarea, suspendarea sau limitarea autorizațiilor sau a permiselor:






  — | articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Acordul Mongolia-Austria; |
| --- | --- | --- |

(b)

Refuzul, revocarea, suspendarea sau limitarea autorizațiilor sau a permiselor:

—

articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Acordul Mongolia-Austria;

| — | articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Acordul Mongolia-Danemarca; |
| --- | --- |

—

articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Acordul Mongolia-Danemarca;

| — | articolul 5 alineatul (1) litera (a) din Acordul Mongolia-Finlanda; |
| --- | --- |

—

articolul 5 alineatul (1) litera (a) din Acordul Mongolia-Finlanda;

| — | articolul 4 din Acordul Mongolia-Germania; |
| --- | --- |

—

articolul 4 din Acordul Mongolia-Germania;

| — | articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Acordul Mongolia-Ungaria; |
| --- | --- |

—

articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Acordul Mongolia-Ungaria;

| — | articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Acordul Mongolia-Luxemburg; |
| --- | --- |

—

articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Acordul Mongolia-Luxemburg;

| — | articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Acordul Mongolia-Țările de Jos; |
| --- | --- |

—

articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Acordul Mongolia-Țările de Jos;

| — | articolul 3 alineatul (3) din Acordul Mongolia-Polonia; |
| --- | --- |

—

articolul 3 alineatul (3) din Acordul Mongolia-Polonia;

| — | articolul 3 alineatul (4) litera (a) din Acordul Mongolia-România; |
| --- | --- |

—

articolul 3 alineatul (4) litera (a) din Acordul Mongolia-România;

| — | articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Acordul Mongolia-Suedia; |
| --- | --- |

—

articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Acordul Mongolia-Suedia;

| — | articolul 5 alineatul (1) litera (a) din Acordul Mongolia-Regatul Unit. |
| --- | --- |

—

articolul 5 alineatul (1) litera (a) din Acordul Mongolia-Regatul Unit.

| (c) | Siguranță:






  — | articolul 6 din Acordul Mongolia-Austria; |
| --- | --- | --- |

(c)

Siguranță:

—

articolul 6 din Acordul Mongolia-Austria;

| — | articolul 13 din Acordul Mongolia-Finlanda; |
| --- | --- |

—

articolul 13 din Acordul Mongolia-Finlanda;

| — | articolul 12 din Acordul Mongolia-Germania; |
| --- | --- |

—

articolul 12 din Acordul Mongolia-Germania;

| — | articolul 11 din Acordul Mongolia-Ungaria; |
| --- | --- |

—

articolul 11 din Acordul Mongolia-Ungaria;

| — | articolul 7 din Acordul Mongolia-Luxemburg; |
| --- | --- |

—

articolul 7 din Acordul Mongolia-Luxemburg;

| — | articolul 8 din Acordul Mongolia-Țările de Jos; |
| --- | --- |

—

articolul 8 din Acordul Mongolia-Țările de Jos;

| — | articolul 7 din Acordul Mongolia-România. |
| --- | --- |

—

articolul 7 din Acordul Mongolia-România.

ANEXA III

Lista celorlalte state menționate la articolul 2 din prezentul acord

| (a) | Republica Islanda (în cadrul Acordului privind Spațiul Economic European); |
| --- | --- |

(a)

Republica Islanda (în cadrul Acordului privind Spațiul Economic European);

| (b) | Principatul Liechtenstein (în cadrul Acordului privind Spațiul Economic European); |
| --- | --- |

(b)

Principatul Liechtenstein (în cadrul Acordului privind Spațiul Economic European);

| (c) | Regatul Norvegiei (în cadrul Acordului privind Spațiul Economic European); |
| --- | --- |

(c)

Regatul Norvegiei (în cadrul Acordului privind Spațiul Economic European);

| (d) | Confederația Elvețiană (în cadrul Acordului dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul aerian). |
| --- | --- |

(d)

Confederația Elvețiană (în cadrul Acordului dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul aerian).

---

V Acte adoptate, începând cu 1 decembrie 2009, în aplicarea Tratatului privind Uniunea Europeană, a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și a Tratatului Euratom

ACTE A CĂROR PUBLICARE ESTE OBLIGATORIE

| 18.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 336/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 336/12

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1245/2009 AL COMISIEI

din 17 decembrie 2009

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 18 decembrie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 decembrie 2009.

Pentru Comisie, în numele Președintelui,

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 44,1 |
| MA | 76,0 |
| TN | 125,1 |
| TR | 69,3 |
| ZZ | 78,6 |
| 0707 00 05 | MA | 59,4 |
| TR | 102,6 |
| ZZ | 81,0 |
| 0709 90 70 | MA | 44,2 |
| TR | 98,1 |
| ZZ | 71,2 |
| 0709 90 80 | EG | 175,4 |
| ZZ | 175,4 |
| 0805 10 20 | MA | 56,0 |
| TR | 67,7 |
| ZA | 81,6 |
| ZZ | 68,4 |
| 0805 20 10 | MA | 78,3 |
| TR | 58,0 |
| ZZ | 68,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 52,1 |
| IL | 76,1 |
| TR | 71,9 |
| ZZ | 66,7 |
| 0805 50 10 | TR | 67,7 |
| ZZ | 67,7 |
| 0808 10 80 | CA | 99,8 |
| CN | 88,3 |
| MK | 22,6 |
| US | 91,1 |
| ZZ | 75,5 |
| 0808 20 50 | CN | 47,6 |
| TR | 97,0 |
| US | 168,6 |
| ZZ | 104,4 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

AL

44,1

MA

76,0

TN

125,1

TR

69,3

ZZ

78,6

0707 00 05

MA

59,4

TR

102,6

ZZ

81,0

0709 90 70

MA

44,2

TR

98,1

ZZ

71,2

0709 90 80

EG

175,4

ZZ

175,4

0805 10 20

MA

56,0

TR

67,7

ZA

81,6

ZZ

68,4

0805 20 10

MA

78,3

TR

58,0

ZZ

68,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

52,1

IL

76,1

TR

71,9

ZZ

66,7

0805 50 10

TR

67,7

ZZ

67,7

0808 10 80

CA

99,8

CN

88,3

MK

22,6

US

91,1

ZZ

75,5

0808 20 50

CN

47,6

TR

97,0

US

168,6

ZZ

104,4

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 18.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 336/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 336/14

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1246/2009 AL COMISIEI

din 17 decembrie 2009

de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/10

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 36 alineatul (2) al doilea paragraf a doua teză,

întrucât:

| (1) | Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2009/2010 s-au stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 1230/2009 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(1)

Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2009/2010 s-au stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 1230/2009 al Comisiei (4).

| (2) | Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prețurile reprezentative și taxele suplimentare aplicabile la importul produselor menționate la articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, stabilite de Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/2010, se modifică și figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 18 decembrie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 decembrie 2009.

Pentru Comisie, în numele Președintelui,

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24.

2

(3)  JO L 253, 25.9.2009, p. 3.

3

(4)  JO L 330, 16.12.2009, p. 63.

4

---

ANEXĂ

Valori modificate ale prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare de import pentru zahărul alb, zahărul brut și produsele înscrise la codul NC 1702 90 95 aplicabile începând cu 18 decembrie 2009

| (EUR) |
| --- |
| Codul NC | Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză | Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză |
| 1701 11 10 (1) | 41,66 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 41,66 | 2,41 |
| 1701 12 10 (1) | 41,66 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 41,66 | 2,11 |
| 1701 91 00 (2) | 45,73 | 3,75 |
| 1701 99 10 (2) | 45,73 | 0,62 |
| 1701 99 90 (2) | 45,73 | 0,62 |
| 1702 90 95 (3) | 0,46 | 0,24 |

(EUR)

Codul NC

Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză

Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză

1701 11 10 (1)

41,66

0,00

1701 11 90 (1)

41,66

2,41

1701 12 10 (1)

41,66

0,00

1701 12 90 (1)

41,66

2,11

1701 91 00 (2)

45,73

3,75

1701 99 10 (2)

45,73

0,62

1701 99 90 (2)

45,73

0,62

1702 90 95 (3)

0,46

0,24

---

(1)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul III din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(2)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul II din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(3)  Stabilire la 1 % de conținut de zaharoză.

---

| 18.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 336/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 336/16

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1247/2009 AL COMISIEI

din 17 decembrie 2009

de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite sârme din molibden originare din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,

după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Inițierea

| (1) | La 23 februarie 2009, Comisia Europeană (denumită, în continuare, „Comisia”) a primit o plângere privind importurile de anumite sârme din molibden originare din Republica Populară Chineză (denumită, în continuare, „RPC” sau „țara în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

La 23 februarie 2009, Comisia Europeană (denumită, în continuare, „Comisia”) a primit o plângere privind importurile de anumite sârme din molibden originare din Republica Populară Chineză (denumită, în continuare, „RPC” sau „țara în cauză”).

| (2) | Plângerea a fost introdusă în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază de către Asociația Europeană a Metalelor (EUROMETAUX) (denumită, în continuare, „reclamantul”) în numele unui producător care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 25 %, din producția comunitară totală de sârme din molibden. |
| --- | --- |

(2)

Plângerea a fost introdusă în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază de către Asociația Europeană a Metalelor (EUROMETAUX) (denumită, în continuare, „reclamantul”) în numele unui producător care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 25 %, din producția comunitară totală de sârme din molibden.

| (3) | Plângerea conținea elemente de probă prima facie privind dumpingul și prejudiciul important cauzat de un astfel de dumping, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri. |
| --- | --- |

(3)

Plângerea conținea elemente de probă prima facie privind dumpingul și prejudiciul important cauzat de un astfel de dumping, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.

| (4) | La 8 aprilie 2009, procedura a fost inițiată prin publicarea unui aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). |
| --- | --- |

(4)

La 8 aprilie 2009, procedura a fost inițiată prin publicarea unui aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2).

1.2.   Părțile vizate de procedură

| (5) | Comisia a anunțat oficial producătorii-exportatori din RPC, importatorii, comercianții, utilizatorii și asociațiile cunoscute a fi vizate din Comunitate, autoritățile din RPC, producătorul comunitar reclamant, precum și alți producători comunitari cunoscuți a fi vizați, cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere. S-a acordat dreptul la audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a anunțat oficial producătorii-exportatori din RPC, importatorii, comercianții, utilizatorii și asociațiile cunoscute a fi vizate din Comunitate, autoritățile din RPC, producătorul comunitar reclamant, precum și alți producători comunitari cunoscuți a fi vizați, cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere. S-a acordat dreptul la audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.

| (6) | Pentru a permite producătorilor-exportatori să înainteze, dacă doresc, o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP) sau a tratamentului individual (TI), Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori chinezi cunoscuți a fi vizați, precum și autorităților din RPC. Un singur grup de societăți, format din Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd. și societatea asociată acesteia Jinduicheng Molybdenum Mining Guangming Co., Ltd. (denumit, în continuare, grupul „Jinduicheng”) s-a manifestat și a solicitat acordarea TI. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a permite producătorilor-exportatori să înainteze, dacă doresc, o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP) sau a tratamentului individual (TI), Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori chinezi cunoscuți a fi vizați, precum și autorităților din RPC. Un singur grup de societăți, format din Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd. și societatea asociată acesteia Jinduicheng Molybdenum Mining Guangming Co., Ltd. (denumit, în continuare, grupul „Jinduicheng”) s-a manifestat și a solicitat acordarea TI.

| (7) | Având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori din RPC, precum și de importatori din Comunitate, Comisia a indicat în avizul de deschidere că pot fi utilizate metode de eșantionare în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori din RPC, precum și de importatori din Comunitate, Comisia a indicat în avizul de deschidere că pot fi utilizate metode de eșantionare în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

| (8) | Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori din RPC și importatorilor din Comunitate li s-a cerut să se facă cunoscuți Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de deschidere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori din RPC și importatorilor din Comunitate li s-a cerut să se facă cunoscuți Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de deschidere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză.

| (9) | Având în vedere numărul limitat de răspunsuri la exercițiul de eșantionare, s-a hotărât că eșantionarea nu este necesară nici pentru producătorii-exportatori chinezi, nici pentru importatorii din Comunitate. |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere numărul limitat de răspunsuri la exercițiul de eșantionare, s-a hotărât că eșantionarea nu este necesară nici pentru producătorii-exportatori chinezi, nici pentru importatorii din Comunitate.

| (10) | Au fost trimise chestionare specifice tuturor părților cunoscute a fi vizate, mai precis producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC, producătorilor comunitari, importatorilor, comercianților și utilizatorilor din Comunitate. S-au primit răspunsuri din partea unui grup de producători-exportatori din RPC, a producătorului comunitar reclamant, precum și de la un importator/comerciant și de la un utilizator. |
| --- | --- |

(10)

Au fost trimise chestionare specifice tuturor părților cunoscute a fi vizate, mai precis producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC, producătorilor comunitari, importatorilor, comercianților și utilizatorilor din Comunitate. S-au primit răspunsuri din partea unui grup de producători-exportatori din RPC, a producătorului comunitar reclamant, precum și de la un importator/comerciant și de la un utilizator.

| (11) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului cauzat și a interesului Comunității și a efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:






  (a) | Producători-exportatori din RPC

  Grupul Jinduicheng:






  — | Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd, Xi’an, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului cauzat și a interesului Comunității și a efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

(a)

Producători-exportatori din RPC

Grupul Jinduicheng:

—

Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd, Xi’an,

| — | Jinduicheng Molybdenum Mining Guangming Co., Ltd, Zibo; |
| --- | --- |

—

Jinduicheng Molybdenum Mining Guangming Co., Ltd, Zibo;

| (b) | Producător din Comunitate







  — | Plansee Metall GmbH, Reutte, Austria; |
| --- | --- | --- |

(b)

Producător din Comunitate

—

Plansee Metall GmbH, Reutte, Austria;

| (c) | Utilizator din Comunitate







  — | Praxair Surface Technologies Srl, Fornovo Taro, Italia. |
| --- | --- | --- |

(c)

Utilizator din Comunitate

—

Praxair Surface Technologies Srl, Fornovo Taro, Italia.

| (12) | Ținând cont de necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori din RPC, dintre care niciunul nu a solicitat acordarea TEP, s-a efectuat o vizită de verificare destinată stabilirii valorii normale, pe baza datelor dintr-o țară analoagă, în cazul de față SUA, la sediile următoarei societăți:






  — | Global Tungsten & Powders Corp, Towanda. |
| --- | --- | --- |

(12)

Ținând cont de necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori din RPC, dintre care niciunul nu a solicitat acordarea TEP, s-a efectuat o vizită de verificare destinată stabilirii valorii normale, pe baza datelor dintr-o țară analoagă, în cazul de față SUA, la sediile următoarei societăți:

—

Global Tungsten & Powders Corp, Towanda.

1.3.   Perioada de anchetă

| (13) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2008 și 31 martie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între martie 2005 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită, în continuare, „perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(13)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2008 și 31 martie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între martie 2005 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită, în continuare, „perioada luată în considerare”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

| (14) | Produsul în cauză este sârma din molibden, conținând cel puțin 99,95 % molibden per unitate ponderală, a cărei diametru maxim în secțiune depășește 1,35 mm dar este mai mic de 4,0 mm, originară din RPC (denumită, în continuare, „produsul în cauză”), declarată în prezent la codul NC ex 8102 96 00. |
| --- | --- |

(14)

Produsul în cauză este sârma din molibden, conținând cel puțin 99,95 % molibden per unitate ponderală, a cărei diametru maxim în secțiune depășește 1,35 mm dar este mai mic de 4,0 mm, originară din RPC (denumită, în continuare, „produsul în cauză”), declarată în prezent la codul NC ex 8102 96 00.

| (15) | Sârma din molibden este utilizată, în principal, în sectorul automotoarelor pentru acoperirea metalelor prin pulverizarea termică a pieselor de motor care sunt supuse la uzură, precum segmenții de piston, inelele pentru sincronizator sau componentele de transmisie, pentru a le mări rezistența la abraziune. |
| --- | --- |

(15)

Sârma din molibden este utilizată, în principal, în sectorul automotoarelor pentru acoperirea metalelor prin pulverizarea termică a pieselor de motor care sunt supuse la uzură, precum segmenții de piston, inelele pentru sincronizator sau componentele de transmisie, pentru a le mări rezistența la abraziune.

2.2.   Produsul similar

| (16) | Nu s-au identificat diferențe între produsul în cauză și sârma din molibden produsă de către industria comunitară și vândută pe piața comunitară. Întrucât RPC este o economie în tranziție și niciun exportator nu a solicitat acordarea TEP, astfel cum se precizează la considerentul 6, valoarea normală a trebuit să fie determinată pe baza informațiilor obținute dintr-o țară terță cu economie de piață, SUA. În conformitate cu informațiile disponibile, sârma din molibden produsă și comercializată pe piața internă a SUA, precum și sârma din molibden exportată de SUA către alte piețe, are aceleași proprietăți fizice și chimice de bază ca și sârma din molibden produsă în RPC și exportată în Comunitate. |
| --- | --- |

(16)

Nu s-au identificat diferențe între produsul în cauză și sârma din molibden produsă de către industria comunitară și vândută pe piața comunitară. Întrucât RPC este o economie în tranziție și niciun exportator nu a solicitat acordarea TEP, astfel cum se precizează la considerentul 6, valoarea normală a trebuit să fie determinată pe baza informațiilor obținute dintr-o țară terță cu economie de piață, SUA. În conformitate cu informațiile disponibile, sârma din molibden produsă și comercializată pe piața internă a SUA, precum și sârma din molibden exportată de SUA către alte piețe, are aceleași proprietăți fizice și chimice de bază ca și sârma din molibden produsă în RPC și exportată în Comunitate.

| (17) | Prin urmare, se concluzionează provizoriu că toate tipurile de sârmă din molibden sunt similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(17)

Prin urmare, se concluzionează provizoriu că toate tipurile de sârmă din molibden sunt similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   DUMPINGUL

3.1.   Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP)

| (18) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping referitoare la importurile originare din RPC, valoarea normală este determinată în conformitate cu alineatele (1)-(6) ale articolului menționat, pentru acei producători-exportatori despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(18)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping referitoare la importurile originare din RPC, valoarea normală este determinată în conformitate cu alineatele (1)-(6) ale articolului menționat, pentru acei producători-exportatori despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.

| (19) | Cu toate acestea, astfel cum s-a explicat în considerentul 6 de mai sus, doar grupul Jinduicheng a solicitat acordarea tratamentului individual („TI”). Prin urmare, aceste criterii nu au fost examinate. |
| --- | --- |

(19)

Cu toate acestea, astfel cum s-a explicat în considerentul 6 de mai sus, doar grupul Jinduicheng a solicitat acordarea tratamentului individual („TI”). Prin urmare, aceste criterii nu au fost examinate.

3.2.   Tratamentul individual (TI)

| (20) | Ca regulă generală, în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc toate criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, iar societăților li se poate astfel acorda TI. |
| --- | --- |

(20)

Ca regulă generală, în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc toate criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, iar societăților li se poate astfel acorda TI.

| (21) | Pe scurt și doar din motive de claritate, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:






  (a) | în cazul unor întreprinderi controlate total sau parțial de străini sau în cazul întreprinderilor comune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile; |
| --- | --- | --- |

(21)

Pe scurt și doar din motive de claritate, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:

(a)

în cazul unor întreprinderi controlate total sau parțial de străini sau în cazul întreprinderilor comune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;

| (b) | prețurile de export, cantitățile exportate, precum și condițiile și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber; |
| --- | --- |

(b)

prețurile de export, cantitățile exportate, precum și condițiile și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;

| (c) | majoritatea acțiunilor aparține unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din consiliul de administrație sau care dețin funcții cheie de conducere sunt în minoritate sau trebuie să se demonstreze că societatea este, cu toate acestea, suficient de independentă de intervenția statului; |
| --- | --- |

(c)

majoritatea acțiunilor aparține unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din consiliul de administrație sau care dețin funcții cheie de conducere sunt în minoritate sau trebuie să se demonstreze că societatea este, cu toate acestea, suficient de independentă de intervenția statului;

| (d) | operațiunile de schimb valutar sunt efectuate la cursul pieței; |
| --- | --- |

(d)

operațiunile de schimb valutar sunt efectuate la cursul pieței;

| (e) | intervenția statului nu este de asemenea natură încât să permită circumvenția măsurilor, în cazul în care exportatorilor individuali le sunt aplicate niveluri diferite de taxe. |
| --- | --- |

(e)

intervenția statului nu este de asemenea natură încât să permită circumvenția măsurilor, în cazul în care exportatorilor individuali le sunt aplicate niveluri diferite de taxe.

| (22) | În ceea ce privește criteriul de la litera (c), s-a constatat că societatea mamă, Jingduicheng Molybdenum Co., Ltd, aparținea statului. Într-adevăr, s-a descoperit faptul că în cursul PA numai 20 % din acțiuni erau deținute de persoane private, aceste acțiuni reprezentând numai 2,4 % din drepturile de vot. Restul de 80 % din acțiuni, cărora le revenea 97,6 % din drepturile de vot, aparțineau unor întreprinderi deținute de stat. |
| --- | --- |

(22)

În ceea ce privește criteriul de la litera (c), s-a constatat că societatea mamă, Jingduicheng Molybdenum Co., Ltd, aparținea statului. Într-adevăr, s-a descoperit faptul că în cursul PA numai 20 % din acțiuni erau deținute de persoane private, aceste acțiuni reprezentând numai 2,4 % din drepturile de vot. Restul de 80 % din acțiuni, cărora le revenea 97,6 % din drepturile de vot, aparțineau unor întreprinderi deținute de stat.

| (23) | Pe baza constatărilor de mai sus s-a stabilit în mod provizoriu faptul că nu se poate acorda TI grupului Jinduicheng, conform criteriilor stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(23)

Pe baza constatărilor de mai sus s-a stabilit în mod provizoriu faptul că nu se poate acorda TI grupului Jinduicheng, conform criteriilor stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.

3.3.   Valoarea normală

| (24) | În avizul de deschidere se prevedea utilizarea SUA drept țară analogă. Un producător din SUA, Global Tungsten & Powders Corp (denumit, în continuare, „Global Tungsten”), a fost de acord să coopereze și a furnizat toate informațiile necesare în scopul stabilirii valorii normale pentru RPC. Grupul Jinduicheng a contestat această alegere și a propus producători cu sediul în Mexic și India. Cu toate acestea, societățile care au fost contactate în aceste țări fie au refuzat să coopereze, precum societățile din India, fie au indicat că nu fabrică produsul similar. Astfel, SUA a fost confirmată drept țară analogă corespunzătoare în scopul stabilirii valorii normale pentru RPC. |
| --- | --- |

(24)

În avizul de deschidere se prevedea utilizarea SUA drept țară analogă. Un producător din SUA, Global Tungsten & Powders Corp (denumit, în continuare, „Global Tungsten”), a fost de acord să coopereze și a furnizat toate informațiile necesare în scopul stabilirii valorii normale pentru RPC. Grupul Jinduicheng a contestat această alegere și a propus producători cu sediul în Mexic și India. Cu toate acestea, societățile care au fost contactate în aceste țări fie au refuzat să coopereze, precum societățile din India, fie au indicat că nu fabrică produsul similar. Astfel, SUA a fost confirmată drept țară analogă corespunzătoare în scopul stabilirii valorii normale pentru RPC.

| (25) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, ar trebui notat faptul că, având în vedere că producătorul din țara analogă efectua numai vânzări marginale pe piața internă din SUA, s-a considerat că nu este rezonabil să se utilizeze aceste date privind vânzările în scopul stabilii sau a construirii valorii normale. Prin urmare, valoarea normală pentru RPC a fost stabilită în mod provizoriu pe baza prețurilor practicate de SUA la exportul către alte țări terțe, inclusiv către Comunitate. |
| --- | --- |

(25)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, ar trebui notat faptul că, având în vedere că producătorul din țara analogă efectua numai vânzări marginale pe piața internă din SUA, s-a considerat că nu este rezonabil să se utilizeze aceste date privind vânzările în scopul stabilii sau a construirii valorii normale. Prin urmare, valoarea normală pentru RPC a fost stabilită în mod provizoriu pe baza prețurilor practicate de SUA la exportul către alte țări terțe, inclusiv către Comunitate.

3.4.   Prețul de export

| (26) | Astfel cum s-a explicat în considerentul 9, doar un grup de societăți, grupul Jinduicheng, care reprezenta între 60 și 75 % (3) din importurile din RPC către Comunitate, a cooperat la anchetă. Din acest motiv, nivelul de cooperare a fost considerat scăzut. Prin urmare, prețurile de export pentru toți exportatorii chinezi au fost stabilite în mod provizoriu pe baza cifrelor raportate de grupul care a cooperat, fiind completate cu date Eurostat privind importurile, ajustate în mod corespunzător, astfel cum se explică în considerentul 34 de mai jos. |
| --- | --- |

(26)

Astfel cum s-a explicat în considerentul 9, doar un grup de societăți, grupul Jinduicheng, care reprezenta între 60 și 75 % (3) din importurile din RPC către Comunitate, a cooperat la anchetă. Din acest motiv, nivelul de cooperare a fost considerat scăzut. Prin urmare, prețurile de export pentru toți exportatorii chinezi au fost stabilite în mod provizoriu pe baza cifrelor raportate de grupul care a cooperat, fiind completate cu date Eurostat privind importurile, ajustate în mod corespunzător, astfel cum se explică în considerentul 34 de mai jos.

3.5.   Comparația

| (27) | Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat pe baza nivelului franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-au luat în considerare, în cazul în care erau aplicabile și justificate, subvențiile primite pentru acoperirea costurilor de transport, de navlu și de asigurare, a costurilor de manipulare, de încărcare, a costurilor auxiliare și a taxelor indirecte. |
| --- | --- |

(27)

Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat pe baza nivelului franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-au luat în considerare, în cazul în care erau aplicabile și justificate, subvențiile primite pentru acoperirea costurilor de transport, de navlu și de asigurare, a costurilor de manipulare, de încărcare, a costurilor auxiliare și a taxelor indirecte.

3.6.   Marja de dumping

| (28) | Astfel cum se explică în considerentul 23 de mai sus, grupul Jinduicheng nu a îndeplinit toate criteriile pentru TI stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Prin urmare, s-a stabilit o marjă de dumping la nivel național pentru RPC. |
| --- | --- |

(28)

Astfel cum se explică în considerentul 23 de mai sus, grupul Jinduicheng nu a îndeplinit toate criteriile pentru TI stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Prin urmare, s-a stabilit o marjă de dumping la nivel național pentru RPC.

| (29) | Marja de dumping la nivel național pentru RPC a fost stabilită provizoriu la 68,4 % din prețul la frontiera Comunității CIF, înainte de vămuire. |
| --- | --- |

(29)

Marja de dumping la nivel național pentru RPC a fost stabilită provizoriu la 68,4 % din prețul la frontiera Comunității CIF, înainte de vămuire.

4.   PREJUDICIUL

4.1.   Producția comunitară

| (30) | Ancheta a stabilit că în Comunitate există doi producători care fabrică produsul similar pentru piața necaptivă. Unul dintre producători și-a exprimat poziția neutră în legătură cu această procedură și a furnizat date generale privind producția și vânzările sale. Celălalt producător, în numele căruia a fost formulată plângerea, a cooperat în totalitate la anchetă și a transmis chestionarul completat. Prin urmare, pentru a proteja confidențialitatea informațiilor comerciale referitoare la producătorul respectiv, toate cifrele privind datele sensibile menționate mai jos au fost indexate sau prezentate sub formă de intervale. Cifrele între paranteze se referă la cifre negative. |
| --- | --- |

(30)

Ancheta a stabilit că în Comunitate există doi producători care fabrică produsul similar pentru piața necaptivă. Unul dintre producători și-a exprimat poziția neutră în legătură cu această procedură și a furnizat date generale privind producția și vânzările sale. Celălalt producător, în numele căruia a fost formulată plângerea, a cooperat în totalitate la anchetă și a transmis chestionarul completat. Prin urmare, pentru a proteja confidențialitatea informațiilor comerciale referitoare la producătorul respectiv, toate cifrele privind datele sensibile menționate mai jos au fost indexate sau prezentate sub formă de intervale. Cifrele între paranteze se referă la cifre negative.

| (31) | Având în vedere cele de mai sus, volumul producției comunitare în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază a fost calculat prin adunarea volumului producției producătorului comunitar care a cooperat în totalitate și a volumului producției celuilalt producător comunitar. |
| --- | --- |

(31)

Având în vedere cele de mai sus, volumul producției comunitare în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază a fost calculat prin adunarea volumului producției producătorului comunitar care a cooperat în totalitate și a volumului producției celuilalt producător comunitar.

4.2.   Definiția industriei comunitare

| (32) | Ancheta a arătat că producția producătorului comunitar care a cooperat în totalitate la anchetă reprezenta peste 80 % din volumul de sârmă din molibden produsă în Comunitate pe parcursul PA. Prin urmare, s-a considerat că societatea respectivă era adecvată pentru a reprezenta industria comunitară în sensul articolelor 4 alineatul (1) și 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(32)

Ancheta a arătat că producția producătorului comunitar care a cooperat în totalitate la anchetă reprezenta peste 80 % din volumul de sârmă din molibden produsă în Comunitate pe parcursul PA. Prin urmare, s-a considerat că societatea respectivă era adecvată pentru a reprezenta industria comunitară în sensul articolelor 4 alineatul (1) și 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (33) | Având în vedere că producătorul comunitar respectiv folosește un an fiscal care durează între 1 martie și 28 februarie anul următor, toate datele care urmează sunt prezentate pentru ani fiscali (AF) și nu pentru ani calendaristici (de exemplu AF2005 acoperă perioada dintre 1 martie 2004 și 28 februarie 2005). Cu toate acestea, datele utilizate pentru PA, astfel cum se menționează în considerentul 13, acoperă perioada cuprinsă între 1 aprilie 2008 și 31 martie 2009. Datele referitoare la importuri au fost stabilite pe aceeași bază. |
| --- | --- |

(33)

Având în vedere că producătorul comunitar respectiv folosește un an fiscal care durează între 1 martie și 28 februarie anul următor, toate datele care urmează sunt prezentate pentru ani fiscali (AF) și nu pentru ani calendaristici (de exemplu AF2005 acoperă perioada dintre 1 martie 2004 și 28 februarie 2005). Cu toate acestea, datele utilizate pentru PA, astfel cum se menționează în considerentul 13, acoperă perioada cuprinsă între 1 aprilie 2008 și 31 martie 2009. Datele referitoare la importuri au fost stabilite pe aceeași bază.

4.3.   Consumul comunitar

| (34) | Consumul comunitar a fost stabilit prin adunarea volumului vânzărilor efectuate de producătorii cunoscuți din Comunitate și a tuturor importurilor din țările terțe extrase din datele Eurostat. Se reamintește faptul că în codul NC sub care este declarat produsul în cauză sunt incluse și alte produse decât produsul în cauză. În absența unor statistici specifice privind importurile produsului în cauză, datele Eurostat au fost ajustate în conformitate cu metoda sugerată în plângere. Această metodă a fost considerată demnă de încredere pentru obținerea datelor referitoare la produsul în cauză. |
| --- | --- |

(34)

Consumul comunitar a fost stabilit prin adunarea volumului vânzărilor efectuate de producătorii cunoscuți din Comunitate și a tuturor importurilor din țările terțe extrase din datele Eurostat. Se reamintește faptul că în codul NC sub care este declarat produsul în cauză sunt incluse și alte produse decât produsul în cauză. În absența unor statistici specifice privind importurile produsului în cauză, datele Eurostat au fost ajustate în conformitate cu metoda sugerată în plângere. Această metodă a fost considerată demnă de încredere pentru obținerea datelor referitoare la produsul în cauză.

| (35) | Datele din tabelul 1 de mai jos arată că cererea comunitară privind produsul în cauză a scăzut cu 10 % în cursul perioadei în cauză. Aceasta a crescut cu 4 % până în 2008, după care a scăzut brusc, ca urmare a crizei economice, afectând în special sectorul automotoarelor.

  Tabelul 1











  Consumul comunitar | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tone | 397 | 405 | 412 | 411 | 358 |
| Indice | 100 | 102 | 104 | 104 | 90 |
| Sursă: Eurostat, datele din plângere și răspunsurile la chestionar. |

(35)

Datele din tabelul 1 de mai jos arată că cererea comunitară privind produsul în cauză a scăzut cu 10 % în cursul perioadei în cauză. Aceasta a crescut cu 4 % până în 2008, după care a scăzut brusc, ca urmare a crizei economice, afectând în special sectorul automotoarelor.

Tabelul 1

Consumul comunitar

2005

2006

2007

2008

PA

Tone

397

405

412

411

358

Indice

100

102

104

104

90

Sursă: Eurostat, datele din plângere și răspunsurile la chestionar.

4.4.   Importurile din RPC în Comunitate

4.4.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din RPC

| (36) | Din motivele menționate în considerentul 34 de mai sus, volumul importurilor din China ale produsului în cauză pe parcursul perioadei în cauză s-au bazat pe date transmise de Eurostat, ajustate în conformitate cu metoda sugerată în plângere. Pe această bază, evoluția importurilor din China a fost următoarea:

  Tabelul 2 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum (tone) | 36 | 65 | 69 | 116 | 97 |
| Indice | 100 | 181 | 192 | 322 | 269 |
| Cota de piață | | | | | |
| Indice | 100 | 176 | 184 | 310 | 297 |
| Prețuri (EUR/tonă) | 46 712 | 62 644 | 56 236 | 53 019 | 50 892 |
| Indice | 100 | 134 | 120 | 114 | 109 |
| Sursă: Date Eurostat, date din plângere. |

(36)

Din motivele menționate în considerentul 34 de mai sus, volumul importurilor din China ale produsului în cauză pe parcursul perioadei în cauză s-au bazat pe date transmise de Eurostat, ajustate în conformitate cu metoda sugerată în plângere. Pe această bază, evoluția importurilor din China a fost următoarea:

Tabelul 2

2005

2006

2007

2008

PA

Volum (tone)

36

65

69

116

97

Indice

100

181

192

322

269

Cota de piață

Indice

100

176

184

310

297

Prețuri (EUR/tonă)

46 712

62 644

56 236

53 019

50 892

Indice

100

134

120

114

109

Sursă: Date Eurostat, date din plângere.

| (37) | Importurile provenite din RPC care au făcut obiectul unui dumping au crescut în mod semnificativ de la 36 de tone în 2005 la 116 tone în 2008, adică de peste trei ori. După înregistrarea unei valori de vârf în 2008, importurile respective au scăzut pe parcursul PA, în paralel cu evoluția consumului comunitar. Cu toate acestea, cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața comunitară aproape că s-a triplat între anul 2005 și PA. |
| --- | --- |

(37)

Importurile provenite din RPC care au făcut obiectul unui dumping au crescut în mod semnificativ de la 36 de tone în 2005 la 116 tone în 2008, adică de peste trei ori. După înregistrarea unei valori de vârf în 2008, importurile respective au scăzut pe parcursul PA, în paralel cu evoluția consumului comunitar. Cu toate acestea, cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața comunitară aproape că s-a triplat între anul 2005 și PA.

| (38) | Prețul mediu de import din RPC a înregistrat nivelul cel mai scăzut în anul 2005. Acesta a atins nivelul maxim în anul 2006, apoi a scăzut progresiv cu 19 % între anul 2006 și PA. |
| --- | --- |

(38)

Prețul mediu de import din RPC a înregistrat nivelul cel mai scăzut în anul 2005. Acesta a atins nivelul maxim în anul 2006, apoi a scăzut progresiv cu 19 % între anul 2006 și PA.

4.4.2.   Subcotarea prețului

| (39) | În sensul analizei subcotării prețului, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de către industria comunitară pentru clienții independenți pe piața comunitară, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate ale importurilor din RPC către primul client independent, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește costurile posterioare importului și taxele vamale. |
| --- | --- |

(39)

În sensul analizei subcotării prețului, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de către industria comunitară pentru clienții independenți pe piața comunitară, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate ale importurilor din RPC către primul client independent, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește costurile posterioare importului și taxele vamale.

| (40) | Comparația a arătat că pe parcursul PA prețurile de import din RPC au subcotat prețurile practicate de industria comunitară, exprimate ca procent din acestea din urmă, cu 30 până la 35 %. |
| --- | --- |

(40)

Comparația a arătat că pe parcursul PA prețurile de import din RPC au subcotat prețurile practicate de industria comunitară, exprimate ca procent din acestea din urmă, cu 30 până la 35 %.

4.5.   Situația economică a industriei comunitare

4.5.1.   Observații preliminare

| (41) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei comunitare a cuprins și o evaluare a tuturor indicatorilor economici pentru evaluarea situației industriei comunitare din anul 2005 până la sfârșitul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(41)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei comunitare a cuprins și o evaluare a tuturor indicatorilor economici pentru evaluarea situației industriei comunitare din anul 2005 până la sfârșitul perioadei de anchetă.

4.5.2.   Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității

Tabelul 3

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producție (indice) | 100 | 98 | 96 | 73 | 67 |
| Capacitate (indice) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Utilizarea capacităților (indice) | 100 | 98 | 96 | 73 | 67 |
| Sursă: Răspunsuri la chestionar. |

2005

2006

2007

2008

PA

Producție (indice)

100

98

96

73

67

Capacitate (indice)

100

100

100

100

100

Utilizarea capacităților (indice)

100

98

96

73

67

Sursă: Răspunsuri la chestionar.

| (42) | Astfel cum se arată în tabelul de mai sus, producția industriei comunitare a scăzut progresiv cu 33 % în cursul perioadei în cauză, în concordanță cu o creștere semnificativă a importurilor din China – importurile din această țară crescând de peste trei ori în cursul aceleiași perioade. Într-o primă etapă, între 2005 și 2008, producția industriei comunitare s-a redus cu 27 %. Această tendință descrescătoare a fost confirmată între 2008 și PA, când producția a scăzut cu încă 8 %. |
| --- | --- |

(42)

Astfel cum se arată în tabelul de mai sus, producția industriei comunitare a scăzut progresiv cu 33 % în cursul perioadei în cauză, în concordanță cu o creștere semnificativă a importurilor din China – importurile din această țară crescând de peste trei ori în cursul aceleiași perioade. Într-o primă etapă, între 2005 și 2008, producția industriei comunitare s-a redus cu 27 %. Această tendință descrescătoare a fost confirmată între 2008 și PA, când producția a scăzut cu încă 8 %.

| (43) | În timp ce capacitatea de producție a rămas stabilă, utilizarea capacității a urmat aceeași tendință descrescătoare precum producția pe parcursul perioadei în cauză. |
| --- | --- |

(43)

În timp ce capacitatea de producție a rămas stabilă, utilizarea capacității a urmat aceeași tendință descrescătoare precum producția pe parcursul perioadei în cauză.

4.5.3.   Volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea și prețurile medii unitare în Comunitate

| (44) | Cifrele de mai jos reprezintă vânzările realizate de industria comunitară către clienți independenți din Comunitate, sub formă indexată.

  Tabelul 4 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor pe piața Comunității (indice) | 100 | 99 | 92 | 75 | 68 |
| Cotă de piață (indice) | 100 | 97 | 89 | 72 | 76 |
| Prețuri medii de vânzare (indice) | 100 | 86 | 96 | 95 | 92 |
| Sursă: Răspunsuri la chestionar. |

(44)

Cifrele de mai jos reprezintă vânzările realizate de industria comunitară către clienți independenți din Comunitate, sub formă indexată.

Tabelul 4

2005

2006

2007

2008

PA

Volumul vânzărilor pe piața Comunității (indice)

100

99

92

75

68

Cotă de piață (indice)

100

97

89

72

76

Prețuri medii de vânzare (indice)

100

86

96

95

92

Sursă: Răspunsuri la chestionar.

| (45) | Volumul vânzărilor industriei comunitare către clienți independenți de pe piața comunitară a scăzut semnificativ cu 32 % pe parcursul perioadei în cauză. Această scădere a fost cu mult mai pronunțată decât scăderea consumului (– 10 %) pe parcursul aceleiași perioade. Prin urmare, industria comunitară a pierdut și o cotă semnificativă de piață în cursul aceleiași perioade. |
| --- | --- |

(45)

Volumul vânzărilor industriei comunitare către clienți independenți de pe piața comunitară a scăzut semnificativ cu 32 % pe parcursul perioadei în cauză. Această scădere a fost cu mult mai pronunțată decât scăderea consumului (– 10 %) pe parcursul aceleiași perioade. Prin urmare, industria comunitară a pierdut și o cotă semnificativă de piață în cursul aceleiași perioade.

| (46) | Prețul de vânzare mediu franco fabrică al industriei comunitare către clienți independenți pe piața Comunității a urmat o tendință descrescătoare pe parcursul perioadei în cauză. În această perioadă s-a observat o ușoară creștere în 2007 în comparație cu 2006, în concordanță cu creșterea prețurilor materiilor prime în acel an, după care prețurile de vânzare au scăzut din nou. În general, industria comunitară a trebuit să își micșoreze cu 8 % prețurile medii de vânzare pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(46)

Prețul de vânzare mediu franco fabrică al industriei comunitare către clienți independenți pe piața Comunității a urmat o tendință descrescătoare pe parcursul perioadei în cauză. În această perioadă s-a observat o ușoară creștere în 2007 în comparație cu 2006, în concordanță cu creșterea prețurilor materiilor prime în acel an, după care prețurile de vânzare au scăzut din nou. În general, industria comunitară a trebuit să își micșoreze cu 8 % prețurile medii de vânzare pe piața comunitară.

4.5.4.   Stocuri

| (47) | Cifrele de mai jos reprezintă volumul stocurilor la sfârșitul fiecărei perioade.

  Tabelul 5 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri (indice) | 100 | 179 | 72 | 253 | 233 |
| Sursă: Răspunsuri la chestionar. |

(47)

Cifrele de mai jos reprezintă volumul stocurilor la sfârșitul fiecărei perioade.

Tabelul 5

2005

2006

2007

2008

PA

Stocuri (indice)

100

179

72

253

233

Sursă: Răspunsuri la chestionar.

| (48) | Stocurile au crescut semnificativ cu 133 % în cursul perioadei în cauză, ceea ce reflectă dificultățile crescânde pe care le întâmpină industria pentru a-și vinde produsele pe piața comunitară. Scăderea observată a stocurilor între 2006 și 2007 a urmat tendința consumului comunitar pe parcursul aceleiași perioade. |
| --- | --- |

(48)

Stocurile au crescut semnificativ cu 133 % în cursul perioadei în cauză, ceea ce reflectă dificultățile crescânde pe care le întâmpină industria pentru a-și vinde produsele pe piața comunitară. Scăderea observată a stocurilor între 2006 și 2007 a urmat tendința consumului comunitar pe parcursul aceleiași perioade.

4.5.5.   Ocuparea forței de muncă, salariile și productivitatea

| (49) | Ocuparea forței de muncă, costul forței de muncă și productivitatea din industria comunitară au evoluat după cum urmează.

  Tabelul 6 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă – echivalent normă întreagă (ENI) Indice | 100 | 109 | 100 | 73 | 68 |
| Costul forței de muncă (EUR/ENI) Indice | 100 | 106 | 109 | 106 | 106 |
| Productivitate (indice) | 100 | 90 | 96 | 100 | 98 |
| Sursă: Răspunsuri la chestionar. |

(49)

Ocuparea forței de muncă, costul forței de muncă și productivitatea din industria comunitară au evoluat după cum urmează.

Tabelul 6

2005

2006

2007

2008

PA

Ocuparea forței de muncă – echivalent normă întreagă (ENI) Indice

100

109

100

73

68

Costul forței de muncă (EUR/ENI) Indice

100

106

109

106

106

Productivitate (indice)

100

90

96

100

98

Sursă: Răspunsuri la chestionar.

| (50) | Industria comunitară a redus în mod semnificativ numărul angajaților săi între 2005 și PA. Această reducere s-a datorat scăderii producției și eforturilor industriei comunitare de a raționaliza producția și de a relansa productivitatea. Rezultatele acestui proces de raționalizare din cadrul industriei comunitare s-au reflectat, astfel, în productivitatea relativ stabilă pe parcursul perioadei în cauză. |
| --- | --- |

(50)

Industria comunitară a redus în mod semnificativ numărul angajaților săi între 2005 și PA. Această reducere s-a datorat scăderii producției și eforturilor industriei comunitare de a raționaliza producția și de a relansa productivitatea. Rezultatele acestui proces de raționalizare din cadrul industriei comunitare s-au reflectat, astfel, în productivitatea relativ stabilă pe parcursul perioadei în cauză.

| (51) | Nivelurile medii ale salariilor au înregistrat o creștere la începutul perioadei în cauză, dar au descrescut din nou între 2007 și PA. |
| --- | --- |

(51)

Nivelurile medii ale salariilor au înregistrat o creștere la începutul perioadei în cauză, dar au descrescut din nou între 2007 și PA.

4.5.6.   Rentabilitatea și fluxul de lichidități

| (52) | Nivelurile profiturilor și fluxului de lichidități provenite din vânzările de sârmă din molibden efectuate de industria comunitară au înregistrat o tendință negativă pe parcursul perioadei în cauză, cu excepția anului 2007.

  Tabelul 7 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitate (indice) | (100) | (214) | 190 | (117) | (151) |
| Flux de lichidități (indice) | (100) | (344) | 838 | (41) | (97) |
| Sursă: Răspunsuri la chestionar. |

(52)

Nivelurile profiturilor și fluxului de lichidități provenite din vânzările de sârmă din molibden efectuate de industria comunitară au înregistrat o tendință negativă pe parcursul perioadei în cauză, cu excepția anului 2007.

Tabelul 7

2005

2006

2007

2008

PA

Rentabilitate (indice)

(100)

(214)

190

(117)

(151)

Flux de lichidități (indice)

(100)

(344)

838

(41)

(97)

Sursă: Răspunsuri la chestionar.

| (53) | Rentabilitatea s-a deteriorat semnificativ în cursul perioadei în cauză, în special între 2007 și PA, când a atins nivelul cel mai scăzut. Ancheta a arătat că nivelul mai ridicat al rentabilității din anul 2007 a fost legat de dezvoltarea pozitivă a consumului la nivel comunitar, de raționalizarea eforturilor industriei comunitare și de faptul că industria comunitară a reușit să crească nivelul prețurilor sale de vânzare pe parcursul anului respectiv. |
| --- | --- |

(53)

Rentabilitatea s-a deteriorat semnificativ în cursul perioadei în cauză, în special între 2007 și PA, când a atins nivelul cel mai scăzut. Ancheta a arătat că nivelul mai ridicat al rentabilității din anul 2007 a fost legat de dezvoltarea pozitivă a consumului la nivel comunitar, de raționalizarea eforturilor industriei comunitare și de faptul că industria comunitară a reușit să crească nivelul prețurilor sale de vânzare pe parcursul anului respectiv.

| (54) | Tendința fluxului de lichidități, care reprezintă un indicator al capacității industriei de a-și autofinanța activitățile, a reflectat într-o mare măsură evoluția rentabilității. În general, ancheta a arătat că fluxul de lichidități s-a deteriorat pe parcursul perioadei în cauză. |
| --- | --- |

(54)

Tendința fluxului de lichidități, care reprezintă un indicator al capacității industriei de a-și autofinanța activitățile, a reflectat într-o mare măsură evoluția rentabilității. În general, ancheta a arătat că fluxul de lichidități s-a deteriorat pe parcursul perioadei în cauză.

4.5.7.   Investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

| (55) | La începutul perioadei în cauză, industria comunitară a investit semnificativ în sectorul de producție în cauză. Cu toate acestea, începând cu anul 2006, a trebuit ca investițiile să fie reduse. |
| --- | --- |

(55)

La începutul perioadei în cauză, industria comunitară a investit semnificativ în sectorul de producție în cauză. Cu toate acestea, începând cu anul 2006, a trebuit ca investițiile să fie reduse.

| (56) | Ancheta a arătat că tendința capacității industriei comunitare de a mobiliza capitaluri era aceeași ca în cazul rentabilității.

  Tabelul 8 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investiții (indice) | 100 | 41 | 6 | 5 | 6 |
| Randamentul investițiilor (indice) | (100) | (102) | 158 | (87) | (106) |
| Sursă: Răspunsuri la chestionar. |

(56)

Ancheta a arătat că tendința capacității industriei comunitare de a mobiliza capitaluri era aceeași ca în cazul rentabilității.

Tabelul 8

2005

2006

2007

2008

PA

Investiții (indice)

100

41

6

5

6

Randamentul investițiilor (indice)

(100)

(102)

158

(87)

(106)

Sursă: Răspunsuri la chestionar.

4.5.8.   Amploarea marjei de dumping efective

| (57) | Marja de dumping constatată, indicată în considerentul 32 de mai sus, a fost cu mult peste nivelul minim. În plus, date fiind volumul și prețul importurilor care fac obiectul unui dumping, în special pe parcursul PA, impactul marjei de dumping efective asupra pieței comunitare nu a putut fi considerat ca fiind neglijabil. |
| --- | --- |

(57)

Marja de dumping constatată, indicată în considerentul 32 de mai sus, a fost cu mult peste nivelul minim. În plus, date fiind volumul și prețul importurilor care fac obiectul unui dumping, în special pe parcursul PA, impactul marjei de dumping efective asupra pieței comunitare nu a putut fi considerat ca fiind neglijabil.

4.6.   Concluzii privind prejudiciul

| (58) | Între 2005 și PA, volumul importurilor produsului în cauză originar din RPC care fac obiectul unui dumping a crescut cu peste 150 %, atingând o cotă de piață de 27,0 % la sfârșitul perioadei în cauză. Pe parcursul PA, importurile la preț redus din RPC care fac obiectul unui dumping au subcotat substanțial prețurile de vânzare practicate de Comunitate. Subcotarea prețului mediu ponderat era la fel de importantă, variind între 30 și 35 % pe parcursul PA. |
| --- | --- |

(58)

Între 2005 și PA, volumul importurilor produsului în cauză originar din RPC care fac obiectul unui dumping a crescut cu peste 150 %, atingând o cotă de piață de 27,0 % la sfârșitul perioadei în cauză. Pe parcursul PA, importurile la preț redus din RPC care fac obiectul unui dumping au subcotat substanțial prețurile de vânzare practicate de Comunitate. Subcotarea prețului mediu ponderat era la fel de importantă, variind între 30 și 35 % pe parcursul PA.

| (59) | Pe parcursul aceleiași perioade, în timp ce consumul comunitar a scăzut cu 10 %, volumul vânzărilor industriei comunitare a scăzut cu 32 %. Cota sa de piață a scăzut cu 17 puncte procentuale, iar prețurile sale de vânzare au trebuit să fie reduse cu 8 % pentru a limita eroziunea prețurilor de vânzare și scăderea cotei de piață. |
| --- | --- |

(59)

Pe parcursul aceleiași perioade, în timp ce consumul comunitar a scăzut cu 10 %, volumul vânzărilor industriei comunitare a scăzut cu 32 %. Cota sa de piață a scăzut cu 17 puncte procentuale, iar prețurile sale de vânzare au trebuit să fie reduse cu 8 % pentru a limita eroziunea prețurilor de vânzare și scăderea cotei de piață.

| (60) | Prin urmare, situația industriei comunitare s-a deteriorat substanțial pe parcursul perioadei în cauză. Producția a scăzut cu 33 %, la fel și utilizarea capacităților, atingând un nivel foarte scăzut pe parcursul PA, în timp ce nivelul stocurilor a crescut mai mult de două ori. Deteriorarea situației industriei comunitare în cursul perioadei în cauză a fost confirmat, de asemenea, prin evoluția negativă a rentabilității, a fluxului de lichidități, a ocupării forței de muncă și a investițiilor. |
| --- | --- |

(60)

Prin urmare, situația industriei comunitare s-a deteriorat substanțial pe parcursul perioadei în cauză. Producția a scăzut cu 33 %, la fel și utilizarea capacităților, atingând un nivel foarte scăzut pe parcursul PA, în timp ce nivelul stocurilor a crescut mai mult de două ori. Deteriorarea situației industriei comunitare în cursul perioadei în cauză a fost confirmat, de asemenea, prin evoluția negativă a rentabilității, a fluxului de lichidități, a ocupării forței de muncă și a investițiilor.

| (61) | Ținând seama de cele menționate anterior, s-a concluzionat în mod provizoriu că industria comunitară a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(61)

Ținând seama de cele menționate anterior, s-a concluzionat în mod provizoriu că industria comunitară a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 din regulamentul de bază.

5.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

5.1.   Introducere

| (62) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă importurile care fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză originare din RPC au cauzat prejudicii industriei comunitare într-o astfel de măsură încât să poată fi clasificate ca importante. În afara importurilor care fac obiectul unui dumping au mai fost examinați și alți factori cunoscuți, care ar putea prejudicia în același timp industria comunitară, pentru a se evita ca eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să fie atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(62)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă importurile care fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză originare din RPC au cauzat prejudicii industriei comunitare într-o astfel de măsură încât să poată fi clasificate ca importante. În afara importurilor care fac obiectul unui dumping au mai fost examinați și alți factori cunoscuți, care ar putea prejudicia în același timp industria comunitară, pentru a se evita ca eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să fie atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.

5.2.   Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping

| (63) | Deteriorarea situației economice a industriei comunitare a coincis cu creșterea bruscă a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din RPC. Volumul acestora a crescut cu peste 150 % între anul 2005 și PA, iar cota de piață a acestora aproape că s-a triplat pe parcursul perioadei în cauză. În cursul perioadei respective, volumurile vânzărilor industriei comunitare au scăzut considerabil cu 32 %. În același timp, s-a pierdut o parte semnificativă a cotei de piață, iar aproape toți ceilalți indicatori ai prejudiciului precum producția, utilizarea capacităților, investițiile, rentabilitatea, fluxul de lichidități, ocuparea forței de muncă au înregistrat tendințe descrescătoare semnificative pe parcursul perioadei în cauză. |
| --- | --- |

(63)

Deteriorarea situației economice a industriei comunitare a coincis cu creșterea bruscă a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din RPC. Volumul acestora a crescut cu peste 150 % între anul 2005 și PA, iar cota de piață a acestora aproape că s-a triplat pe parcursul perioadei în cauză. În cursul perioadei respective, volumurile vânzărilor industriei comunitare au scăzut considerabil cu 32 %. În același timp, s-a pierdut o parte semnificativă a cotei de piață, iar aproape toți ceilalți indicatori ai prejudiciului precum producția, utilizarea capacităților, investițiile, rentabilitatea, fluxul de lichidități, ocuparea forței de muncă au înregistrat tendințe descrescătoare semnificative pe parcursul perioadei în cauză.

| (64) | Cu toate că prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping au crescut la începutul perioadei în cauză, acestea au scăzut în mod continuu și semnificativ cu 19 % în restul perioadei. În ciuda faptului că industria comunitară a scăzut cu 8 % prețurile practicate, importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC au rămas, în mod constant, la un nivel situat sub prețurile practicate de industria comunitară, subcotând aceste prețuri cu 30 - 35 % pe parcursul PA. |
| --- | --- |

(64)

Cu toate că prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping au crescut la începutul perioadei în cauză, acestea au scăzut în mod continuu și semnificativ cu 19 % în restul perioadei. În ciuda faptului că industria comunitară a scăzut cu 8 % prețurile practicate, importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC au rămas, în mod constant, la un nivel situat sub prețurile practicate de industria comunitară, subcotând aceste prețuri cu 30 - 35 % pe parcursul PA.

| (65) | În contextul unei situații economice negative, în special pe parcursul PA, legată de criza economică care a afectat îndeosebi industria automotoarelor, volumul vânzărilor industriei comunitare a scăzut considerabil de trei ori mai mult decât consumul comunitar. Aceasta a dus la o scădere semnificativă a cotei de piață, aceasta din urmă fiind câștigată în totalitate de importurile din China. În același timp, producția și utilizarea capacităților au scăzut semnificativ, de asemenea, iar stocurile au crescut impresionant cu peste 100 %. |
| --- | --- |

(65)

În contextul unei situații economice negative, în special pe parcursul PA, legată de criza economică care a afectat îndeosebi industria automotoarelor, volumul vânzărilor industriei comunitare a scăzut considerabil de trei ori mai mult decât consumul comunitar. Aceasta a dus la o scădere semnificativă a cotei de piață, aceasta din urmă fiind câștigată în totalitate de importurile din China. În același timp, producția și utilizarea capacităților au scăzut semnificativ, de asemenea, iar stocurile au crescut impresionant cu peste 100 %.

| (66) | Prin urmare, s-a considerat că, în contextul economic negativ, volumul ridicat al importurilor care fac obiectul unui dumping la prețuri scăzute provenind din RPC a avut un impact negativ considerabil asupra situației economice a industriei comunitare în decursul PA. |
| --- | --- |

(66)

Prin urmare, s-a considerat că, în contextul economic negativ, volumul ridicat al importurilor care fac obiectul unui dumping la prețuri scăzute provenind din RPC a avut un impact negativ considerabil asupra situației economice a industriei comunitare în decursul PA.

5.3.   Efectul altor factori

| (67) | Ceilalți factori examinați în analiza de cauzalitate au fost dezvoltarea consumului comunitar, evoluția costurilor industriei comunitare și în special prețurile materiei prime (moli-oxid), evoluția exporturilor acesteia și importurile din alte țări terțe pe parcursul perioadei în cauză. |
| --- | --- |

(67)

Ceilalți factori examinați în analiza de cauzalitate au fost dezvoltarea consumului comunitar, evoluția costurilor industriei comunitare și în special prețurile materiei prime (moli-oxid), evoluția exporturilor acesteia și importurile din alte țări terțe pe parcursul perioadei în cauză.

5.3.1.   Evoluția cererii

| (68) | Ancheta a arătat că cererea de pe piața comunitară a scăzut cu 10 % pe parcursul perioadei în cauză. Într-o primă etapă, consumul a crescut cu 4 % între 2005 și 2008, apoi, în contextul crizei economice și a impactului acesteia asupra sectorului automotoarelor, acesta a scăzut cu 14 % între anul 2008 și PA. |
| --- | --- |

(68)

Ancheta a arătat că cererea de pe piața comunitară a scăzut cu 10 % pe parcursul perioadei în cauză. Într-o primă etapă, consumul a crescut cu 4 % între 2005 și 2008, apoi, în contextul crizei economice și a impactului acesteia asupra sectorului automotoarelor, acesta a scăzut cu 14 % între anul 2008 și PA.

| (69) | Astfel cum s-a explicat în considerentul 65 de mai sus, în timp ce volumul importurilor din RPC a crescut impresionant pe parcursul perioadei în cauză, volumul vânzărilor industriei comunitare a scăzut cu mult mai mult (– 32 %) decât consumul comunitar (– 10 %). Întreaga cotă de piață pierdută de industria comunitară a fost câștigată de importurile din China. Prin urmare, evoluția negativă a consumului nu poate explica deteriorarea dramatică a situației economice a industriei comunitare pe parcursul PA. |
| --- | --- |

(69)

Astfel cum s-a explicat în considerentul 65 de mai sus, în timp ce volumul importurilor din RPC a crescut impresionant pe parcursul perioadei în cauză, volumul vânzărilor industriei comunitare a scăzut cu mult mai mult (– 32 %) decât consumul comunitar (– 10 %). Întreaga cotă de piață pierdută de industria comunitară a fost câștigată de importurile din China. Prin urmare, evoluția negativă a consumului nu poate explica deteriorarea dramatică a situației economice a industriei comunitare pe parcursul PA.

5.3.2.   Prețurile materiei prime pe piața comunitară

| (70) | Pe parcursul perioadei în cauză, industria comunitară a reușit să scadă cu 6 % costul de producție unitar. Ar trebui remarcat faptul că prețul moli-oxidului, principala materie primă utilizată în producerea produsului în cauză, a înregistrat o tendință descrescătoare pe parcursul perioadei în cauză. Prin urmare, situația economică negativă și pierderile financiare înregistrate pe parcursul PA nu pot fi atribuite creșterii costurilor, ci mai curând descreșterii prețurilor de vânzare (– 8 %) pe parcursul perioadei respective. |
| --- | --- |

(70)

Pe parcursul perioadei în cauză, industria comunitară a reușit să scadă cu 6 % costul de producție unitar. Ar trebui remarcat faptul că prețul moli-oxidului, principala materie primă utilizată în producerea produsului în cauză, a înregistrat o tendință descrescătoare pe parcursul perioadei în cauză. Prin urmare, situația economică negativă și pierderile financiare înregistrate pe parcursul PA nu pot fi atribuite creșterii costurilor, ci mai curând descreșterii prețurilor de vânzare (– 8 %) pe parcursul perioadei respective.

5.3.3.   Evoluția exporturilor industriei comunitare

| (71) | Ancheta privind prejudiciul s-a axat pe analiza situației industriei comunitare pe piața comunitară, care este principala piață pentru industria respectivă. Analiza evoluției exporturilor acesteia, ca factor care ar fi putut cauza prejudiciul, a arătat că vânzările la export realizate de industria comunitară au rămas relativ modeste pe parcursul perioadei în cauză. Acestea reprezentau mai puțin de 10 % din vânzările sale totale în timpul PA.

  Tabelul 9 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum de vânzări la export (indice) | 100 | 88 | 105 | 50 | 45 |
| Prețul mediu de vânzare la export (indice) | 100 | 89 | 86 | 93 | 91 |
| Sursă: Răspunsuri la chestionar. |

(71)

Ancheta privind prejudiciul s-a axat pe analiza situației industriei comunitare pe piața comunitară, care este principala piață pentru industria respectivă. Analiza evoluției exporturilor acesteia, ca factor care ar fi putut cauza prejudiciul, a arătat că vânzările la export realizate de industria comunitară au rămas relativ modeste pe parcursul perioadei în cauză. Acestea reprezentau mai puțin de 10 % din vânzările sale totale în timpul PA.

Tabelul 9

2005

2006

2007

2008

PA

Volum de vânzări la export (indice)

100

88

105

50

45

Prețul mediu de vânzare la export (indice)

100

89

86

93

91

Sursă: Răspunsuri la chestionar.

| (72) | Cu toate că s-a înregistrat o tendință descrescătoare a vânzărilor la export pe parcursul perioadei în cauză, în concordanță cu situația mondială negativă în sectorul automotoarelor din anul 2008, piața comunitară a fost întotdeauna principala piață pentru industria comunitară. Prin urmare, orice impact negativ al scăderii volumului exporturilor asupra situației economice a industriei comunitare ar putea fi doar neglijabil. |
| --- | --- |

(72)

Cu toate că s-a înregistrat o tendință descrescătoare a vânzărilor la export pe parcursul perioadei în cauză, în concordanță cu situația mondială negativă în sectorul automotoarelor din anul 2008, piața comunitară a fost întotdeauna principala piață pentru industria comunitară. Prin urmare, orice impact negativ al scăderii volumului exporturilor asupra situației economice a industriei comunitare ar putea fi doar neglijabil.

5.3.4.   Importurile din alte țări terțe

| (73) | Numărul producătorilor de sârmă din molibden la nivel mondial este foarte scăzut. În afara RPC, principala sursă de importuri în Comunitate este SUA. În plus, au fost efectuate importuri de cantități neglijabile din India și Japonia pe parcursul perioadei în cauză. |
| --- | --- |

(73)

Numărul producătorilor de sârmă din molibden la nivel mondial este foarte scăzut. În afara RPC, principala sursă de importuri în Comunitate este SUA. În plus, au fost efectuate importuri de cantități neglijabile din India și Japonia pe parcursul perioadei în cauză.

| (74) | Pe baza datelor privind exporturile de produs similar transmise de singurul producător din SUA, care a cooperat la anchetă, importurile din SUA ale produsului în cauză au reprezentat între 15 și 20 % din piața comunitară pe parcursul PA, dar în general aceste importuri au scăzut cu 21 % pe parcursul perioadei în cauză. Principala scădere, care a fost de 17 %, s-a produs între anul 2008 și PA. Din motive de confidențialitate, datele din tabelul 10 de mai jos sunt prezentate sub formă indexată.

  Tabelul 10











  SUA | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importuri (tone) (indice) | 100 | 67 | 81 | 96 | 79 |
| Cotă de piață (indice) | 100 | 66 | 78 | 92 | 88 |
| Prețul mediu de import Indice | 100 | 91 | 81 | 87 | 84 |
| Sursă: Date transmise de singurul exportator din SUA. |

(74)

Pe baza datelor privind exporturile de produs similar transmise de singurul producător din SUA, care a cooperat la anchetă, importurile din SUA ale produsului în cauză au reprezentat între 15 și 20 % din piața comunitară pe parcursul PA, dar în general aceste importuri au scăzut cu 21 % pe parcursul perioadei în cauză. Principala scădere, care a fost de 17 %, s-a produs între anul 2008 și PA. Din motive de confidențialitate, datele din tabelul 10 de mai jos sunt prezentate sub formă indexată.

Tabelul 10

SUA

2005

2006

2007

2008

PA

Importuri (tone) (indice)

100

67

81

96

79

Cotă de piață (indice)

100

66

78

92

88

Prețul mediu de import Indice

100

91

81

87

84

Sursă: Date transmise de singurul exportator din SUA.

| (75) | Ancheta a arătat, de asemenea, că pe parcursul PA, prețurile de import din SUA nu numai că erau cu mult mai mari decât prețurile de import din China care fac obiectul unui dumping, ci se încadrau în același interval cu prețurile de vânzare practicate de industria comunitară, fapt care sugerează că este posibil ca prețurile de import din SUA să fi fost afectate, de asemenea, de importurile din China care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, orice impact negativ al importurilor din SUA asupra pieței comunitare nu ar fi în măsură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC și prejudiciul suferit de industria comunitară. |
| --- | --- |

(75)

Ancheta a arătat, de asemenea, că pe parcursul PA, prețurile de import din SUA nu numai că erau cu mult mai mari decât prețurile de import din China care fac obiectul unui dumping, ci se încadrau în același interval cu prețurile de vânzare practicate de industria comunitară, fapt care sugerează că este posibil ca prețurile de import din SUA să fi fost afectate, de asemenea, de importurile din China care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, orice impact negativ al importurilor din SUA asupra pieței comunitare nu ar fi în măsură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC și prejudiciul suferit de industria comunitară.

5.3.5.   Alt producător din Comunitate

| (76) | Pe baza informațiilor disponibile, s-a constatat că celălalt producător comunitar efectua un număr limitat de vânzări pe piața comunitară. În consecință, prezența respectivului producător pe piața comunitară nu ar putea fi cauza prejudiciului suferit de industria comunitară. |
| --- | --- |

(76)

Pe baza informațiilor disponibile, s-a constatat că celălalt producător comunitar efectua un număr limitat de vânzări pe piața comunitară. În consecință, prezența respectivului producător pe piața comunitară nu ar putea fi cauza prejudiciului suferit de industria comunitară.

5.4.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (77) | Prejudiciul suferit de industria comunitară s–a materializat, în principal, în pierderi privind producția, volumul vânzărilor și cota de piață. Pierderea economiilor de scară din cauza utilizării scăzute a capacităților a dus la o situație economică generală negativă a industriei comunitare. Ancheta a arătat, de asemenea, că presiunea pe care au exercitat-o asupra prețurilor importurile care fac obiectul unui dumping a forțat industria comunitară să-și reducă prețurile cu 8 % și a slăbit, astfel, situația financiară a acesteia în special pe parcursul PA. |
| --- | --- |

(77)

Prejudiciul suferit de industria comunitară s–a materializat, în principal, în pierderi privind producția, volumul vânzărilor și cota de piață. Pierderea economiilor de scară din cauza utilizării scăzute a capacităților a dus la o situație economică generală negativă a industriei comunitare. Ancheta a arătat, de asemenea, că presiunea pe care au exercitat-o asupra prețurilor importurile care fac obiectul unui dumping a forțat industria comunitară să-și reducă prețurile cu 8 % și a slăbit, astfel, situația financiară a acesteia în special pe parcursul PA.

| (78) | Deteriorarea situației industriei comunitare a coincis cu o creștere semnificativă a volumului importurilor din RPC la prețuri care subcotau în mod constant prețurile practicate de industria comunitară. Aceasta explică de ce importurile din China au câștigat o cotă de piață semnificativă pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(78)

Deteriorarea situației industriei comunitare a coincis cu o creștere semnificativă a volumului importurilor din RPC la prețuri care subcotau în mod constant prețurile practicate de industria comunitară. Aceasta explică de ce importurile din China au câștigat o cotă de piață semnificativă pe piața comunitară.

| (79) | Analiza celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei comunitare a demonstrat că niciunul dintre aceștia nu a putut avea un impact negativ semnificativ asupra industriei comunitare și nu ar fi putut rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și situația prejudiciabilă a industriei comunitare, în special în decursul PA. |
| --- | --- |

(79)

Analiza celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei comunitare a demonstrat că niciunul dintre aceștia nu a putut avea un impact negativ semnificativ asupra industriei comunitare și nu ar fi putut rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și situația prejudiciabilă a industriei comunitare, în special în decursul PA.

| (80) | Pe baza analizei de mai sus, care a făcut distincție și a separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei comunitare de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, s-a concluzionat provizoriu că importurile din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei comunitare, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(80)

Pe baza analizei de mai sus, care a făcut distincție și a separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei comunitare de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, s-a concluzionat provizoriu că importurile din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei comunitare, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.

6.   INTERESUL COMUNITAR

6.1.   Observație preliminară

| (81) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă au existat motive întemeiate pentru a se concluziona că nu ar fi în interesul Comunității să se instituie măsuri antidumping la importurile din țara în cauză. Comisia a trimis chestionare tuturor importatorilor, comercianților și utilizatorilor menționați în plângere. S-au primit răspunsuri la chestionar de la un comerciant și de la un utilizator. |
| --- | --- |

(81)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă au existat motive întemeiate pentru a se concluziona că nu ar fi în interesul Comunității să se instituie măsuri antidumping la importurile din țara în cauză. Comisia a trimis chestionare tuturor importatorilor, comercianților și utilizatorilor menționați în plângere. S-au primit răspunsuri la chestionar de la un comerciant și de la un utilizator.

| (82) | S-au stabilit următoarele concluzii provizorii pe baza informațiilor primite de la părțile care au cooperat. |
| --- | --- |

(82)

S-au stabilit următoarele concluzii provizorii pe baza informațiilor primite de la părțile care au cooperat.

6.2.   Interesul industriei comunitare

| (83) | Sârma din molibden este un produs esențial în cadrul activității producătorului care a înaintat plângerea. Această activitate este, în esență, bazată pe volum, necesitând cantități suficiente pentru a susține fabricarea unor produse cu valoare adăugată mai ridicată în cadrul aceluiași lanț de producție, utilizat de exemplu în industria de iluminat. Activitatea bazată pe volum este absolut necesară pentru a păstra la un nivel scăzut costurile unitare fixe. |
| --- | --- |

(83)

Sârma din molibden este un produs esențial în cadrul activității producătorului care a înaintat plângerea. Această activitate este, în esență, bazată pe volum, necesitând cantități suficiente pentru a susține fabricarea unor produse cu valoare adăugată mai ridicată în cadrul aceluiași lanț de producție, utilizat de exemplu în industria de iluminat. Activitatea bazată pe volum este absolut necesară pentru a păstra la un nivel scăzut costurile unitare fixe.

| (84) | Având în vedere cele de mai sus, neinstituirea unor taxe antidumping ar avea, în continuare, un impact negativ asupra industriei producătoare de sârmă din molibden și ar putea duce la o situație în care importurile din China ar elimina industria comunitară de pe piața de desfacere a sârmei din molibden. |
| --- | --- |

(84)

Având în vedere cele de mai sus, neinstituirea unor taxe antidumping ar avea, în continuare, un impact negativ asupra industriei producătoare de sârmă din molibden și ar putea duce la o situație în care importurile din China ar elimina industria comunitară de pe piața de desfacere a sârmei din molibden.

| (85) | Se consideră că instituirea măsurilor propuse ar permite industriei comunitare să crească volumul producției, să recupereze o parte a cotei de piață pierdute în favoarea importurilor care fac obiectul unui dumping și să se redreseze, astfel, în urma prejudiciului suferit. |
| --- | --- |

(85)

Se consideră că instituirea măsurilor propuse ar permite industriei comunitare să crească volumul producției, să recupereze o parte a cotei de piață pierdute în favoarea importurilor care fac obiectul unui dumping și să se redreseze, astfel, în urma prejudiciului suferit.

| (86) | În concluzie, instituirea măsurilor antidumping provizorii ar permite industriei comunitare să asigure viabilitatea producției de sârmă din molibden și, prin urmare, a întregului sector care depinde de existența acestui produs de bază. |
| --- | --- |

(86)

În concluzie, instituirea măsurilor antidumping provizorii ar permite industriei comunitare să asigure viabilitatea producției de sârmă din molibden și, prin urmare, a întregului sector care depinde de existența acestui produs de bază.

6.3.   Interesul importatorilor, al comercianților și al utilizatorilor din Comunitate

| (87) | Cu toate că au fost contactate numeroase părți, printre care asociații de importatori și utilizatori și societăți individuale, nivelul de cooperare a fost foarte scăzut. |
| --- | --- |

(87)

Cu toate că au fost contactate numeroase părți, printre care asociații de importatori și utilizatori și societăți individuale, nivelul de cooperare a fost foarte scăzut.

| (88) | Ancheta a arătat că există comercianți care se aprovizionează cu sârmă din molibden fie de la industria comunitară, fie de la producătorii chinezi și care o revând direct industriei automotoarelor. Alți operatori furnizează servicii industriei automotoarelor. Trebuie remarcat faptul că niciun utilizator din cadrul industriei automotoarelor nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetei. Acest fapt a părut să vină în sprijinul afirmației industriei comunitare conform căreia ponderea costului produsului în cauză în costul total al industriei automotoarelor este extrem de scăzută. |
| --- | --- |

(88)

Ancheta a arătat că există comercianți care se aprovizionează cu sârmă din molibden fie de la industria comunitară, fie de la producătorii chinezi și care o revând direct industriei automotoarelor. Alți operatori furnizează servicii industriei automotoarelor. Trebuie remarcat faptul că niciun utilizator din cadrul industriei automotoarelor nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetei. Acest fapt a părut să vină în sprijinul afirmației industriei comunitare conform căreia ponderea costului produsului în cauză în costul total al industriei automotoarelor este extrem de scăzută.

| (89) | Au fost trimise chestionare către cei trei importatori cunoscuți menționați în plângere. În timp ce un importator a afirmat în mod explicit că nu dorește să participe la anchetă, un alt importator nu a transmis nici un răspuns la solicitarea noastră. Un singur comerciant, cu sediul în Germania, a cooperat la anchetă. |
| --- | --- |

(89)

Au fost trimise chestionare către cei trei importatori cunoscuți menționați în plângere. În timp ce un importator a afirmat în mod explicit că nu dorește să participe la anchetă, un alt importator nu a transmis nici un răspuns la solicitarea noastră. Un singur comerciant, cu sediul în Germania, a cooperat la anchetă.

| (90) | Au fost trimise, de asemenea, chestionare către cei 18 utilizatori menționați în plângere. Cu toate acestea, doar un utilizator, cu sediul în Italia, reprezentând între 35 - 50 % din importurile de sârmă din molibden provenind din RPC în cursul PA, a cooperat la anchetă. |
| --- | --- |

(90)

Au fost trimise, de asemenea, chestionare către cei 18 utilizatori menționați în plângere. Cu toate acestea, doar un utilizator, cu sediul în Italia, reprezentând între 35 - 50 % din importurile de sârmă din molibden provenind din RPC în cursul PA, a cooperat la anchetă.

| (91) | În ceea ce privește interesul importatorilor și al comercianților, conform datelor furnizate de comerciantul care a cooperat la anchetă, acesta din urmă se aproviziona cu sârmă din molibden numai de la producători comunitari. Prin urmare, impunerea măsurilor propuse ar trebui să nu afecteze activitățile acestuia. |
| --- | --- |

(91)

În ceea ce privește interesul importatorilor și al comercianților, conform datelor furnizate de comerciantul care a cooperat la anchetă, acesta din urmă se aproviziona cu sârmă din molibden numai de la producători comunitari. Prin urmare, impunerea măsurilor propuse ar trebui să nu afecteze activitățile acestuia.

| (92) | Interesul scăzut manifestat de importatorii și comercianții comunitari ai produsului în cauză pentru această anchetă ar arăta că instituirea măsurilor antidumping provizorii propuse nu ar avea un impact semnificativ asupra activităților acestora. |
| --- | --- |

(92)

Interesul scăzut manifestat de importatorii și comercianții comunitari ai produsului în cauză pentru această anchetă ar arăta că instituirea măsurilor antidumping provizorii propuse nu ar avea un impact semnificativ asupra activităților acestora.

| (93) | În ceea ce privește utilizatorul care a cooperat la anchetă, cu sediul în Italia, ancheta a arătat că acesta importa cantități mari de sârmă de molibden din RPC. Această societate furnizează servicii de acoperire a metalelor, în principal pentru industria automotoarelor. Activitatea care implică produsul în cauză reprezintă între 15 și 25 % din cifra de afaceri totală a acestuia. |
| --- | --- |

(93)

În ceea ce privește utilizatorul care a cooperat la anchetă, cu sediul în Italia, ancheta a arătat că acesta importa cantități mari de sârmă de molibden din RPC. Această societate furnizează servicii de acoperire a metalelor, în principal pentru industria automotoarelor. Activitatea care implică produsul în cauză reprezintă între 15 și 25 % din cifra de afaceri totală a acestuia.

| (94) | Este probabil, astfel, ca instituirea taxei antidumping propusă să crească costurile suportate de unitatea de acoperire a metalelor a utilizatorului respectiv. Cu toate acestea, acest fapt nu ar avea un impact semnificativ asupra profitului total al societății respective. În cel mai rău caz, presupunând că utilizatorul respectiv nu ar fi în măsură să transfere clienților săi niciunul din costurile suplimentare, profitul realizat pe parcursul PA la nivelul unității ar deveni ușor negativ, iar la nivelul societății, profitul realizat pe parcursul PA s-ar reduce cu câteva puncte procentuale. |
| --- | --- |

(94)

Este probabil, astfel, ca instituirea taxei antidumping propusă să crească costurile suportate de unitatea de acoperire a metalelor a utilizatorului respectiv. Cu toate acestea, acest fapt nu ar avea un impact semnificativ asupra profitului total al societății respective. În cel mai rău caz, presupunând că utilizatorul respectiv nu ar fi în măsură să transfere clienților săi niciunul din costurile suplimentare, profitul realizat pe parcursul PA la nivelul unității ar deveni ușor negativ, iar la nivelul societății, profitul realizat pe parcursul PA s-ar reduce cu câteva puncte procentuale.

| (95) | Pe baza celor de mai sus, este clar faptul că instituirea de măsuri antidumping ar avea un impact negativ asupra unității de acoperire a metalelor a utilizatorului respectiv care se aprovizionează în exclusivitate cu produse din RPC. Cu toate acestea, având în vedere faptul că utilizatorul respectiv deține o poziție puternică pe această nișă de activitate, în ceea ce privește fiabilitatea și securitatea furnizării de produse către clienții săi, acesta ar trebui să fie în măsură să transfere clienților săi cel puțin o parte a costului suplimentar și/sau să achiziționeze sârmă din molibden din alte surse. Aceasta ar reduce, parțial, impactul negativ al măsurilor propuse. |
| --- | --- |

(95)

Pe baza celor de mai sus, este clar faptul că instituirea de măsuri antidumping ar avea un impact negativ asupra unității de acoperire a metalelor a utilizatorului respectiv care se aprovizionează în exclusivitate cu produse din RPC. Cu toate acestea, având în vedere faptul că utilizatorul respectiv deține o poziție puternică pe această nișă de activitate, în ceea ce privește fiabilitatea și securitatea furnizării de produse către clienții săi, acesta ar trebui să fie în măsură să transfere clienților săi cel puțin o parte a costului suplimentar și/sau să achiziționeze sârmă din molibden din alte surse. Aceasta ar reduce, parțial, impactul negativ al măsurilor propuse.

| (96) | Luând în considerare cele de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că, prin comparație, efectul măsurilor antidumping nu va avea o influență negativă semnificativă asupra situației generale a utilizatorilor produsului în cauză în Comunitate. |
| --- | --- |

(96)

Luând în considerare cele de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că, prin comparație, efectul măsurilor antidumping nu va avea o influență negativă semnificativă asupra situației generale a utilizatorilor produsului în cauză în Comunitate.

6.4.   Efecte de denaturare a concurenței și a schimburilor comerciale

| (97) | Ancheta a arătat că există un număr limitat de operatori care produc și vând produsul în cauză la nivel mondial. Prin urmare, s-a analizat dacă există vreun risc ca instituirea unor măsuri antidumping să producă efecte de denaturare pe piața comunitară și în special un deficit de aprovizionare. Chiar dacă este probabil ca importurile de sârmă din molibden din China să scadă odată cu instituirea măsurilor antidumping, se pare că nu va exista riscul deficitului de aprovizionare pe piața comunitară deoarece ancheta a arătat că industria comunitară are capacitate suficientă pentru a face față cererii pieței. În plus, există surse alternative de aprovizionare precum importurile din SUA. |
| --- | --- |

(97)

Ancheta a arătat că există un număr limitat de operatori care produc și vând produsul în cauză la nivel mondial. Prin urmare, s-a analizat dacă există vreun risc ca instituirea unor măsuri antidumping să producă efecte de denaturare pe piața comunitară și în special un deficit de aprovizionare. Chiar dacă este probabil ca importurile de sârmă din molibden din China să scadă odată cu instituirea măsurilor antidumping, se pare că nu va exista riscul deficitului de aprovizionare pe piața comunitară deoarece ancheta a arătat că industria comunitară are capacitate suficientă pentru a face față cererii pieței. În plus, există surse alternative de aprovizionare precum importurile din SUA.

| (98) | Având în vedere faptul că taxa antidumping propusă ar restabili condiții de egalitate, s-ar putea aștepta ca producătorii-exportatori din China să fie în măsură să continue să vândă sârmă din molibden în Comunitate, dar la prețuri neprejudiciabile. |
| --- | --- |

(98)

Având în vedere faptul că taxa antidumping propusă ar restabili condiții de egalitate, s-ar putea aștepta ca producătorii-exportatori din China să fie în măsură să continue să vândă sârmă din molibden în Comunitate, dar la prețuri neprejudiciabile.

| (99) | Pe de altă parte, dacă nu se instituie măsuri antidumping, astfel cum se explică în considerentul 86 de mai sus, industria comunitară nu va fi în măsură să suporte alte pierderi în privința producției și a cantităților vândute pe piața sa principală. Supraviețuirea industriei comunitare într-un sector care include mai multe produse decât produsul similar, ar fi astfel pusă la îndoială. Având în vedere faptul că industria comunitară aprovizionează peste 50 % din piața Comunitară, dispariția acesteia ar duce foarte probabil la o penurie de sârmă din molibden pe piața comunitară, cel puțin până la momentul în care importurile vor înlocui vânzările efectuate de industria comunitară. |
| --- | --- |

(99)

Pe de altă parte, dacă nu se instituie măsuri antidumping, astfel cum se explică în considerentul 86 de mai sus, industria comunitară nu va fi în măsură să suporte alte pierderi în privința producției și a cantităților vândute pe piața sa principală. Supraviețuirea industriei comunitare într-un sector care include mai multe produse decât produsul similar, ar fi astfel pusă la îndoială. Având în vedere faptul că industria comunitară aprovizionează peste 50 % din piața Comunitară, dispariția acesteia ar duce foarte probabil la o penurie de sârmă din molibden pe piața comunitară, cel puțin până la momentul în care importurile vor înlocui vânzările efectuate de industria comunitară.

6.5.   Concluzie privind interesul comunitar

| (100) | Ținând seama de cele menționate anterior și pe baza informațiilor disponibile privind interesul Comunității, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de sârmă din molibden originare din RPC. |
| --- | --- |

(100)

Ținând seama de cele menționate anterior și pe baza informațiilor disponibile privind interesul Comunității, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de sârmă din molibden originare din RPC.

7.   MĂSURILE ANTIDUMPING PROVIZORII

7.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (101) | Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat, legătura de cauzalitate și interesul comunitar, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC. |
| --- | --- |

(101)

Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat, legătura de cauzalitate și interesul comunitar, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC.

| (102) | Pentru a determina nivelul acestor taxe, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria comunitară. |
| --- | --- |

(102)

Pentru a determina nivelul acestor taxe, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria comunitară.

| (103) | Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei comunitare să-și acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzarea produsului similar în Comunitate. Se amintește faptul că 2007 a fost un an din perioada în cauză pe parcursul căruia industria comunitară a înregistrat profit. Prin urmare, marja de profit înainte de aplicarea taxelor utilizată pentru acest calcul s-a înscris în intervalul 0-5 %, pe baza profitului realizat în anul menționat anterior. Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria comunitară. |
| --- | --- |

(103)

Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei comunitare să-și acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzarea produsului similar în Comunitate. Se amintește faptul că 2007 a fost un an din perioada în cauză pe parcursul căruia industria comunitară a înregistrat profit. Prin urmare, marja de profit înainte de aplicarea taxelor utilizată pentru acest calcul s-a înscris în intervalul 0-5 %, pe baza profitului realizat în anul menționat anterior. Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria comunitară.

| (104) | Majorarea necesară a prețului a fost determinată apoi prin compararea prețului de import mediu ponderat, ajustat pentru costurile post import și taxele vamale, utilizat pentru calcularea subcotării, cu prețul neprejudiciabil al produselor vândute de industria comunitară pe piața Comunității. Orice diferență rezultată în urma acestei comparații a fost exprimată apoi ca procent din totalul valorii de import. |
| --- | --- |

(104)

Majorarea necesară a prețului a fost determinată apoi prin compararea prețului de import mediu ponderat, ajustat pentru costurile post import și taxele vamale, utilizat pentru calcularea subcotării, cu prețul neprejudiciabil al produselor vândute de industria comunitară pe piața Comunității. Orice diferență rezultată în urma acestei comparații a fost exprimată apoi ca procent din totalul valorii de import.

7.2.   Măsuri provizorii

| (105) | Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie o taxă antidumping provizorie la importurile originare din RPC, la nivelul marjei celei mai scăzute (de dumping sau de prejudiciu), în conformitate cu regula celei mai reduse taxe. În acest caz, rata taxei ar trebui stabilită, în consecință, la nivelul marjei prejudiciului constatat. |
| --- | --- |

(105)

Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie o taxă antidumping provizorie la importurile originare din RPC, la nivelul marjei celei mai scăzute (de dumping sau de prejudiciu), în conformitate cu regula celei mai reduse taxe. În acest caz, rata taxei ar trebui stabilită, în consecință, la nivelul marjei prejudiciului constatat.

| (106) | Taxa antidumping propusă este următoarea:








  RPC | Marja de eliminare a prejudiciului | Marja de dumping | Nivelul taxei antidumping |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toate societățile comerciale | 64,3 % | 68,4 % | 64,3 % |

(106)

Taxa antidumping propusă este următoarea:

RPC

Marja de eliminare a prejudiciului

Marja de dumping

Nivelul taxei antidumping

Toate societățile comerciale

64,3 %

68,4 %

64,3 %

8.   INFORMAREA PĂRȚILOR

| (107) | Rezultatele provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își facă cunoscute opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. În plus, trebuie menționat că observațiile privind instituirea de taxe antidumping făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul oricăror concluzii definitive, |
| --- | --- |

(107)

Rezultatele provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își facă cunoscute opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. În plus, trebuie menționat că observațiile privind instituirea de taxe antidumping făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul oricăror concluzii definitive,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

1.   Se instituie o taxă antidumping provizorie la importurile de sârmă din molibden, având în greutate cel puțin 99,95 % molibden, al cărei diametru maxim în secțiune depășește 1,35 mm dar nu depășește 4,0 mm, originară din Republica Populară Chineză, încadrată în prezent la codul NC ex 8102 96 00 (cod TARIC 8102960010).

2.   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil pentru produsul descris la alineatul (1) la prețul net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, este de 64,3 %.

3.   Punerea în liberă circulație în Comunitate a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

4.   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

În temeiul articolului 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, părțile vizate pot transmite observații referitoare la aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 decembrie 2009.

Pentru Comisie

José Manuel BARROSO

Președintele

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1.

1

(2)  JO C 84, 8.4.2009, p. 5.

2

(3)  Pe baza comparației între totalul exporturilor efectuate de grupul Jinduicheng și datele ajustate transmise de Eurostat cu privire la codul NC relevant. Din motive de confidențialitate, ponderea exporturilor sale în cantitatea totală importată din RPC este menționată sub formă de interval.

3

---

| 18.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 336/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 336/27

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1248/2009 AL COMISIEI

din 17 decembrie 2009

de stabilire a reducerii maxime a taxei la importul de porumb în cadrul licitației prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 676/2009

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 144 alineatul (1), coroborat cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 676/2009 al Comisiei (2), s-a deschis o licitație pentru reducerea maximă a taxei la importul de porumb provenind din țări terțe în Spania. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 676/2009 al Comisiei (2), s-a deschis o licitație pentru reducerea maximă a taxei la importul de porumb provenind din țări terțe în Spania.

| (2) | În conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1296/2008 al Comisiei din 18 decembrie 2008 privind stabilirea normelor de aplicare a contingentelor tarifare la importul de porumb și de sorg în Spania și, respectiv, de porumb în Portugalia (3), Comisia poate decide, conform procedurii prevăzute la articolul 195 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, stabilirea unei reduceri maxime a taxei la import. Pentru stabilirea acestei reduceri, trebuie să se țină cont în special de criteriile prevăzute la articolele 7 și 8 din Regulamentul (CE) nr. 1296/2008. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1296/2008 al Comisiei din 18 decembrie 2008 privind stabilirea normelor de aplicare a contingentelor tarifare la importul de porumb și de sorg în Spania și, respectiv, de porumb în Portugalia (3), Comisia poate decide, conform procedurii prevăzute la articolul 195 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, stabilirea unei reduceri maxime a taxei la import. Pentru stabilirea acestei reduceri, trebuie să se țină cont în special de criteriile prevăzute la articolele 7 și 8 din Regulamentul (CE) nr. 1296/2008.

| (3) | Contractul se atribuie oricărui ofertant a cărui ofertă este mai mică sau egală cu reducerea maximă a taxei la import. |
| --- | --- |

(3)

Contractul se atribuie oricărui ofertant a cărui ofertă este mai mică sau egală cu reducerea maximă a taxei la import.

| (4) | Comitetul de gestionare a organizării comune a piețelor agricole nu a emis niciun aviz în termenul stabilit de președinte, |
| --- | --- |

(4)

Comitetul de gestionare a organizării comune a piețelor agricole nu a emis niciun aviz în termenul stabilit de președinte,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Pentru ofertele comunicate în perioada 4 decembrie-17 decembrie 2009 în cadrul licitației prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 676/2009, reducerea maximă a taxei la importul de porumb este stabilită la 16,60 EUR/t pentru o cantitate maximă globală de 91 450 t.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 18 decembrie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 decembrie 2009.

Pentru Comisie, în numele Președintelui,

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 196, 28.7.2009, p. 6.

2

(3)  JO L 340, 19.12.2008, p. 57.

3

---

| 18.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 336/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 336/28

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1249/2009 AL COMISIEI

din 17 decembrie 2009

de stabilire a reducerii maxime a taxei la importul de porumb în cadrul licitației prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 677/2009

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 144 alineatul (1), coroborat cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 677/2009 al Comisiei (2), s-a deschis o licitație pentru reducerea maximă a taxei la importul de porumb provenind din țări terțe în Portugalia. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 677/2009 al Comisiei (2), s-a deschis o licitație pentru reducerea maximă a taxei la importul de porumb provenind din țări terțe în Portugalia.

| (2) | În conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1296/2008 al Comisiei din 18 decembrie 2008 privind stabilirea normelor de aplicare a contingentelor tarifare la importul de porumb și de sorg în Spania și, respectiv, de porumb în Portugalia (3), Comisia poate decide, conform procedurii prevăzute la articolul 195 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, stabilirea unei reduceri maxime a taxei la import. Pentru stabilirea acestei reduceri, trebuie să se țină cont în special de criteriile prevăzute la articolele 7 și 8 din Regulamentul (CE) nr. 1296/2008. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1296/2008 al Comisiei din 18 decembrie 2008 privind stabilirea normelor de aplicare a contingentelor tarifare la importul de porumb și de sorg în Spania și, respectiv, de porumb în Portugalia (3), Comisia poate decide, conform procedurii prevăzute la articolul 195 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, stabilirea unei reduceri maxime a taxei la import. Pentru stabilirea acestei reduceri, trebuie să se țină cont în special de criteriile prevăzute la articolele 7 și 8 din Regulamentul (CE) nr. 1296/2008.

| (3) | Contractul se atribuie oricărui ofertant a cărui ofertă este mai mică sau egală cu reducerea maximă a taxei la import. |
| --- | --- |

(3)

Contractul se atribuie oricărui ofertant a cărui ofertă este mai mică sau egală cu reducerea maximă a taxei la import.

| (4) | Comitetul de gestionare a organizării comune a piețelor agricole nu a emis niciun aviz în termenul stabilit de președinte, |
| --- | --- |

(4)

Comitetul de gestionare a organizării comune a piețelor agricole nu a emis niciun aviz în termenul stabilit de președinte,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Pentru ofertele comunicate în perioada 4 decembrie-17 decembrie 2009 în cadrul licitației prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 677/2009, reducerea maximă a taxei la importul de porumb este stabilită la 15,60 EUR/t pentru o cantitate maximă globală de 31 000 t.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 18 decembrie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 decembrie 2009.

Pentru Comisie, în numele Președintelui,

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 196, 28.7.2009, p. 7.

2

(3)  JO L 340, 19.12.2008, p. 57.

3

---

ACTE A CĂROR PUBLICARE NU ESTE OBLIGATORIE

| 18.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 336/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 336/29

---

DIRECTIVA 2009/159/UE A COMISIEI

din 16 decembrie 2009

de modificare, în scopul adaptării la progresul tehnic, a anexei III la Directiva 76/768/CEE a Consiliului privind produsele cosmetice

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 76/768/CEE a Consiliului din 27 iulie 1976 privind apropierea legislațiilor statelor membre cu privire la produsele cosmetice (1), în special articolul 8 alineatul (2),

după consultarea Comitetului științific pentru siguranța consumatorilor,

întrucât:

| (1) | Conform strategiei de evaluare a securității substanțelor utilizate în vopselele pentru păr, s-a căzut de acord cu statele membre și cu părțile interesate că data de 31 decembrie 2007 ar fi adecvată pentru prezentarea către Comitetul științific pentru siguranța consumatorilor (denumit în continuare „CSSC”) a datelor științifice referitoare la produșii de reacție formați de substanțele oxidante utilizate în vopselele pentru păr pe suprafața pielii capului și la siguranța acestora pentru consumatori. |
| --- | --- |

(1)

Conform strategiei de evaluare a securității substanțelor utilizate în vopselele pentru păr, s-a căzut de acord cu statele membre și cu părțile interesate că data de 31 decembrie 2007 ar fi adecvată pentru prezentarea către Comitetul științific pentru siguranța consumatorilor (denumit în continuare „CSSC”) a datelor științifice referitoare la produșii de reacție formați de substanțele oxidante utilizate în vopselele pentru păr pe suprafața pielii capului și la siguranța acestora pentru consumatori.

| (2) | În prezent, utilizarea a 31 de substanțe colorante pentru păr în produsele cosmetice este autorizată provizoriu până la 31 decembrie 2009 în limitele și în condițiile expuse în partea 2 din anexa III la Directiva 76/768/CEE. Industria cosmetică a supus CSSC datele științifice solicitate privind siguranța produșilor de reacție formați de substanțele oxidante utilizate în vopselele pentru păr, spre a fi evaluate înainte de 31 decembrie 2007, termenul stabilit. |
| --- | --- |

(2)

În prezent, utilizarea a 31 de substanțe colorante pentru păr în produsele cosmetice este autorizată provizoriu până la 31 decembrie 2009 în limitele și în condițiile expuse în partea 2 din anexa III la Directiva 76/768/CEE. Industria cosmetică a supus CSSC datele științifice solicitate privind siguranța produșilor de reacție formați de substanțele oxidante utilizate în vopselele pentru păr, spre a fi evaluate înainte de 31 decembrie 2007, termenul stabilit.

| (3) | Datele privind siguranța prezentate au fost evaluate de către CSSC. În ianuarie 2009, CSSC a concluzionat în avizul său că nu este în măsură să procedeze la o evaluare finală a riscului produșilor de reacție ai substanțelor oxidante utilizate în vopselele pentru păr, din cauza caracterului incomplet al dosarului prezentat de industria cosmetică. Industria cosmetică a furnizat datele absente către sfârșitul lunii septembrie 2009. |
| --- | --- |

(3)

Datele privind siguranța prezentate au fost evaluate de către CSSC. În ianuarie 2009, CSSC a concluzionat în avizul său că nu este în măsură să procedeze la o evaluare finală a riscului produșilor de reacție ai substanțelor oxidante utilizate în vopselele pentru păr, din cauza caracterului incomplet al dosarului prezentat de industria cosmetică. Industria cosmetică a furnizat datele absente către sfârșitul lunii septembrie 2009.

| (4) | În lumina celor de mai sus, evaluarea riscului datelor suplimentare prezentate și avizul final emis de CSSC privind siguranța produselor se vor încheia după termenul provizoriu de la 31 decembrie 2009 pentru substanțele menționate în partea 2 a anexei III. |
| --- | --- |

(4)

În lumina celor de mai sus, evaluarea riscului datelor suplimentare prezentate și avizul final emis de CSSC privind siguranța produselor se vor încheia după termenul provizoriu de la 31 decembrie 2009 pentru substanțele menționate în partea 2 a anexei III.

| (5) | Prin urmare, reglementarea definitivă a celor 31 de substanțe utilizate în vopselele pentru păr menționate în partea 2 a anexei III, pe baza evaluării riscului produșilor lor de reacție, și transpunerea acesteia în legislațiile statelor membre nu va avea loc înainte de expirarea termenului provizoriu. În consecință, utilizarea provizorie a acestora în produsele cosmetice, în limitele și în condițiile expuse în partea 2 a anexei III trebuie să fie prelungită. Noul termen prelungit la 31 decembrie 2010 este considerat ca fiind suficient pentru reglementarea definitivă a acestor substanțe. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, reglementarea definitivă a celor 31 de substanțe utilizate în vopselele pentru păr menționate în partea 2 a anexei III, pe baza evaluării riscului produșilor lor de reacție, și transpunerea acesteia în legislațiile statelor membre nu va avea loc înainte de expirarea termenului provizoriu. În consecință, utilizarea provizorie a acestora în produsele cosmetice, în limitele și în condițiile expuse în partea 2 a anexei III trebuie să fie prelungită. Noul termen prelungit la 31 decembrie 2010 este considerat ca fiind suficient pentru reglementarea definitivă a acestor substanțe.

| (6) | Prin urmare, Directiva 76/768/CEE trebuie să fie modificată în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Directiva 76/768/CEE trebuie să fie modificată în mod corespunzător.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse cosmetice, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse cosmetice,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Modificarea Directivei 76/768/CEE

La numerele de ordine 3, 4, 5, 6, 10, 11, 12, 16, 19, 20, 21, 22, 25, 26, 27, 29, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 44, 48, 49, 50, 55 și 56 din coloana g din partea 2 a anexei III la Directiva 76/768/CEE, data de „31.12.2009” se înlocuiește cu „31.12.2010”.

Articolul 2

Transpunere

(1)   Statele membre adoptă și publică actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive cel mai târziu până la 31 decembrie 2009. Acestea comunică de îndată Comisiei textul respectivelor dispoziții.

Statele membre aplică respectivele dispoziții de la 1 ianuarie 2010.

Atunci când statele membre adoptă respectivele dispoziții, acestea conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre comunică Comisiei textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Destinatarii

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 16 decembrie 2009.

Pentru Comisie

José Manuel BARROSO

Președintele

---

(1)  JO L 262, 27.9.1976, p. 169.

1

---

| 18.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 336/31 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 336/31

---

DECIZIA COMISIEI

din 14 decembrie 2009

de modificare a Deciziei 2009/177/CE în ceea ce privește programele de eradicare și statutul indemn de anumite boli ale animalelor de acvacultură al anumitor state membre, zone și compartimente

[notificată cu numărul C(2009) 9888]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/975/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2006/88/CE a Consiliului din 24 octombrie 2006 privind cerințele de sănătate animală pentru animale și produse de acvacultură și privind prevenirea și controlul anumitor boli la animalele de acvacultură (1), în special articolul 44 alineatul (2) primul paragraf și articolul 49 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Decizia 2009/177/CE a Comisiei din 31 octombrie 2008 de punere în aplicare a Directivei 2006/88/CE a Consiliului în ceea ce privește programele de supraveghere și eradicare și statutul indemn de boală al statelor membre, al zonelor sau al compartimentelor (2) stabilește formulare tip care trebuie prezentate de statele membre în vederea aprobării programelor de eradicare în temeiul Directivei 2006/88/CE și a prezentării documentelor pentru aprobarea statutului „indemn de boală” în temeiul directivei în cauză. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2009/177/CE a Comisiei din 31 octombrie 2008 de punere în aplicare a Directivei 2006/88/CE a Consiliului în ceea ce privește programele de supraveghere și eradicare și statutul indemn de boală al statelor membre, al zonelor sau al compartimentelor (2) stabilește formulare tip care trebuie prezentate de statele membre în vederea aprobării programelor de eradicare în temeiul Directivei 2006/88/CE și a prezentării documentelor pentru aprobarea statutului „indemn de boală” în temeiul directivei în cauză.

| (2) | Partea B a anexei I la Decizia 2009/177/CE stabilește liste cuprinzând state membre, zone și compartimente care fac obiectul programelor de eradicare autorizate în conformitate cu Directiva 2006/88/CE. Partea C a anexei respective stabilește liste cuprinzând state membre, zone și compartimente declarate indemne de boală în conformitate cu directiva în cauză. |
| --- | --- |

(2)

Partea B a anexei I la Decizia 2009/177/CE stabilește liste cuprinzând state membre, zone și compartimente care fac obiectul programelor de eradicare autorizate în conformitate cu Directiva 2006/88/CE. Partea C a anexei respective stabilește liste cuprinzând state membre, zone și compartimente declarate indemne de boală în conformitate cu directiva în cauză.

| (3) | Danemarca a înaintat Comisiei un program multianual privind eradicarea septicemiei hemoragice virale (SHV) în temeiul Deciziei 90/424/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind anumite cheltuieli în domeniul veterinar (3) pentru perioada 1 ianuarie 2009-31 decembrie 2013. Programul respectiv a fost autorizat prin Decizia 2008/897/CE a Comisiei din 28 noiembrie 2008 de aprobare a programelor anuale și multianuale de eradicare, combatere și monitorizare a anumitor boli ale animalelor și zoonoze, prezentate de statele membre pentru 2009 și următorii ani, precum și a contribuției financiare a Comunității la aceste programe (4). Programul în cauză respectă cerințele privind aprobarea stabilite de Decizia 2009/177/CE și, prin urmare, ar trebui să fie aprobat în conformitate cu articolul 44 alineatul (2) din Directiva 2006/88/CE. În consecință, zonele vizate de programul respectiv ar trebui să fie incluse în partea B a listei stabilite în anexa I la decizia în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Danemarca a înaintat Comisiei un program multianual privind eradicarea septicemiei hemoragice virale (SHV) în temeiul Deciziei 90/424/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind anumite cheltuieli în domeniul veterinar (3) pentru perioada 1 ianuarie 2009-31 decembrie 2013. Programul respectiv a fost autorizat prin Decizia 2008/897/CE a Comisiei din 28 noiembrie 2008 de aprobare a programelor anuale și multianuale de eradicare, combatere și monitorizare a anumitor boli ale animalelor și zoonoze, prezentate de statele membre pentru 2009 și următorii ani, precum și a contribuției financiare a Comunității la aceste programe (4). Programul în cauză respectă cerințele privind aprobarea stabilite de Decizia 2009/177/CE și, prin urmare, ar trebui să fie aprobat în conformitate cu articolul 44 alineatul (2) din Directiva 2006/88/CE. În consecință, zonele vizate de programul respectiv ar trebui să fie incluse în partea B a listei stabilite în anexa I la decizia în cauză.

| (4) | Articolul 12 din Decizia 2009/177/CE prevede o derogare de la Directiva 2006/88/CE conform căreia, în anumite condiții, statele membre nu trebuie să înainteze spre aprobare programe de eradicare care au fost aprobate în scopul obținerii statutului de zonă autorizată în ceea ce privește SHV în conformitate cu Decizia 2003/634/CE a Comisiei din 28 august 2003 de aprobare a programelor destinate obținerii statutului de zone autorizate sau de exploatații de creștere autorizate situate în zone neautorizate în ceea ce privește boli ale peștilor precum septicemia hemoragică virală (SHV) și necroza hematopoietică infecțioasă (NHI) (5). |
| --- | --- |

(4)

Articolul 12 din Decizia 2009/177/CE prevede o derogare de la Directiva 2006/88/CE conform căreia, în anumite condiții, statele membre nu trebuie să înainteze spre aprobare programe de eradicare care au fost aprobate în scopul obținerii statutului de zonă autorizată în ceea ce privește SHV în conformitate cu Decizia 2003/634/CE a Comisiei din 28 august 2003 de aprobare a programelor destinate obținerii statutului de zone autorizate sau de exploatații de creștere autorizate situate în zone neautorizate în ceea ce privește boli ale peștilor precum septicemia hemoragică virală (SHV) și necroza hematopoietică infecțioasă (NHI) (5).

| (5) | Decizia 2003/634/CE a aprobat un program înaintat de Finlanda în scopul obținerii statutului de zonă aprobată în ceea ce privește SHV. Finlanda a înaintat, la momentul actual, un raport privind programul respectiv în conformitate cu cerințele stabilite de Decizia 2009/177/CE. În consecință, zonele vizate de programul respectiv ar trebui, prin urmare, să fie incluse pe lista din partea B a anexei I la decizia în cauză. |
| --- | --- |

(5)

Decizia 2003/634/CE a aprobat un program înaintat de Finlanda în scopul obținerii statutului de zonă aprobată în ceea ce privește SHV. Finlanda a înaintat, la momentul actual, un raport privind programul respectiv în conformitate cu cerințele stabilite de Decizia 2009/177/CE. În consecință, zonele vizate de programul respectiv ar trebui, prin urmare, să fie incluse pe lista din partea B a anexei I la decizia în cauză.

| (6) | Germania a prezentat Comisiei un program multianual privind eradicarea bolii cauzate de virusul herpetic al crapului koi (KHV) în temeiul Deciziei 90/424/CEE. Programul în cauză a fost aprobat prin Decizia 2008/897/CE pentru perioada 1 ianuarie 2009-31 decembrie 2013. Programul în cauză respectă cerințele privind aprobarea stabilite de Decizia 2009/177/CE și, prin urmare, ar trebui să fie aprobat în conformitate cu articolul 44 alineatul (2) din Directiva 2006/88/CE. În consecință, zonele vizate de programul respectiv ar trebui să fie incluse în partea B a listei stabilite în anexa I la decizia în cauză. |
| --- | --- |

(6)

Germania a prezentat Comisiei un program multianual privind eradicarea bolii cauzate de virusul herpetic al crapului koi (KHV) în temeiul Deciziei 90/424/CEE. Programul în cauză a fost aprobat prin Decizia 2008/897/CE pentru perioada 1 ianuarie 2009-31 decembrie 2013. Programul în cauză respectă cerințele privind aprobarea stabilite de Decizia 2009/177/CE și, prin urmare, ar trebui să fie aprobat în conformitate cu articolul 44 alineatul (2) din Directiva 2006/88/CE. În consecință, zonele vizate de programul respectiv ar trebui să fie incluse în partea B a listei stabilite în anexa I la decizia în cauză.

| (7) | Întregul teritoriu al Regatului Unit figurează în prezent în partea C a anexei I la Decizia 2009/177/CE ca fiind indemn de boală în conformitate cu Directiva 2006/88/CE în ceea ce privește anemia infecțioasă a somonului (AIS). Regatul Unit a notificat prezența AIS într-un compartiment declarat anterior indemn de boala respectivă. În consecință, rubrica pentru statul membru respectiv în ceea ce privește AIS ar trebui modificată în lista stabilită în partea C a anexei I la Decizia 2009/177/CE. |
| --- | --- |

(7)

Întregul teritoriu al Regatului Unit figurează în prezent în partea C a anexei I la Decizia 2009/177/CE ca fiind indemn de boală în conformitate cu Directiva 2006/88/CE în ceea ce privește anemia infecțioasă a somonului (AIS). Regatul Unit a notificat prezența AIS într-un compartiment declarat anterior indemn de boala respectivă. În consecință, rubrica pentru statul membru respectiv în ceea ce privește AIS ar trebui modificată în lista stabilită în partea C a anexei I la Decizia 2009/177/CE.

| (8) | La momentul actual, Regatul Unit a prezentat spre aprobare un program de eradicare a AIS care trebuie aplicat în insulele Shetland de Sud-Vest. Programul în cauză respectă cerințele Deciziei 2009/177/CE. În consecință, programul respectiv ar trebui aprobat și insulele Shetland de Sud-Vest ar trebui să fie incluse în partea B a listei stabilite în anexa I la decizia în cauză. |
| --- | --- |

(8)

La momentul actual, Regatul Unit a prezentat spre aprobare un program de eradicare a AIS care trebuie aplicat în insulele Shetland de Sud-Vest. Programul în cauză respectă cerințele Deciziei 2009/177/CE. În consecință, programul respectiv ar trebui aprobat și insulele Shetland de Sud-Vest ar trebui să fie incluse în partea B a listei stabilite în anexa I la decizia în cauză.

| (9) | Decizia 2003/634/CE a autorizat un program înaintat de Regatul Unit în vederea obținerii statutului de zonă autorizată în ceea ce privește SHV. În prezent, Regatul Unit a prezentat un raport privind programul în cauză în conformitate cu cerințele stabilite de Decizia 2009/177/CE în vederea obținerii statutului indemn de boală pentru zonele respective. Raportul în cauză respectă cerințele Deciziei 2009/177/CE. În consecință, zonele respective ar trebui să fie incluse în lista din partea C a anexei I la respectiva decizie. |
| --- | --- |

(9)

Decizia 2003/634/CE a autorizat un program înaintat de Regatul Unit în vederea obținerii statutului de zonă autorizată în ceea ce privește SHV. În prezent, Regatul Unit a prezentat un raport privind programul în cauză în conformitate cu cerințele stabilite de Decizia 2009/177/CE în vederea obținerii statutului indemn de boală pentru zonele respective. Raportul în cauză respectă cerințele Deciziei 2009/177/CE. În consecință, zonele respective ar trebui să fie incluse în lista din partea C a anexei I la respectiva decizie.

| (10) | În plus, întreaga zonă de coastă a Irlandei de Nord, cu excepția Lough Foyle, figurează, în prezent, în partea C a anexei I la Decizia 2009/177/CE ca fiind indemnă de boală în ceea ce privește infecția cu Bonamia ostreae. Regatul Unit a notificat recent prezența infecției cu Bonamia ostreae în Strangforth Lough în zona de coastă respectivă. Prin urmare, Strangforth Lough ar trebui exclus din teritoriul declarat indemn de boală în lista stabilită în partea C a anexei I la respectiva decizie. |
| --- | --- |

(10)

În plus, întreaga zonă de coastă a Irlandei de Nord, cu excepția Lough Foyle, figurează, în prezent, în partea C a anexei I la Decizia 2009/177/CE ca fiind indemnă de boală în ceea ce privește infecția cu Bonamia ostreae. Regatul Unit a notificat recent prezența infecției cu Bonamia ostreae în Strangforth Lough în zona de coastă respectivă. Prin urmare, Strangforth Lough ar trebui exclus din teritoriul declarat indemn de boală în lista stabilită în partea C a anexei I la respectiva decizie.

| (11) | Prin urmare, Decizia 2009/177/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(11)

Prin urmare, Decizia 2009/177/CE ar trebui modificată în consecință.

| (12) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(12)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa I la Decizia 2009/177/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 14 decembrie 2009.

Pentru Comisie

Androulla VASSILIOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 24.11.2006, p. 14.

1

(2)  JO L 63, 7.3.2009, p. 15.

2

(3)  JO L 224, 18.8.1990, p. 19.

3

(4)  JO L 322, 2.12.2008, p. 39.

4

(5)  JO L 220, 3.9.2003, p. 8.

5

---

ANEXĂ

În anexa I, părțile B și C se înlocuiesc cu următorul text:

„PARTEA B

Statele membre, zonele și compartimentele care fac obiectul unor programe de eradicare autorizate

| Boala | Statul membru | Codul ISO | Delimitarea geografică a zonei care face obiectul unui program de eradicare (stat membru, zone sau compartimente) |
| --- | --- | --- | --- |
| Septicemia hemoragică virală (SHV) | Danemarca | DK | Următoarele bazine hidrografice: Tim Å, Hover Å, Heager Å, Velling Å, Skjern Å, Hemmet Mølle Bæk, Lydum Å, Kongeå, Kolding Å, Vejle Å și Holmsland Klit |
| | Finlanda | FI | Provincia Åland
  Municipalitățile Uusikaupunki, Pyhäranta și Rauma |
| Necroza hematopoietică infecțioasă (NHI) | | | |
| Virusul herpetic al crapului koi (KHV) | Germania | DE | Landul Saxonia |
| Anemia infecțioasă a somonului (AIS) | Regatul Unit | UK | Insulele Shetland de Sud-Vest |
| Infecția cu Marteilia refringens | | | |
| Infecția cu Bonamia ostreae | | | |
| Boala petelor albe | | | |

Boala

Statul membru

Codul ISO

Delimitarea geografică a zonei care face obiectul unui program de eradicare (stat membru, zone sau compartimente)

Septicemia hemoragică virală (SHV)

Danemarca

DK

Următoarele bazine hidrografice: Tim Å, Hover Å, Heager Å, Velling Å, Skjern Å, Hemmet Mølle Bæk, Lydum Å, Kongeå, Kolding Å, Vejle Å și Holmsland Klit

Finlanda

FI

Provincia Åland

Municipalitățile Uusikaupunki, Pyhäranta și Rauma

Necroza hematopoietică infecțioasă (NHI)

Virusul herpetic al crapului koi (KHV)

Germania

DE

Landul Saxonia

Anemia infecțioasă a somonului (AIS)

Regatul Unit

UK

Insulele Shetland de Sud-Vest

Infecția cu Marteilia refringens

Infecția cu Bonamia ostreae

Boala petelor albe

PARTEA C

State membre, zone și compartimente declarate indemne de boală

| Boala | Statul membru | Codul ISO | Delimitarea geografică a zonei indemne de boală (stat membru, zone sau compartimente) |
| --- | --- | --- | --- |
| Septicemia hemoragică virală (SHV) | Danemarca | DK | Bazinele hidrografice și zonele litorale ale:






  — | Hansted Å |

Boala

Statul membru

Codul ISO

Delimitarea geografică a zonei indemne de boală (stat membru, zone sau compartimente)

Septicemia hemoragică virală (SHV)

Danemarca

DK

Bazinele hidrografice și zonele litorale ale:

—

Hansted Å

| — | Hovmølle Å |
| --- | --- |

—

Hovmølle Å

| — | Grenå |
| --- | --- |

—

Grenå

| — | Treå |
| --- | --- |

—

Treå

| — | Alling Å |
| --- | --- |

—

Alling Å

| — | Kastbjerg |
| --- | --- |

—

Kastbjerg

| — | Villestrup Å |
| --- | --- |

—

Villestrup Å

| — | Korup Å |
| --- | --- |

—

Korup Å

| — | Sæby Å |
| --- | --- |

—

Sæby Å

| — | Elling Å |
| --- | --- |

—

Elling Å

| — | Uggerby Å |
| --- | --- |

—

Uggerby Å

| — | Lindenborg Å |
| --- | --- |

—

Lindenborg Å

| — | Øster Å |
| --- | --- |

—

Øster Å

| — | Hasseris Å |
| --- | --- |

—

Hasseris Å

| — | Binderup Å |
| --- | --- |

—

Binderup Å

| — | Vidkær Å |
| --- | --- |

—

Vidkær Å

| — | Dybvad Å |
| --- | --- |

—

Dybvad Å

| — | Bjørnsholm Å |
| --- | --- |

—

Bjørnsholm Å

| — | Trend Å |
| --- | --- |

—

Trend Å

| — | Lerkenfeld Å |
| --- | --- |

—

Lerkenfeld Å

| — | Vester Å |
| --- | --- |

—

Vester Å

| — | Lønnerup med tilløb |
| --- | --- |

—

Lønnerup med tilløb

| — | Fiskbæk Å |
| --- | --- |

—

Fiskbæk Å

| — | Slette Å |
| --- | --- |

—

Slette Å

| — | Bredkær Bæk |
| --- | --- |

—

Bredkær Bæk

| — | Vandløb til Kilen |
| --- | --- |

—

Vandløb til Kilen

| — | Resenkær Å |
| --- | --- |

—

Resenkær Å

| — | Klostermølle Å |
| --- | --- |

—

Klostermølle Å

| — | Hvidbjerg Å |
| --- | --- |

—

Hvidbjerg Å

| — | Knidals Å |
| --- | --- |

—

Knidals Å

| — | Spang Å |
| --- | --- |

—

Spang Å

| — | Simested Å |
| --- | --- |

—

Simested Å

| — | Skals Å |
| --- | --- |

—

Skals Å

| — | Jordbro Å |
| --- | --- |

—

Jordbro Å

| — | Fåremølle Å |
| --- | --- |

—

Fåremølle Å

| — | Flynder Å |
| --- | --- |

—

Flynder Å

| — | Damhus Å |
| --- | --- |

—

Damhus Å

| — | Karup Å |
| --- | --- |

—

Karup Å

| — | Gudenåen |
| --- | --- |

—

Gudenåen

| — | Halkær Å |
| --- | --- |

—

Halkær Å

| — | Storåen |
| --- | --- |

—

Storåen

| — | Århus Å |
| --- | --- |

—

Århus Å

| — | Bygholm Å |
| --- | --- |

—

Bygholm Å

| — | Grejs Å |
| --- | --- |

—

Grejs Å

| — | Ørum Å |
| --- | --- |

—

Ørum Å

Irlanda

IE

Toate zonele continentale și de coastă situate pe teritoriul acesteia, cu excepția:

| 1. | Insulei Cape Clear |
| --- | --- |

1.

Insulei Cape Clear

Cipru

CY

Toate zonele continentale situate pe teritoriul acesteia

Finlanda

FI

Toate zonele continentale și de coastă situate pe teritoriul acesteia, cu excepția:

| 1. | provinciei Åland |
| --- | --- |

1.

provinciei Åland

| 2. | municipalităților Uusikaupunki, Pyhäranta și Rauma |
| --- | --- |

2.

municipalităților Uusikaupunki, Pyhäranta și Rauma

Suedia

SE

Întregul teritoriu

Regatul Unit

UK

Toate zonele continentale și de coastă din Regatul Unit, Irlanda de Nord, Guernsey, Insula Man și Jersey

Necroza hematopoietică infecțioasă (NHI)

Danemarca

DK

Întregul teritoriu

Irlanda

IE

Întregul teritoriu

Cipru

CY

Toate zonele continentale situate pe teritoriul acesteia

Finlanda

FI

Întregul teritoriu

Suedia

SE

Întregul teritoriu

Regatul Unit

UK

Toate zonele continentale și de coastă din Regatul Unit, Irlanda de Nord, Guernsey, Insula Man și Jersey

Virusul herpetic al crapului koi (KHV)

Anemia infecțioasă a somonului (AIS)

Belgia

BE

Întregul teritoriu

Bulgaria

BG

Întregul teritoriu

Republica Cehă

CZ

Întregul teritoriu

Danemarca

DK

Întregul teritoriu

Germania

DE

Întregul teritoriu

Estonia

EE

Întregul teritoriu

Irlanda

IE

Întregul teritoriu

Grecia

EL

Întregul teritoriu

Spania

ES

Întregul teritoriu

Franța

FR

Întregul teritoriu

Italia

IT

Întregul teritoriu

Cipru

CY

Întregul teritoriu

Letonia

LV

Întregul teritoriu

Lituania

LT

Întregul teritoriu

Luxemburg

LU

Întregul teritoriu

Ungaria

HU

Întregul teritoriu

Malta

MT

Întregul teritoriu

Țările de Jos

NL

Întregul teritoriu

Austria

AT

Întregul teritoriu

Polonia

PL

Întregul teritoriu

Portugalia

PT

Întregul teritoriu

România

RO

Întregul teritoriu

Slovenia

SI

Întregul teritoriu

Slovacia

SK

Întregul teritoriu

Finlanda

FI

Întregul teritoriu

Suedia

SE

Întregul teritoriu

Regatul Unit

UK

Toate zonele continentale și de coastă din Regatul Unit, Irlanda de Nord, Guernsey, Insula Man și Jersey, cu excepția insulelor Shetland de Sud-Vest

Infecția cu Marteilia refringens

Irlanda

IE

Întregul teritoriu

Regatul Unit

UK

Întregul litoral al Marii Britanii

Întregul litoral al Irlandei de Nord

Întregul litoral al Guernesey și al Herm

Zona de coastă a statelor Jersey: această zonă corespunde zonei de coastă intertidale și imediate cuprinse între nivelul mediu al fluxului pe insula Jersey și o linie imaginară trasată la trei mile nautice plecând de la nivelul mediu al refluxului pe insula Jersey. Zona în cauză este situată în golful normand-breton, în partea de sud a Mării Mânecii

Întregul litoral al Insulei Man

Infecția cu Bonamia ostreae

Irlanda

IE

Întregul litoral al Irlandei, cu excepția:

| 1. | portului Cork |
| --- | --- |

1.

portului Cork

| 2. | golfului Galway |
| --- | --- |

2.

golfului Galway

| 3. | portului Ballinakill |
| --- | --- |

3.

portului Ballinakill

| 4. | golfului Clew |
| --- | --- |

4.

golfului Clew

| 5. | Achill Sound |
| --- | --- |

5.

Achill Sound

| 6. | Loughmore, golful Blacksod |
| --- | --- |

6.

Loughmore, golful Blacksod

| 7. | Lough Foyle |
| --- | --- |

7.

Lough Foyle

| 8. | Lough Swilly |
| --- | --- |

8.

Lough Swilly

Regatul Unit

UK

Întregul litoral al Marii Britanii, cu excepția:

| 1. | coastei de sud a Cornwall, de la Lizard la Start Point |
| --- | --- |

1.

coastei de sud a Cornwall, de la Lizard la Start Point

| 2. | coastei Dorset, Hampshire și Sussex de la Portland Bill la Selsey Bill |
| --- | --- |

2.

coastei Dorset, Hampshire și Sussex de la Portland Bill la Selsey Bill

| 3. | zonei de-a lungul coastei North Kent și Essex de la North Foreland la Felixstowe |
| --- | --- |

3.

zonei de-a lungul coastei North Kent și Essex de la North Foreland la Felixstowe

| 4. | zonei situate de-a lungul coastei de sud-vest a Țării Galilor, de la Wooltack Point la St. Govan’s Head, inclusiv Milford Haven și apele râului Cleddau oriental și Cleddau occidental supuse acțiunii mareelor |
| --- | --- |

4.

zonei situate de-a lungul coastei de sud-vest a Țării Galilor, de la Wooltack Point la St. Govan’s Head, inclusiv Milford Haven și apele râului Cleddau oriental și Cleddau occidental supuse acțiunii mareelor

| 5. | zonei care conține apele fluviului Loch Sunart la estul unei linii pe axa sud, sud-est de la cel mai nordic punct al Maclean’s Nose până la Auliston Point |
| --- | --- |

5.

zonei care conține apele fluviului Loch Sunart la estul unei linii pe axa sud, sud-est de la cel mai nordic punct al Maclean’s Nose până la Auliston Point

| 6. | zonei care conține West Loch Tarbert la nord-estul unei linii pe axa est-sud-est între Ardpatrick Point (NR 734 578) și North Dunskeig Bay (NR 752 68) |
| --- | --- |

6.

zonei care conține West Loch Tarbert la nord-estul unei linii pe axa est-sud-est între Ardpatrick Point (NR 734 578) și North Dunskeig Bay (NR 752 68)

Întregul litoral al Irlandei de Nord, cu excepția:

| 1. | Lough Foyle |
| --- | --- |

1.

Lough Foyle

| 2. | Strangford Lough |
| --- | --- |

2.

Strangford Lough

Întregul litoral al Guernsey, Herm și al Insulei Man

Zona de coastă a statelor Jersey: această zonă corespunde zonei de coastă intertidale și imediate cuprinse între nivelul mediu al fluxului pe insula Jersey și o linie imaginară trasată la trei mile nautice plecând de la nivelul mediu al refluxului pe insula Jersey. Aceasta este situată în golful normand-breton, în partea de sud a Canalului Mânecii.

Boala petelor albe”

---

| 18.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 336/36 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 336/36

---

DECIZIA COMISIEI

din 15 decembrie 2009

de modificare a anexei D la Directiva 64/432/CEE a Consiliului în ceea ce privește testele de diagnostic pentru leucoza enzootică bovină

[notificată cu numărul C(2009) 9951]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/976/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 64/432/CEE a Consiliului din 26 iunie 1964 privind problemele de inspecție veterinară care afectează schimburile intracomunitare cu bovine și porcine (1), în special articolul 16 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Directiva 64/432/CEE se aplică comerțului interior din Uniunea Europeană cu bovine, iar capitolul II al anexei D la respectiva directivă stabilește teste de diagnostic pentru leucoza enzootică bovină (LEB) care trebuie utilizate pentru combaterea și eradicarea bolii, pentru supraveghere și monitorizare, precum și pentru stabilirea și menținerea unui statut al șeptelului ca fiind oficial indemn de leucoza enzootică bovină și a certificării necesare comerțului interior din Uniunea Europeană cu bovine. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 64/432/CEE se aplică comerțului interior din Uniunea Europeană cu bovine, iar capitolul II al anexei D la respectiva directivă stabilește teste de diagnostic pentru leucoza enzootică bovină (LEB) care trebuie utilizate pentru combaterea și eradicarea bolii, pentru supraveghere și monitorizare, precum și pentru stabilirea și menținerea unui statut al șeptelului ca fiind oficial indemn de leucoza enzootică bovină și a certificării necesare comerțului interior din Uniunea Europeană cu bovine.

| (2) | Capitolul II din anexa D la Directiva 64/432/CEE prevede ca testele pentru LEB să fie efectuate fie cu ajutorul testului de imunodifuzie în gel de agar (AGID = agar gel immune-diffusion test) prin utilizarea unui antigen standardizat în raport cu serul standard oficial al CE (ser EI), fie printr-un test de imunoabsorbție legat cu enzimă (ELISA) standardizat în raport cu serul E4. Ambele seruri standard sunt furnizate de National Veterinary Institute, Technical University of Denmark (Institutul Național Veterinar, Universitatea Tehnică din Danemarca). |
| --- | --- |

(2)

Capitolul II din anexa D la Directiva 64/432/CEE prevede ca testele pentru LEB să fie efectuate fie cu ajutorul testului de imunodifuzie în gel de agar (AGID = agar gel immune-diffusion test) prin utilizarea unui antigen standardizat în raport cu serul standard oficial al CE (ser EI), fie printr-un test de imunoabsorbție legat cu enzimă (ELISA) standardizat în raport cu serul E4. Ambele seruri standard sunt furnizate de National Veterinary Institute, Technical University of Denmark (Institutul Național Veterinar, Universitatea Tehnică din Danemarca).

| (3) | Un nou ser LEB standard (serul E05) a fost conceput recent de către laboratorul de referință al Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animală (OIE) pentru leucoza enzootică bovină, în Germania (Friedrich-Loeffler-Institute), în colaborare cu laboratoarele de referință al OIE din Regatul Unit (Veterinary Laboratories Agency) și Polonia (National Veterinary Research Institute), după ce a fost supus unei testări interlaboratoare. Serul E05 a fost validat în raport cu serurile EI și E4 cu ajutorul diferitelor teste AGID și ELISA și, prin urmare, a fost inclus ca ser standard OIE acreditat în capitolul 2.4.11 secțiunea B punctul 2 din Manualul OIE de teste de diagnostic și vaccinuri pentru animale terestre, ediția a șasea, 2008. Acest ser este disponibil la laboratorul de referință al OIE pentru leucoza enzootică bovină, din Germania. |
| --- | --- |

(3)

Un nou ser LEB standard (serul E05) a fost conceput recent de către laboratorul de referință al Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animală (OIE) pentru leucoza enzootică bovină, în Germania (Friedrich-Loeffler-Institute), în colaborare cu laboratoarele de referință al OIE din Regatul Unit (Veterinary Laboratories Agency) și Polonia (National Veterinary Research Institute), după ce a fost supus unei testări interlaboratoare. Serul E05 a fost validat în raport cu serurile EI și E4 cu ajutorul diferitelor teste AGID și ELISA și, prin urmare, a fost inclus ca ser standard OIE acreditat în capitolul 2.4.11 secțiunea B punctul 2 din Manualul OIE de teste de diagnostic și vaccinuri pentru animale terestre, ediția a șasea, 2008. Acest ser este disponibil la laboratorul de referință al OIE pentru leucoza enzootică bovină, din Germania.

| (4) | În plus, Institutul Național Veterinar din cadrul Universității Tehnice din Danemarca a informat Comisia că nu mai este în măsură să-și îndeplinească obligațiile privind furnizarea serului standard prevăzut, la momentul actual, în capitolul II din anexa D la Directiva 64/432/CEE. |
| --- | --- |

(4)

În plus, Institutul Național Veterinar din cadrul Universității Tehnice din Danemarca a informat Comisia că nu mai este în măsură să-și îndeplinească obligațiile privind furnizarea serului standard prevăzut, la momentul actual, în capitolul II din anexa D la Directiva 64/432/CEE.

| (5) | Autoritățile competente germane și Friedrich-Loeffler-Institute au acceptat să furnizeze serul E05 care devine, în consecință, noul ser standard oficial al Uniunii Europene pentru leucoza enzootică bovină. |
| --- | --- |

(5)

Autoritățile competente germane și Friedrich-Loeffler-Institute au acceptat să furnizeze serul E05 care devine, în consecință, noul ser standard oficial al Uniunii Europene pentru leucoza enzootică bovină.

| (6) | Prin urmare, Directiva 64/432/CEE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Directiva 64/432/CEE ar trebui modificată în consecință.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Capitolul II al anexei D la Directiva 64/432/CEE se înlocuiește cu textul din anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 15 decembrie 2009.

Pentru Comisie

Androulla VASSILIOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO 121, 29.7.1964, p. 1977/64.

1

---

ANEXĂ

Capitolul II al anexei D la Directiva 64/432/CEE se înlocuiește cu următorul text:

„CAPITOLUL II

TESTE PENTRU LEUCOZA ENZOOTICĂ BOVINĂ

Testele pentru leucoza enzootică bovină se efectuează cu ajutorul testului de imunodifuzie în gel de agar (AGID) în condițiile descrise la secțiunile A și B sau printr-un test de imunoabsorbție legat cu enzimă (ELISA) în condițiile descrise la secțiunea C. Testul de imunodifuzie în gel de agar este rezervat testării probelor individuale de ser. În cazul în care rezultatele testelor fac obiectul unei contestații întemeiate, se efectuează un control complementar cu ajutorul unui test de imunodifuzie în gel de agar.

Testele AGID și ELISA se standardizează în raport cu serul E05, serul standard oficial al UE, care va fi furnizat de:

| Friedrich-Loeffler-Institut |
| --- |
| Federal Research Institute for Animal Health |
| Laborator de referință al OIE pentru leucoza enzootică bovină (LEB) |
| Südufer 10 |
| 17493 Greifswald — Insel Riems |
| Germania. |

Friedrich-Loeffler-Institut

Federal Research Institute for Animal Health

Laborator de referință al OIE pentru leucoza enzootică bovină (LEB)

Südufer 10

17493 Greifswald — Insel Riems

Germania.

A.   Testul de imunodifuzie în gel de agar pentru leucoza enzootică bovină

| 1. | Antigenul care se utilizează în acest test conține glicoproteina virusului leucozei bovine. Antigenul este standardizat în raport cu serul E05. |
| --- | --- |

1.

Antigenul care se utilizează în acest test conține glicoproteina virusului leucozei bovine. Antigenul este standardizat în raport cu serul E05.

| 2. | Institutele de stat, laboratoarele naționale de referință sau institutele oficiale desemnate în conformitate cu articolul 6a pentru coordonarea standardelor și metodelor de diagnosticare în ceea ce privește testele de depistare a leucozei enzootice bovine sunt responsabile de calibrarea antigenului standard de lucru al laboratorului în raport cu serul E05. |
| --- | --- |

2.

Institutele de stat, laboratoarele naționale de referință sau institutele oficiale desemnate în conformitate cu articolul 6a pentru coordonarea standardelor și metodelor de diagnosticare în ceea ce privește testele de depistare a leucozei enzootice bovine sunt responsabile de calibrarea antigenului standard de lucru al laboratorului în raport cu serul E05.

| 3. | Antigenii standard utilizați în laborator trebuie se trimit cel puțin o dată pe an institutelor de stat, laboratoarelor naționale de referință sau institutelor oficiale desemnate în conformitate cu articolul 6a, pentru testarea comparativă cu serul E05. În afara unei astfel de standardizări, antigenul utilizat poate fi calibrat în conformitate cu metoda descrisă în secțiunea B. |
| --- | --- |

3.

Antigenii standard utilizați în laborator trebuie se trimit cel puțin o dată pe an institutelor de stat, laboratoarelor naționale de referință sau institutelor oficiale desemnate în conformitate cu articolul 6a, pentru testarea comparativă cu serul E05. În afara unei astfel de standardizări, antigenul utilizat poate fi calibrat în conformitate cu metoda descrisă în secțiunea B.

| 4. | Testul folosește următorii reactivi:






  (a) | antigen: antigenul conține glicoproteina specifică virusului leucozei enzootice bovine care a fost standardizat în raport cu serul E05; |
| --- | --- | --- |

4.

Testul folosește următorii reactivi:

(a)

antigen: antigenul conține glicoproteina specifică virusului leucozei enzootice bovine care a fost standardizat în raport cu serul E05;

| (b) | serul de testat; |
| --- | --- |

(b)

serul de testat;

| (c) | ser de control pozitiv cunoscut; |
| --- | --- |

(c)

ser de control pozitiv cunoscut;

| (d) | gel de agar:






  — | 0,8 % agar; |
| --- | --- | --- |

(d)

gel de agar:

—

0,8 % agar;

| — | 8,5 % NaCl; |
| --- | --- |

—

8,5 % NaCl;

| — | tampon Tris 0,05 M, pH 7,2; |
| --- | --- |

—

tampon Tris 0,05 M, pH 7,2;

| — | 15 ml din acest gel de agar se introduc într-o placă Petri cu diametrul de 85 mm, ceea ce determină o adâncime de 2,6 mm de agar. |
| --- | --- |

—

15 ml din acest gel de agar se introduc într-o placă Petri cu diametrul de 85 mm, ceea ce determină o adâncime de 2,6 mm de agar.

| 5. | Se realizează o configurație de testare din șapte godeuri uscate prin perforarea agarului până la fundul plăcii; această configurație constă într-un godeu central în jurul căruia se ordonează 6 godeuri dispuse în cerc.
  Diametrul godeului central: 4 mm.
  Diametrul godeurilor periferice: 6 mm.
  Distanța între godeul central și cele periferice: 3 mm. |
| --- | --- |

5.

Se realizează o configurație de testare din șapte godeuri uscate prin perforarea agarului până la fundul plăcii; această configurație constă într-un godeu central în jurul căruia se ordonează 6 godeuri dispuse în cerc.

Diametrul godeului central: 4 mm.

Diametrul godeurilor periferice: 6 mm.

Distanța între godeul central și cele periferice: 3 mm.

| 6. | Godeul central se umple cu antigenul standard. Godeurile periferice 1 și 4 descrise la punctul 3 secțiunea B sunt umplute cu serul pozitiv cunoscut; godeurile 2, 3, 5 și 6 sunt umplute cu serul de testat. Godeurile se umplu până la dispariția meniscului. |
| --- | --- |

6.

Godeul central se umple cu antigenul standard. Godeurile periferice 1 și 4 descrise la punctul 3 secțiunea B sunt umplute cu serul pozitiv cunoscut; godeurile 2, 3, 5 și 6 sunt umplute cu serul de testat. Godeurile se umplu până la dispariția meniscului.

| 7. | Cantitățile obținute sunt următoarele:






  — | antigen: 32 μl; |
| --- | --- | --- |

7.

Cantitățile obținute sunt următoarele:

—

antigen: 32 μl;

| — | ser de control: 73 μl; |
| --- | --- |

—

ser de control: 73 μl;

| — | ser de testat: 73 μl. |
| --- | --- |

—

ser de testat: 73 μl.

| 8. | Incubarea durează 72 de ore la temperatura ambiantă (20-27 °C) într-o incintă umedă închisă. |
| --- | --- |

8.

Incubarea durează 72 de ore la temperatura ambiantă (20-27 °C) într-o incintă umedă închisă.

| 9. | Testul se citește după 24 de ore, apoi după 48 de ore, dar nu se poate obține niciun rezultat final înainte de 72 de ore:






  (a) | un ser de testat este pozitiv în cazul în care formează o curbă de precipitare specifică cu antigenul virusului leucozei bovine (LEB) și în cazul în care formează o curbă care coincide cu cea a serului de control; |
| --- | --- | --- |

9.

Testul se citește după 24 de ore, apoi după 48 de ore, dar nu se poate obține niciun rezultat final înainte de 72 de ore:

(a)

un ser de testat este pozitiv în cazul în care formează o curbă de precipitare specifică cu antigenul virusului leucozei bovine (LEB) și în cazul în care formează o curbă care coincide cu cea a serului de control;

| (b) | un ser de testat este negativ în cazul în care nu formează o curbă de precipitare specifică cu antigenul virusului leucozei bovine și în cazul în care nu modifică curba serului de control; |
| --- | --- |

(b)

un ser de testat este negativ în cazul în care nu formează o curbă de precipitare specifică cu antigenul virusului leucozei bovine și în cazul în care nu modifică curba serului de control;

| (c) | reacția nu este concludentă în cazul în care:






  (i) | modifică curba serului de control spre godeul antigenului virusului leucozei bovine fără să formeze o curbă de precipitare cu antigenul vizibilă; sau |
| --- | --- | --- |

(c)

reacția nu este concludentă în cazul în care:

(i)

modifică curba serului de control spre godeul antigenului virusului leucozei bovine fără să formeze o curbă de precipitare cu antigenul vizibilă; sau

| (ii) | în cazul în care nu este posibilă interpretarea pozitivă sau negativă. |
| --- | --- |

(ii)

în cazul în care nu este posibilă interpretarea pozitivă sau negativă.

Pentru reacțiile neconcludente, se poate repeta testul și se poate utiliza ser concentrat.

| 10. | Poate fi utilizată orice altă configurație sau orice altă dispunere a godeurilor, cu condiția ca serul E05 diluat la 1:10 cu un ser negativ să poată fi identificat ca fiind pozitiv. |
| --- | --- |

10.

Poate fi utilizată orice altă configurație sau orice altă dispunere a godeurilor, cu condiția ca serul E05 diluat la 1:10 cu un ser negativ să poată fi identificat ca fiind pozitiv.

B.   Metodă de standardizare a antigenului

| 1. | Soluții și materiale necesare:






  (a) | 40 ml de gel de agaroză 1,6 % într-un tampon Tris 0,05 M/HCl, pH 7,2 cu NaCl 85 %; |
| --- | --- | --- |

1.

Soluții și materiale necesare:

(a)

40 ml de gel de agaroză 1,6 % într-un tampon Tris 0,05 M/HCl, pH 7,2 cu NaCl 85 %;

| (b) | 15 ml ser pozitiv pentru leucoză bovină care nu are alți anticorpi decât împotriva glicoproteinelor virusului leucozei bovine, diluat 1:10 într-un tampon Tris 0,05 M/HCl, pH 7,2 cu NaCl 8,5 %; |
| --- | --- |

(b)

15 ml ser pozitiv pentru leucoză bovină care nu are alți anticorpi decât împotriva glicoproteinelor virusului leucozei bovine, diluat 1:10 într-un tampon Tris 0,05 M/HCl, pH 7,2 cu NaCl 8,5 %;

| (c) | 15 ml de ser pozitiv pentru leucoză bovină care nu are alți anticorpi decât împotriva glicoproteinelor virusului leucozei bovine, diluat 1:5 într-un tampon Tris 0,05 M/HCl, pH 7,2 cu NaCl 8,5 %; |
| --- | --- |

(c)

15 ml de ser pozitiv pentru leucoză bovină care nu are alți anticorpi decât împotriva glicoproteinelor virusului leucozei bovine, diluat 1:5 într-un tampon Tris 0,05 M/HCl, pH 7,2 cu NaCl 8,5 %;

| (d) | patru plăci Petri din material plastic, cu un diametru de 85 mm; |
| --- | --- |

(d)

patru plăci Petri din material plastic, cu un diametru de 85 mm;

| (e) | un poanson cu diametrul de 4-6 mm; |
| --- | --- |

(e)

un poanson cu diametrul de 4-6 mm;

| (f) | un antigen de referință; |
| --- | --- |

(f)

un antigen de referință;

| (g) | antigenul de standardizat; |
| --- | --- |

(g)

antigenul de standardizat;

| (h) | o baie de apă (56 °C). |
| --- | --- |

(h)

o baie de apă (56 °C).

| 2. | Procedură:
  Agaroza (1,6 %) se dizolvă în soluția tampon Tris/HCl încălzind cu grijă până la 100 °C. Se utilizează baia de apă la 56 °C timp de aproximativ o oră. Se adaugă soluțiile de ser pozitiv pentru leucoză bovină în baia de apă la 56 °C.
  Se amestecă apoi 15 ml din soluția de agaroză la 56 °C cu 15 ml de ser pozitiv pentru leucoză bovină (1:10), se agită rapid și se varsă în două plăci Petri, câte 15 ml în fiecare cutie. Se reîncep operațiunile descrise anterior cu serul leucozei bovine diluat 1:5.
  Atunci când agaroza s-a întărit, se fac găurile în felul următor: | |
| --- | --- | --- |
| | |

2.

Procedură:

Agaroza (1,6 %) se dizolvă în soluția tampon Tris/HCl încălzind cu grijă până la 100 °C. Se utilizează baia de apă la 56 °C timp de aproximativ o oră. Se adaugă soluțiile de ser pozitiv pentru leucoză bovină în baia de apă la 56 °C.

Se amestecă apoi 15 ml din soluția de agaroză la 56 °C cu 15 ml de ser pozitiv pentru leucoză bovină (1:10), se agită rapid și se varsă în două plăci Petri, câte 15 ml în fiecare cutie. Se reîncep operațiunile descrise anterior cu serul leucozei bovine diluat 1:5.

Atunci când agaroza s-a întărit, se fac găurile în felul următor:

Image

Image

Image

Image

| 3. | Adăugare de antigen:






  (a) | plăcile Petri nr. 1 și 3:






  (i) | godeul A – antigen de referință, nediluat; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Adăugare de antigen:

(a)

plăcile Petri nr. 1 și 3:

(i)

godeul A – antigen de referință, nediluat;

| (ii) | godeul B – antigen de referință, diluat 1:2; |
| --- | --- |

(ii)

godeul B – antigen de referință, diluat 1:2;

| (iii) | godeurile C și E – antigene de referință; |
| --- | --- |

(iii)

godeurile C și E – antigene de referință;

| (iv) | godeul D – antigen de testat, nediluat; |
| --- | --- |

(iv)

godeul D – antigen de testat, nediluat;

| (b) | plăcile Petri nr. 2 și 4:






  (i) | godeul A – antigen de testat, nediluat; |
| --- | --- | --- |

(b)

plăcile Petri nr. 2 și 4:

(i)

godeul A – antigen de testat, nediluat;

| (ii) | godeul B – antigen de testat, diluat 1:2; |
| --- | --- |

(ii)

godeul B – antigen de testat, diluat 1:2;

| (iii) | godeul C – antigen de testat, diluat 1:4; |
| --- | --- |

(iii)

godeul C – antigen de testat, diluat 1:4;

| (iv) | godeul D – antigen de testat, diluat 1:8. |
| --- | --- |

(iv)

godeul D – antigen de testat, diluat 1:8.

| 4. | Instrucțiuni suplimentare:






  (a) | experimentul se efectuează cu două grade de diluție a serului (1:5 și 1:10) pentru a obține precipitare optimă; |
| --- | --- | --- |

4.

Instrucțiuni suplimentare:

(a)

experimentul se efectuează cu două grade de diluție a serului (1:5 și 1:10) pentru a obține precipitare optimă;

| (b) | în cazul în care diametrul de precipitare este prea mic pentru fiecare dintre cele două grade de diluție, serul se va dilua suplimentar; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care diametrul de precipitare este prea mic pentru fiecare dintre cele două grade de diluție, serul se va dilua suplimentar;

| (c) | în cazul în care diametrul de precipitare este prea mare pentru două grade de diluție și este imprecis delimitabil, se alege un grad de diluție mai scăzut pentru ser; |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care diametrul de precipitare este prea mare pentru două grade de diluție și este imprecis delimitabil, se alege un grad de diluție mai scăzut pentru ser;

| (d) | concentrația finală a agarozei este de 0,8 %; cea a serului, de 5 %, respectiv 10 %; |
| --- | --- |

(d)

concentrația finală a agarozei este de 0,8 %; cea a serului, de 5 %, respectiv 10 %;

| (e) | se notează diametrele măsurate în sistemul de coordonate următor. Diluția de lucru este cea în care se înregistrează același diametru pentru antigenul de testat și pentru antigenul de referință. |
| --- | --- |

(e)

se notează diametrele măsurate în sistemul de coordonate următor. Diluția de lucru este cea în care se înregistrează același diametru pentru antigenul de testat și pentru antigenul de referință.

Image

C.   Test de imunoabsorbție legat cu enzimă (ELISA) pentru depistarea leucozei enzootice bovine

| 1. | Se utilizează următoarele materiale și reactivi:






  (a) | microplăci pentru faza solidă, tăvițe sau orice altă fază solidă; |
| --- | --- | --- |

1.

Se utilizează următoarele materiale și reactivi:

(a)

microplăci pentru faza solidă, tăvițe sau orice altă fază solidă;

| (b) | antigenul se fixează pe faza solidă cu sau fără ajutorul anticorpilor de captare policloni sau monocloni. În cazul în care antigenul este asociat direct fazei solide, toate probele supuse examenului care prezintă o reacție pozitivă trebuie reexaminate în raport cu antigenul de control. Acesta trebuie să fie identic cu antigenul examinat, cu excepția absenței antigenilor LEB. În cazul în care anticorpii de captare sunt asociați fazei solide, anticorpii nu reacționează cu alți antigeni decât cu antigenii LEB; |
| --- | --- |

(b)

antigenul se fixează pe faza solidă cu sau fără ajutorul anticorpilor de captare policloni sau monocloni. În cazul în care antigenul este asociat direct fazei solide, toate probele supuse examenului care prezintă o reacție pozitivă trebuie reexaminate în raport cu antigenul de control. Acesta trebuie să fie identic cu antigenul examinat, cu excepția absenței antigenilor LEB. În cazul în care anticorpii de captare sunt asociați fazei solide, anticorpii nu reacționează cu alți antigeni decât cu antigenii LEB;

| (c) | lichidul biologic de examinat; |
| --- | --- |

(c)

lichidul biologic de examinat;

| (d) | controalele pozitive și negative corespunzătoare; |
| --- | --- |

(d)

controalele pozitive și negative corespunzătoare;

| (e) | conjugatul; |
| --- | --- |

(e)

conjugatul;

| (f) | un substrat adaptat enzimei utilizate; |
| --- | --- |

(f)

un substrat adaptat enzimei utilizate;

| (g) | o soluție de stopare, în cazul în care este necesar; |
| --- | --- |

(g)

o soluție de stopare, în cazul în care este necesar;

| (h) | soluții pentru diluarea probelor examinate, prepararea reactivilor și spălare; |
| --- | --- |

(h)

soluții pentru diluarea probelor examinate, prepararea reactivilor și spălare;

| (i) | un sistem de citire corespunzător substratului utilizat. |
| --- | --- |

(i)

un sistem de citire corespunzător substratului utilizat.

| 2. | Standardizarea și sensibilitatea testului
  Sensibilitatea testului ELISA are un astfel de nivel încât serul E05 se consemnează ca reacție pozitivă atunci când este diluat de 10 ori (probe de ser) sau de 250 de ori (probe de lapte) mai mult decât diluția obținută de la probe individuale puse în comun. La testele în care probele (ser și lapte) sunt examinate individual, serul E05 diluat 1:10 (ser negativ) sau 1:250 (lapte negativ) se consemnează ca reacție pozitivă atunci când este examinat în aceeași diluție de testare ca cea utilizată pentru testele individuale. Institutele menționate la punctul 2 secțiunea A sunt responsabile de controlul calității metodei ELISA, în special pentru a determina, pentru fiecare lot de producție, numărul de eșantioane de pus în comun în funcție de rezultatul obținut pentru serul E05. |
| --- | --- |

2.

Standardizarea și sensibilitatea testului

Sensibilitatea testului ELISA are un astfel de nivel încât serul E05 se consemnează ca reacție pozitivă atunci când este diluat de 10 ori (probe de ser) sau de 250 de ori (probe de lapte) mai mult decât diluția obținută de la probe individuale puse în comun. La testele în care probele (ser și lapte) sunt examinate individual, serul E05 diluat 1:10 (ser negativ) sau 1:250 (lapte negativ) se consemnează ca reacție pozitivă atunci când este examinat în aceeași diluție de testare ca cea utilizată pentru testele individuale. Institutele menționate la punctul 2 secțiunea A sunt responsabile de controlul calității metodei ELISA, în special pentru a determina, pentru fiecare lot de producție, numărul de eșantioane de pus în comun în funcție de rezultatul obținut pentru serul E05.

| 3. | Condițiile de utilizare a testului ELISA pentru depistarea leucozei enzootice bovine:






  (a) | testele ELISA pot fi utilizate pe probe de ser sau lapte; |
| --- | --- | --- |

3.

Condițiile de utilizare a testului ELISA pentru depistarea leucozei enzootice bovine:

(a)

testele ELISA pot fi utilizate pe probe de ser sau lapte;

| (b) | dacă testele ELISA sunt utilizate în scopuri de certificare în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) litera (c) sau pentru stabilirea și menținerea unui statut al șeptelului în conformitate cu anexa D partea I, amestecul probelor de ser sau lapte se realizează astfel încât probele prelevate în vederea examinării să poată fi raportate fără echivoc la animale individuale de la care provine serul sau laptele inclus în amestec. Orice test de confirmare este efectuat pe probele recoltate de la animale individuale; |
| --- | --- |

(b)

dacă testele ELISA sunt utilizate în scopuri de certificare în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) litera (c) sau pentru stabilirea și menținerea unui statut al șeptelului în conformitate cu anexa D partea I, amestecul probelor de ser sau lapte se realizează astfel încât probele prelevate în vederea examinării să poată fi raportate fără echivoc la animale individuale de la care provine serul sau laptele inclus în amestec. Orice test de confirmare este efectuat pe probele recoltate de la animale individuale;

| (c) | în cazul în care testele ELISA sunt utilizate pe o probă de lapte vrac, această probă se prelevează din laptele provenind dintr-un șeptel care cuprinde cel puțin 30 % vaci de lapte în lactație. Orice test de confirmare trebuie se efectuează pe probele de ser sau lapte recoltate de la animale individuale.” |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care testele ELISA sunt utilizate pe o probă de lapte vrac, această probă se prelevează din laptele provenind dintr-un șeptel care cuprinde cel puțin 30 % vaci de lapte în lactație. Orice test de confirmare trebuie se efectuează pe probele de ser sau lapte recoltate de la animale individuale.”

---

| 18.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 336/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 336/42

---

DECIZIA COMISIEI

din 16 decembrie 2009

privind contribuția financiară a Comunității pentru anul 2009 la cheltuielile efectuate de statele membre pentru anumite proiecte în domeniul controlului, inspecției și supravegherii pescuitului

[notificată cu numărul C(2009) 9935]

(Numai textele în limbile daneză, engleză, germană, greacă, italiană, letonă, olandeză, portugheză, română, spaniolă și suedeză sunt autentice)

(2009/977/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 861/2006 al Consiliului din 22 mai 2006 de stabilire a măsurilor financiare comunitare privind punerea în aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului și în domeniul dreptului mării (1), în special articolul 21,

întrucât:

| (1) | Pe baza cererilor de cofinanțare comunitară prezentate de statele membre în cadrul programelor de control în domeniul pescuitului pentru 2009, Comisia a adoptat Decizia 2009/746/CE (2), în urma căreia o parte din bugetul pe 2009 disponibil pentru controlul în domeniul pescuitului a rămas neutilizat. |
| --- | --- |

(1)

Pe baza cererilor de cofinanțare comunitară prezentate de statele membre în cadrul programelor de control în domeniul pescuitului pentru 2009, Comisia a adoptat Decizia 2009/746/CE (2), în urma căreia o parte din bugetul pe 2009 disponibil pentru controlul în domeniul pescuitului a rămas neutilizat.

| (2) | Este necesar în prezent ca partea neutilizată din bugetul pentru 2009 să fie alocată printr-o nouă decizie. |
| --- | --- |

(2)

Este necesar în prezent ca partea neutilizată din bugetul pentru 2009 să fie alocată printr-o nouă decizie.

| (3) | În conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 861/2006, statele membre au fost invitate să prezinte cereri de finanțare suplimentară pentru domeniile prioritare definite de Comisie, și anume automatizarea și gestionarea datelor, noile tehnologii și seminariile în domeniul pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 861/2006, statele membre au fost invitate să prezinte cereri de finanțare suplimentară pentru domeniile prioritare definite de Comisie, și anume automatizarea și gestionarea datelor, noile tehnologii și seminariile în domeniul pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN).

| (4) | Pe această bază și ținând cont de constrângerile bugetare, cererile de finanțare comunitară pentru acțiuni de tipul proiectelor pilot sau pentru construcția navelor și aeronavelor de patrulare au fost respinse, deoarece nu erau legate de domeniile prioritare definite anterior. |
| --- | --- |

(4)

Pe această bază și ținând cont de constrângerile bugetare, cererile de finanțare comunitară pentru acțiuni de tipul proiectelor pilot sau pentru construcția navelor și aeronavelor de patrulare au fost respinse, deoarece nu erau legate de domeniile prioritare definite anterior.

| (5) | Cererile privind acțiunile enumerate la articolul 8 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 861/2006 pot beneficia de finanțare comunitară. |
| --- | --- |

(5)

Cererile privind acțiunile enumerate la articolul 8 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 861/2006 pot beneficia de finanțare comunitară.

| (6) | Cererile de finanțare comunitară trebuie să respecte normele prezentate în Regulamentul (CE) nr. 391/2007 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(6)

Cererile de finanțare comunitară trebuie să respecte normele prezentate în Regulamentul (CE) nr. 391/2007 al Comisiei (3).

| (7) | Este necesar să se stabilească sumele maxime și rata contribuției financiare comunitare în limitele prevăzute la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 861/2006 și să se prevadă condițiile în care se poate acorda această contribuție. |
| --- | --- |

(7)

Este necesar să se stabilească sumele maxime și rata contribuției financiare comunitare în limitele prevăzute la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 861/2006 și să se prevadă condițiile în care se poate acorda această contribuție.

| (8) | Pentru a încuraja investițiile în acțiunile prioritare definite de Comisie și având în vedere efectele negative ale crizei financiare asupra bugetelor statelor membre, investițiile aferente domeniilor prioritare menționate anterior ar trebui să beneficieze de o rată mare de cofinanțare în limitele prevăzute la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 861/2006. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a încuraja investițiile în acțiunile prioritare definite de Comisie și având în vedere efectele negative ale crizei financiare asupra bugetelor statelor membre, investițiile aferente domeniilor prioritare menționate anterior ar trebui să beneficieze de o rată mare de cofinanțare în limitele prevăzute la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 861/2006.

| (9) | Pentru a putea beneficia de această contribuție, dispozitivele de localizare automată trebuie să respecte cerințele impuse prin Regulamentul (CE) nr. 2244/2003 al Comisiei din 18 decembrie 2003 de stabilire a dispozițiilor privind sistemele de monitorizare a navelor prin satelit (4). |
| --- | --- |

(9)

Pentru a putea beneficia de această contribuție, dispozitivele de localizare automată trebuie să respecte cerințele impuse prin Regulamentul (CE) nr. 2244/2003 al Comisiei din 18 decembrie 2003 de stabilire a dispozițiilor privind sistemele de monitorizare a navelor prin satelit (4).

| (10) | Pentru a putea beneficia de această contribuție, dispozitivele electronice de înregistrare și raportare de la bordul navelor de pescuit trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1077/2008 al Comisiei din 3 noiembrie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1966/2006 al Consiliului privind înregistrarea și comunicarea electronică a datelor referitoare la activitățile de pescuit și dispozitivele de teledetecție și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1566/2007 (5). |
| --- | --- |

(10)

Pentru a putea beneficia de această contribuție, dispozitivele electronice de înregistrare și raportare de la bordul navelor de pescuit trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1077/2008 al Comisiei din 3 noiembrie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1966/2006 al Consiliului privind înregistrarea și comunicarea electronică a datelor referitoare la activitățile de pescuit și dispozitivele de teledetecție și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1566/2007 (5).

| (11) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului pentru pescuit și acvacultură, |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului pentru pescuit și acvacultură,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Obiect

Prezenta decizie prevede, pentru anul 2009, o contribuție financiară a Comunității la cheltuielile suportate de statele membre în 2009 pentru implementarea anumitor proiecte privind sistemele de monitorizare și control aplicabile politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) menționate la articolul 8 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 861/2006. Decizia stabilește cuantumul contribuției financiare a Comunității pentru fiecare stat membru, rata contribuției financiare a Comunității și condițiile în care poate fi acordată o astfel de contribuție.

Articolul 2

Încheierea angajamentelor în curs

Toate plățile pentru care se solicită rambursarea sunt efectuate de statul membru în cauză până la 30 iunie 2013. Plățile efectuate de statul membru după acest termen nu sunt eligibile pentru rambursare. Alocările bugetare neutilizate vizate de prezenta decizie sunt dezangajate până la 31 decembrie 2014 cel târziu.

Articolul 3

Noi tehnologii și rețele informatice

(1)   Cheltuielile efectuate în cadrul proiectelor menționate în anexa I pentru achiziția și instalarea de tehnologie informatică, pentru asistența tehnică aferentă acesteia, precum și pentru înființarea de rețele informatice cu scopul de a permite un schimb de date eficient și sigur în legătură cu monitorizarea, controlul și supravegherea activităților de pescuit pot beneficia de o contribuție financiară de 50 % din cheltuielile eligibile în limitele stabilite în anexa menționată.

(2)   În cazul cheltuielilor menționate în anexa I legate de sistemul de monitorizare a navelor (VMS), de sistemele electronice de înregistrare și raportare (ERS) sau de pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN), rata de cofinanțare menționată la alineatul (1) se stabilește la 95 %.

Articolul 4

Dispozitive de localizare automată

(1)   Cheltuielile efectuate în cadrul proiectelor menționate în anexa II pentru achiziționarea și instalarea la bordul navelor de pescuit a dispozitivelor de localizare automată care permit monitorizarea de la distanță a navelor de către un centru de monitorizare a pescuitului printr-un sistem de monitorizare a navelor (VMS) vor putea beneficia de o contribuție financiară de 95 % din cheltuielile eligibile, în limitele stabilite în anexa menționată.

(2)   Contribuția financiară menționată la alineatul (1) se limitează la 1 500 EUR pentru fiecare navă.

(3)   Pentru a putea beneficia de contribuția financiară menționată la alineatul (1), dispozitivele de localizare automată trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 2244/2003.

Articolul 5

Sisteme electronice de înregistrare și raportare

Cheltuielile efectuate în cadrul proiectelor menționate în anexa III pentru dezvoltarea, achiziționarea, instalarea și asistența tehnică necesară componentelor ERS, astfel încât să poată avea loc un schimb de date sigur și eficient în ceea ce privește monitorizarea, controlul și supravegherea activităților de pescuit, vor putea beneficia, în limitele prevăzute în anexa menționată, de o contribuție financiară reprezentând 95 % din cheltuielile eligibile.

Articolul 6

Dispozitive electronice de înregistrare și raportare

(1)   Cheltuielile efectuate în cadrul proiectelor menționate în anexa IV pentru achiziționarea și montarea la bordul navelor de pescuit a dispozitivelor ERS cu scopul de a permite navelor să înregistreze și să transmită pe cale electronică Centrului de monitorizare a pescuitului informații privind activitățile de pescuit pot beneficia de o contribuție financiară de 95 % din cheltuielile eligibile, în limitele stabilite în anexa menționată.

(2)   Contribuția financiară menționată la alineatul (1) se limitează la 3 000 EUR pentru fiecare navă, fără a aduce atingere dispozițiilor de la alineatul (4).

(3)   Pentru a putea beneficia de o contribuție financiară, dispozitivele ERS trebuie să respecte cerințele prevăzute prin Regulamentul (CE) nr. 1077/2008.

(4)   În cazul dispozitivelor care combină funcții ERS și VMS și care îndeplinesc cerințele prevăzute în Regulamentele (CE) nr. 2244/2003 și (CE) nr. 1077/2008, contribuția financiară menționată la alineatul (1) din prezentul articol se limitează la 4 500 EUR.

Articolul 7

Programe de formare profesională și schimb de experiență

(1)   Cheltuielile efectuate în cadrul proiectelor menționate în anexa V pentru programele de formare profesională și schimb de experiență a funcționarilor publici responsabili de monitorizarea, controlul și supravegherea în domeniul pescuitului pot beneficia de o contribuție financiară de 50 % din cheltuielile eligibile, în limitele prevăzute în anexa menționată.

(2)   În cazul cheltuielilor efectuate conform anexei V pentru seminarii pe tema pescuitului INN, rata de cofinanțare menționată la alineatul (1) se stabilește la 95 %.

Articolul 8

Contribuția maximă a Comunității per stat membru

Cheltuielile totale planificate, cheltuielile totale pentru proiecte selectate în temeiul prezentei decizii și contribuția maximă totală din partea Comunității pentru fiecare stat membru sunt prezentate în cele ce urmează.

| (în EUR) |
| --- |
| Statul membru | Cheltuieli prevăzute în programul național de control al pescuitului | Cheltuieli pentru proiecte selectate în temeiul prezentei decizii | Contribuția comunitară |
| Danemarca | 3 638 843 | 1 143 733 | 1 057 867 |
| Germania | 2 426 282 | 1 017 000 | 828 400 |
| Irlanda | 1 143 000 | 800 000 | 300 000 |
| Grecia | 2 500 000 | 907 895 | 525 000 |
| Spania | 10 695 000 | 3 783 000 | 2 526 000 |
| Italia | 4 990 000 | 3 140 000 | 2 897 500 |
| Letonia | 15 652 | 15 652 | 14 869 |
| Țările de Jos | 1 910 000 | 450 000 | 427 500 |
| Portugalia | 7 439 055 | 4 171 655 | 2 635 194 |
| România | 15 600 | 15 600 | 7 800 |
| Suedia | 1 550 000 | 700 000 | 600 000 |
| Regatul Unit | 1 153 763 | 911 161 | 779 870 |
| Total | 37 477 195 | 17 055 696 | 12 600 000 |

(în EUR)

Statul membru

Cheltuieli prevăzute în programul național de control al pescuitului

Cheltuieli pentru proiecte selectate în temeiul prezentei decizii

Contribuția comunitară

Danemarca

3 638 843

1 143 733

1 057 867

Germania

2 426 282

1 017 000

828 400

Irlanda

1 143 000

800 000

300 000

Grecia

2 500 000

907 895

525 000

Spania

10 695 000

3 783 000

2 526 000

Italia

4 990 000

3 140 000

2 897 500

Letonia

15 652

15 652

14 869

Țările de Jos

1 910 000

450 000

427 500

Portugalia

7 439 055

4 171 655

2 635 194

România

15 600

15 600

7 800

Suedia

1 550 000

700 000

600 000

Regatul Unit

1 153 763

911 161

779 870

Total

37 477 195

17 055 696

12 600 000

Articolul 9

Destinatari

Prezenta decizie se adresează Regatului Danemarcei, Republicii Federale Germania, Irlandei, Republicii Elene, Regatului Spaniei, Republicii Italiene, Republicii Letonia, Regatului Țărilor de Jos, Republicii Portugheze, României, Regatului Suediei și Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord.

Adoptată la Bruxelles, 16 decembrie 2009.

Pentru Comisie

Joe BORG

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 160, 14.6.2006, p. 1.

1

(2)  JO L 267, 10.10.2009, p. 20.

2

(3)  JO L 97, 12.4.2007, p. 30.

3

(4)  JO L 333, 20.12.2003, p. 17.

4

(5)  JO L 295, 4.11.2008, p. 3.

5

---

ANEXA I

NOI TEHNOLOGII ȘI REȚELE INFORMATICE

| (în EUR) |
| --- |
| Statul membru și codul proiectului | Cheltuieli prevăzute în programul național de control al pescuitului | Cheltuieli pentru proiecte selectate în temeiul prezentei decizii | Contribuția comunitară |
| Danemarca |
| DK/09/08 | 44 000 | 0 | 0 |
| DK/09/09 | 1 333 333 | 0 | 0 |
| Subtotal | 1 377 333 | 0 | 0 |
| Germania |
| DE/09/12 | 3 782 | 0 | 0 |
| DE/09/15 | 20 000 | 0 | 0 |
| DE/09/16 | 9 000 | 0 | 0 |
| DE/09/25 | 12 000 | 0 | 0 |
| DE/09/26 | 112 500 | 0 | 0 |
| DE/09/27 | 465 000 | 0 | 0 |
| Subtotal | 622 282 | 0 | 0 |
| Irlanda |
| IE/09/03 | 63 000 | 0 | 0 |
| Subtotal | 63 000 | 0 | 0 |
| Grecia |
| EL/09/06 | 1 500 000 | 750 000 | 375 000 |
| EL/09/07 | 1 000 000 | 157 895 | 150 000 |
| Subtotal | 2 500 000 | 907 895 | 525 000 |
| Țările de Jos |
| NL/09/18 | 585 000 | 0 | 0 |
| NL/09/19 | 875 000 | 0 | 0 |
| Subtotal | 1 460 000 | 0 | 0 |
| Portugalia |
| PT/09/07 | 1 500 000 | 0 | 0 |
| PT/09/08 | 1 500 800 | 0 | 0 |
| PT/09/09 | 46 600 | 0 | 0 |
| PT/09/10 | 220 000 | 0 | 0 |
| Subtotal | 3 267 400 | 0 | 0 |
| România |
| RO/09/04 | 15 600 | 15 600 | 7 800 |
| Subtotal | 15 600 | 15 600 | 7 800 |
| Suedia |
| SE/09/15 | 100 000 | 0 | 0 |
| SE/09/16 | 500 000 | 0 | 0 |
| SE/09/18 | 250 000 | 0 | 0 |
| Subtotal | 850 000 | 0 | 0 |
| Regatul Unit |
| UK/09/69 | 9 879 | 0 | 0 |
| UK/09/71 | 1 395 | 0 | 0 |
| UK/09/73 | 5 811 | 0 | 0 |
| UK/09/74 | 6 973 | 0 | 0 |
| UK/09/75 | 51 578 | 0 | 0 |
| UK/09/76 | 5 811 | 0 | 0 |
| UK/09/77 | 814 | 0 | 0 |
| UK/09/78 | 2 529 | 0 | 0 |
| UK/09/79 | 465 | 0 | 0 |
| UK/09/80 | 5 113 | 0 | 0 |
| UK/09/81 | 5 100 | 0 | 0 |
| UK/09/83 | 7 670 | 0 | 0 |
| UK/09/86 | 11 622 | 0 | 0 |
| Subtotal | 114 760 | 0 | 0 |
| Total | 10 270 375 | 923 495 | 532 800 |

(în EUR)

Statul membru și codul proiectului

Cheltuieli prevăzute în programul național de control al pescuitului

Cheltuieli pentru proiecte selectate în temeiul prezentei decizii

Contribuția comunitară

Danemarca

DK/09/08

44 000

0

0

DK/09/09

1 333 333

0

0

Subtotal

1 377 333

0

0

Germania

DE/09/12

3 782

0

0

DE/09/15

20 000

0

0

DE/09/16

9 000

0

0

DE/09/25

12 000

0

0

DE/09/26

112 500

0

0

DE/09/27

465 000

0

0

Subtotal

622 282

0

0

Irlanda

IE/09/03

63 000

0

0

Subtotal

63 000

0

0

Grecia

EL/09/06

1 500 000

750 000

375 000

EL/09/07

1 000 000

157 895

150 000

Subtotal

2 500 000

907 895

525 000

Țările de Jos

NL/09/18

585 000

0

0

NL/09/19

875 000

0

0

Subtotal

1 460 000

0

0

Portugalia

PT/09/07

1 500 000

0

0

PT/09/08

1 500 800

0

0

PT/09/09

46 600

0

0

PT/09/10

220 000

0

0

Subtotal

3 267 400

0

0

România

RO/09/04

15 600

15 600

7 800

Subtotal

15 600

15 600

7 800

Suedia

SE/09/15

100 000

0

0

SE/09/16

500 000

0

0

SE/09/18

250 000

0

0

Subtotal

850 000

0

0

Regatul Unit

UK/09/69

9 879

0

0

UK/09/71

1 395

0

0

UK/09/73

5 811

0

0

UK/09/74

6 973

0

0

UK/09/75

51 578

0

0

UK/09/76

5 811

0

0

UK/09/77

814

0

0

UK/09/78

2 529

0

0

UK/09/79

465

0

0

UK/09/80

5 113

0

0

UK/09/81

5 100

0

0

UK/09/83

7 670

0

0

UK/09/86

11 622

0

0

Subtotal

114 760

0

0

Total

10 270 375

923 495

532 800

---

ANEXA II

DISPOZITIVE DE LOCALIZARE AUTOMATĂ

| (în EUR) |
| --- |
| Statul membru și codul proiectului | Cheltuieli prevăzute în programul național de control al pescuitului | Cheltuieli pentru proiecte selectate în temeiul prezentei decizii | Contribuția comunitară |
| Germania |
| DE/09/17 | 48 000 | 48 000 | 24 000 |
| DE/09/18 | 12 000 | 0 | 0 |
| DE/09/19 | 45 000 | 0 | 0 |
| DE/09/20 | 20 000 | 0 | 0 |
| DE/09/28 | 258 000 | 258 000 | 129 000 |
| Subtotal | 383 000 | 306 000 | 153 000 |
| Regatul Unit |
| UK/09/72 | 197 573 | 197 573 | 102 000 |
| Subtotal | 197 573 | 197 573 | 102 000 |
| Total | 580 573 | 503 573 | 255 000 |

(în EUR)

Statul membru și codul proiectului

Cheltuieli prevăzute în programul național de control al pescuitului

Cheltuieli pentru proiecte selectate în temeiul prezentei decizii

Contribuția comunitară

Germania

DE/09/17

48 000

48 000

24 000

DE/09/18

12 000

0

0

DE/09/19

45 000

0

0

DE/09/20

20 000

0

0

DE/09/28

258 000

258 000

129 000

Subtotal

383 000

306 000

153 000

Regatul Unit

UK/09/72

197 573

197 573

102 000

Subtotal

197 573

197 573

102 000

Total

580 573

503 573

255 000

---

ANEXA III

SISTEME ELECTRONICE DE ÎNREGISTRARE ȘI RAPORTARE

| (în EUR) |
| --- |
| Statul membru și codul proiectului | Cheltuieli prevăzute în programul național de control al pescuitului | Cheltuieli pentru proiecte selectate în temeiul prezentei decizii | Contribuția comunitară |
| Danemarca |
| DK/09/11 | 100 000 | 0 | 0 |
| DK/09/12 | 100 000 | 0 | 0 |
| DK/09/13 | 133 333 | 0 | 0 |
| DK/09/14 | 200 000 | 0 | 0 |
| DK/09/15 | 166 667 | 0 | 0 |
| DK/09/16 | 133 333 | 0 | 0 |
| DK/09/17 | 284 444 | 0 | 0 |
| Subtotal | 1 117 777 | 0 | 0 |
| Germania |
| DE/09/06 | 350 000 | 0 | 0 |
| DE/09/07 | 50 000 | 0 | 0 |
| DE/09/08 | 60 000 | 0 | 0 |
| DE/09/09 | 30 000 | 0 | 0 |
| DE/09/10 | 100 000 | 0 | 0 |
| DE/09/11 | 120 000 | 0 | 0 |
| Subtotal | 710 000 | 0 | 0 |
| Irlanda |
| IE/09/04 | 80 000 | 0 | 0 |
| IE/09/05 | 200 000 | 0 | 0 |
| Subtotal | 280 000 | 0 | 0 |
| Letonia |
| LV/09/01 | 15 652 | 15 652 | 14 869 |
| Subtotal | 15 652 | 15 652 | 14 869 |
| Țările de Jos |
| NL/09/20 | 450 000 | 450 000 | 427 500 |
| Subtotal | 450 000 | 450 000 | 427 500 |
| Regatul Unit |
| UK/09/68 | 116 220 | 0 | 0 |
| UK/09/84 | 11 622 | 0 | 0 |
| Subtotal | 127 842 | 0 | 0 |
| Total | 2 701 271 | 465 652 | 442 369 |

(în EUR)

Statul membru și codul proiectului

Cheltuieli prevăzute în programul național de control al pescuitului

Cheltuieli pentru proiecte selectate în temeiul prezentei decizii

Contribuția comunitară

Danemarca

DK/09/11

100 000

0

0

DK/09/12

100 000

0

0

DK/09/13

133 333

0

0

DK/09/14

200 000

0

0

DK/09/15

166 667

0

0

DK/09/16

133 333

0

0

DK/09/17

284 444

0

0

Subtotal

1 117 777

0

0

Germania

DE/09/06

350 000

0

0

DE/09/07

50 000

0

0

DE/09/08

60 000

0

0

DE/09/09

30 000

0

0

DE/09/10

100 000

0

0

DE/09/11

120 000

0

0

Subtotal

710 000

0

0

Irlanda

IE/09/04

80 000

0

0

IE/09/05

200 000

0

0

Subtotal

280 000

0

0

Letonia

LV/09/01

15 652

15 652

14 869

Subtotal

15 652

15 652

14 869

Țările de Jos

NL/09/20

450 000

450 000

427 500

Subtotal

450 000

450 000

427 500

Regatul Unit

UK/09/68

116 220

0

0

UK/09/84

11 622

0

0

Subtotal

127 842

0

0

Total

2 701 271

465 652

442 369

---

ANEXA IV

DISPOZITIVE ELECTRONICE DE ÎNREGISTRARE ȘI RAPORTARE

| (în EUR) |
| --- |
| Statul membru și codul proiectului | Cheltuieli prevăzute în programul național de control al pescuitului | Cheltuieli pentru proiecte selectate în temeiul prezentei decizii | Contribuția comunitară |
| Danemarca |
| DK/09/10 | 1 080 000 | 1 080 000 | 1 026 000 |
| Subtotal | 1 080 000 | 1 080 000 | 1 026 000 |
| Germania |
| DE/09/13 | 84 000 | 84 000 | 79 800 |
| DE/09/21 | 105 000 | 105 000 | 99 700 |
| DE/09/29 | 522 000 | 522 000 | 495 900 |
| Subtotal | 711 000 | 711 000 | 675 400 |
| Irlanda |
| IE/09/06 | 800 000 | 800 000 | 300 000 |
| Subtotal | 800 000 | 800 000 | 300 000 |
| Spania |
| ES/09/36 | 3 753 000 | 3 753 000 | 2 502 000 |
| ES/09/37 | 6 912 000 | 0 | 0 |
| Subtotal | 10 665 000 | 3 753 000 | 2 502 000 |
| Italia |
| ITA/09/14 | 4 800 000 | 2 950 000 | 2 802 500 |
| Subtotal | 4 800 000 | 2 950 000 | 2 802 500 |
| Portugalia |
| PT/09/11 | 2 091 635 | 2 091 635 | 1 224 000 |
| PT/09/12 | 1 993 500 | 1 993 500 | 1 329 000 |
| Subtotal | 4 085 135 | 4 085 135 | 2 553 000 |
| Suedia |
| SWE/09/17 | 700 000 | 700 000 | 600 000 |
| Subtotal | 700 000 | 700 000 | 600 000 |
| Regatul Unit |
| UK/09/70 | 232 439 | 232 439 | 220 800 |
| UK/09/82 | 453 256 | 453 256 | 430 572 |
| UK/09/85 | 27 893 | 27 893 | 26 498 |
| Subtotal | 713 588 | 713 588 | 677 870 |
| Total | 23 554 723 | 14 792 723 | 11 136 770 |

(în EUR)

Statul membru și codul proiectului

Cheltuieli prevăzute în programul național de control al pescuitului

Cheltuieli pentru proiecte selectate în temeiul prezentei decizii

Contribuția comunitară

Danemarca

DK/09/10

1 080 000

1 080 000

1 026 000

Subtotal

1 080 000

1 080 000

1 026 000

Germania

DE/09/13

84 000

84 000

79 800

DE/09/21

105 000

105 000

99 700

DE/09/29

522 000

522 000

495 900

Subtotal

711 000

711 000

675 400

Irlanda

IE/09/06

800 000

800 000

300 000

Subtotal

800 000

800 000

300 000

Spania

ES/09/36

3 753 000

3 753 000

2 502 000

ES/09/37

6 912 000

0

0

Subtotal

10 665 000

3 753 000

2 502 000

Italia

ITA/09/14

4 800 000

2 950 000

2 802 500

Subtotal

4 800 000

2 950 000

2 802 500

Portugalia

PT/09/11

2 091 635

2 091 635

1 224 000

PT/09/12

1 993 500

1 993 500

1 329 000

Subtotal

4 085 135

4 085 135

2 553 000

Suedia

SWE/09/17

700 000

700 000

600 000

Subtotal

700 000

700 000

600 000

Regatul Unit

UK/09/70

232 439

232 439

220 800

UK/09/82

453 256

453 256

430 572

UK/09/85

27 893

27 893

26 498

Subtotal

713 588

713 588

677 870

Total

23 554 723

14 792 723

11 136 770

---

ANEXA V

PROGRAME DE FORMARE PROFESIONALĂ ȘI SCHIMB DE EXPERIENȚĂ

| (în EUR) |
| --- |
| Statul membru și codul proiectului | Cheltuieli prevăzute în programul național de control al pescuitului | Cheltuieli pentru proiecte selectate în temeiul prezentei decizii | Contribuția comunitară |
| Danemarca |
| DK/09/19 | 63 733 | 63 733 | 31 867 |
| Subtotal | 63 733 | 63 733 | 31 867 |
| Spania |
| ES/09/38 | 10 000 | 10 000 | 5 000 |
| ES/09/39 | 20 000 | 20 000 | 19 000 |
| Subtotal | 30 000 | 30 000 | 24 000 |
| Italia |
| IT/09/16 | 100 000 | 100 000 | 50 000 |
| IT/09/17 | 90 000 | 90 000 | 45 000 |
| Subtotal | 190 000 | 190 000 | 95 000 |
| Portugalia |
| PT/09/13 | 86 520 | 86 520 | 82 194 |
| Subtotal | 86 520 | 86 520 | 82 194 |
| Total | 370 253 | 370 253 | 233 061 |

(în EUR)

Statul membru și codul proiectului

Cheltuieli prevăzute în programul național de control al pescuitului

Cheltuieli pentru proiecte selectate în temeiul prezentei decizii

Contribuția comunitară

Danemarca

DK/09/19

63 733

63 733

31 867

Subtotal

63 733

63 733

31 867

Spania

ES/09/38

10 000

10 000

5 000

ES/09/39

20 000

20 000

19 000

Subtotal

30 000

30 000

24 000

Italia

IT/09/16

100 000

100 000

50 000

IT/09/17

90 000

90 000

45 000

Subtotal

190 000

190 000

95 000

Portugalia

PT/09/13

86 520

86 520

82 194

Subtotal

86 520

86 520

82 194

Total

370 253

370 253

233 061

---

| 18.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 336/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 336/50

---

DECIZIA COMISIEI

din 16 decembrie 2009

de modificare a Deciziei 2002/622/CE de instituire a unui Grup pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/978/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

întrucât:

| (1) | Decizia nr. 676/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind cadrul de reglementare pentru politica de gestionare a spectrului de frecvențe radio în Comunitatea Europeană (decizia privind spectrul de frecvențe radio) (1) stabilește cadrul de reglementare la nivelul Uniunii Europene pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio pentru a asigura coordonarea abordărilor politice și, după caz, armonizarea condițiilor referitoare la disponibilitatea și utilizarea eficientă a spectrului de frecvențe radio necesar pentru crearea și funcționarea pieței interne în domenii ale politicii comunitare precum comunicațiile electronice, transportul, cercetarea și dezvoltarea. Această decizie privind spectrul de frecvențe radio reamintește că Comisia poate organiza consultări pentru a lua în considerare opiniile statelor membre, ale instituțiilor comunitare, ale întreprinderilor din sector și ale tuturor utilizatorilor spectrului de frecvențe radio în cauză, cu caracter atât comercial, cât și necomercial, precum și opiniile celorlalte părți interesate, cu privire la evoluția tehnologică, comercială și normativă care poate fi asociată cu utilizarea spectrului de frecvențe radio. În temeiul acestor dispoziții, la data de 26 iulie 2002, Comisia a adoptat Decizia 2002/622/CE de instituire a unui Grup pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (2) (denumit în continuare „grupul”). |
| --- | --- |

(1)

Decizia nr. 676/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind cadrul de reglementare pentru politica de gestionare a spectrului de frecvențe radio în Comunitatea Europeană (decizia privind spectrul de frecvențe radio) (1) stabilește cadrul de reglementare la nivelul Uniunii Europene pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio pentru a asigura coordonarea abordărilor politice și, după caz, armonizarea condițiilor referitoare la disponibilitatea și utilizarea eficientă a spectrului de frecvențe radio necesar pentru crearea și funcționarea pieței interne în domenii ale politicii comunitare precum comunicațiile electronice, transportul, cercetarea și dezvoltarea. Această decizie privind spectrul de frecvențe radio reamintește că Comisia poate organiza consultări pentru a lua în considerare opiniile statelor membre, ale instituțiilor comunitare, ale întreprinderilor din sector și ale tuturor utilizatorilor spectrului de frecvențe radio în cauză, cu caracter atât comercial, cât și necomercial, precum și opiniile celorlalte părți interesate, cu privire la evoluția tehnologică, comercială și normativă care poate fi asociată cu utilizarea spectrului de frecvențe radio. În temeiul acestor dispoziții, la data de 26 iulie 2002, Comisia a adoptat Decizia 2002/622/CE de instituire a unui Grup pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (2) (denumit în continuare „grupul”).

| (2) | Cu ocazia revizuirii Directivei 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (Directivă-cadru) (3), a fost necesară modificarea Deciziei 2002/622/CE, cu scopul de a adapta misiunile grupului la acest nou cadru de reglementare. |
| --- | --- |

(2)

Cu ocazia revizuirii Directivei 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (Directivă-cadru) (3), a fost necesară modificarea Deciziei 2002/622/CE, cu scopul de a adapta misiunile grupului la acest nou cadru de reglementare.

| (3) | Prin urmare, Decizia 2002/622/CE trebuie modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Decizia 2002/622/CE trebuie modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2002/622/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 2 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 2
  Misiunile
  Rolul grupului este de a acorda Comisiei consiliere și asistență în ceea ce privește aspecte ale politicii spectrului de frecvențe radio, coordonarea abordărilor politice, pregătirea programelor multianuale de politică în domeniul spectrului de frecvențe radio și, după caz, armonizarea condițiilor referitoare la disponibilitatea și utilizarea eficientă a spectrului de frecvențe radio necesar pentru crearea și funcționarea pieței interne.
  De asemenea, grupul va acorda asistență Comisiei în propunerea de obiective de politică comune Parlamentului European și Consiliului, atunci când acestea sunt necesare pentru garantarea coordonării eficiente a intereselor Uniunii Europene în cadrul organismelor internaționale competente din domeniul spectrului de frecvențe radio.” |
| --- | --- |

1.

Articolul 2 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 2

Misiunile

Rolul grupului este de a acorda Comisiei consiliere și asistență în ceea ce privește aspecte ale politicii spectrului de frecvențe radio, coordonarea abordărilor politice, pregătirea programelor multianuale de politică în domeniul spectrului de frecvențe radio și, după caz, armonizarea condițiilor referitoare la disponibilitatea și utilizarea eficientă a spectrului de frecvențe radio necesar pentru crearea și funcționarea pieței interne.

De asemenea, grupul va acorda asistență Comisiei în propunerea de obiective de politică comune Parlamentului European și Consiliului, atunci când acestea sunt necesare pentru garantarea coordonării eficiente a intereselor Uniunii Europene în cadrul organismelor internaționale competente din domeniul spectrului de frecvențe radio.”

| 2. | La articolul 4 se adaugă un al doilea paragraf:
  „În cazul în care Parlamentul European și/sau Consiliul solicită Comisiei Europene un aviz sau un raport privind chestiuni din sfera de interes a grupului referitoare la comunicațiile electronice, grupul va adopta respectivul aviz sau raport, conform regulilor menționate la paragraful anterior. Comisia transmite avizele și rapoartele menționate mai sus instituției care le solicită. Atunci când este cazul, respectivele avize și rapoarte pot fi prezentate verbal Parlamentului European și/sau Consiliului de către președintele grupului sau de un membru desemnat al grupului.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 4 se adaugă un al doilea paragraf:

„În cazul în care Parlamentul European și/sau Consiliul solicită Comisiei Europene un aviz sau un raport privind chestiuni din sfera de interes a grupului referitoare la comunicațiile electronice, grupul va adopta respectivul aviz sau raport, conform regulilor menționate la paragraful anterior. Comisia transmite avizele și rapoartele menționate mai sus instituției care le solicită. Atunci când este cazul, respectivele avize și rapoarte pot fi prezentate verbal Parlamentului European și/sau Consiliului de către președintele grupului sau de un membru desemnat al grupului.”

Articolul 2

Intrare în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 16 decembrie 2009.

Pentru Comisie

José Manuel BARROSO

Președintele

---

(1)  JO L 108, 24.4.2002, p. 1.

1

(2)  JO L 198, 27.7.2002, p. 49.

2

(3)  JO L 108, 24.4.2002, p. 33.

3

---

| 18.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 336/52 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 336/52

---

DECIZIA COMISIEI

din 17 decembrie 2009

de aprobare a programului național prezentat de Bulgaria pentru controlul și monitorizarea condițiilor de transport al animalelor vii din specia bovină exportate din Uniune prin portul Burgas și contribuția financiară din partea Uniunii pentru anul 2010

[notificată cu numărul C(2009) 10004]

(Numai textul în limba bulgară este autentic)

(2009/979/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Decizia 2009/470/CE a Consiliului din 25 mai 2009 privind anumite cheltuieli în domeniul veterinar (1), în special articolul 37,

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”), în special articolul 75,

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (3) (denumit în continuare „normele de aplicare”), în special articolul 90,

întrucât:

| (1) | Decizia 2009/470/CE stabilește procedurile care reglementează contribuția financiară comunitară privind anumite cheltuieli în domeniul veterinar. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2009/470/CE stabilește procedurile care reglementează contribuția financiară comunitară privind anumite cheltuieli în domeniul veterinar.

| (2) | În mod special, articolul 37 alineatul (1) din Decizia 2009/470/CE prevede că dacă un stat membru se confruntă, din punct de vedere structural sau geografic, cu probleme privind personalul sau infrastructura atunci când pune în aplicare noua strategie de control, datorate realizării pieței interne de animale vii și produse de origine animală, acesta poate obține, pentru o perioadă de tranziție, asistență comunitară financiară. În plus, articolul 37 alineatul (2) din Decizia 2009/470/CE prevede că statul membru respectiv transmite Comisiei un program național, însoțit de toate informațiile financiare adecvate, menit să îmbunătățească sistemul său de control. |
| --- | --- |

(2)

În mod special, articolul 37 alineatul (1) din Decizia 2009/470/CE prevede că dacă un stat membru se confruntă, din punct de vedere structural sau geografic, cu probleme privind personalul sau infrastructura atunci când pune în aplicare noua strategie de control, datorate realizării pieței interne de animale vii și produse de origine animală, acesta poate obține, pentru o perioadă de tranziție, asistență comunitară financiară. În plus, articolul 37 alineatul (2) din Decizia 2009/470/CE prevede că statul membru respectiv transmite Comisiei un program național, însoțit de toate informațiile financiare adecvate, menit să îmbunătățească sistemul său de control.

| (3) | Realizarea pieței interne necesită un sistem armonizat de control pentru animale vii, inclusiv pentru cele exportate către țări terțe. Este oportună facilitarea aplicării acestei strategii prin furnizarea unei contribuții financiare din partea Uniunii, în vederea punerii în aplicare a acestei strategii. |
| --- | --- |

(3)

Realizarea pieței interne necesită un sistem armonizat de control pentru animale vii, inclusiv pentru cele exportate către țări terțe. Este oportună facilitarea aplicării acestei strategii prin furnizarea unei contribuții financiare din partea Uniunii, în vederea punerii în aplicare a acestei strategii.

| (4) | Regulamentul (CE) nr. 639/2003 al Comisiei din 9 aprilie 2003 de stabilire a normelor de aplicare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1254/1999 al Consiliului în ceea ce privește cerințele privind bunăstarea animalelor vii din specia bovină în timpul transportului pentru acordarea restituirilor la export (4) prevede că animalele pot părăsi teritoriul vamal al Uniunii printr-un punct de ieșire în care medicul veterinar oficial verifică, în ceea ce privește animalele pentru care se acceptă o declarație de export, dacă cerințele stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1/2005 al Consiliului din 22 decembrie 2004 privind protecția animalelor în timpul transportului și al operațiunilor conexe și de modificare a Directivelor 64/432/CEE și 93/119/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1255/97 (5) au fost respectate de la locul de plecare până la punctul de ieșire și dacă condițiile de transport pentru restul călătoriei sunt conforme cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1/2005. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (CE) nr. 639/2003 al Comisiei din 9 aprilie 2003 de stabilire a normelor de aplicare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1254/1999 al Consiliului în ceea ce privește cerințele privind bunăstarea animalelor vii din specia bovină în timpul transportului pentru acordarea restituirilor la export (4) prevede că animalele pot părăsi teritoriul vamal al Uniunii printr-un punct de ieșire în care medicul veterinar oficial verifică, în ceea ce privește animalele pentru care se acceptă o declarație de export, dacă cerințele stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1/2005 al Consiliului din 22 decembrie 2004 privind protecția animalelor în timpul transportului și al operațiunilor conexe și de modificare a Directivelor 64/432/CEE și 93/119/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1255/97 (5) au fost respectate de la locul de plecare până la punctul de ieșire și dacă condițiile de transport pentru restul călătoriei sunt conforme cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1/2005.

| (5) | Regulamentul (CE) nr. 1/2005 prevede că, în cazul în care animalele sunt prezentate la punctele de ieșire, medicii veterinari oficiali din statele membre verifică dacă animalele sunt transportate în conformitate cu respectivul regulament. Atunci când autoritatea competentă consideră că animalele nu sunt apte să încheie călătoria, acestea sunt descărcate, adăpate, hrănite și beneficiază de repaus într-un post de control. |
| --- | --- |

(5)

Regulamentul (CE) nr. 1/2005 prevede că, în cazul în care animalele sunt prezentate la punctele de ieșire, medicii veterinari oficiali din statele membre verifică dacă animalele sunt transportate în conformitate cu respectivul regulament. Atunci când autoritatea competentă consideră că animalele nu sunt apte să încheie călătoria, acestea sunt descărcate, adăpate, hrănite și beneficiază de repaus într-un post de control.

| (6) | Regulamentul (CE) nr. 1255/97 al Consiliului din 25 iunie 1997 privind criteriile comunitare prevăzute pentru punctele de așteptare și de modificare a planului de itinerar prevăzut în anexa la Directiva 91/628/CEE (6) stabilește criteriile care se aplică în întreaga Comunitate la punctele de control pentru a se asigura condiții optime pentru animalele care trec prin aceste puncte și pentru a se avea în vedere anumite incidente privind sănătatea animală. |
| --- | --- |

(6)

Regulamentul (CE) nr. 1255/97 al Consiliului din 25 iunie 1997 privind criteriile comunitare prevăzute pentru punctele de așteptare și de modificare a planului de itinerar prevăzut în anexa la Directiva 91/628/CEE (6) stabilește criteriile care se aplică în întreaga Comunitate la punctele de control pentru a se asigura condiții optime pentru animalele care trec prin aceste puncte și pentru a se avea în vedere anumite incidente privind sănătatea animală.

| (7) | Bulgaria se confruntă cu probleme privind personalul și infrastructura la punctul de ieșire din portul Burgas atunci când pune în aplicare controalele veterinare prevăzute pe teritoriul Comunității la articolul 21 din Regulamentul (CE) nr. 1/2005 și la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 639/2003 pentru animalele vii din specia bovină exportate prin portul respectiv. În mod concret, nu există nici facilități pentru medicii veterinari oficiali pentru inspectarea animalelor vii din specia bovină și nici un post de control aprobat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1255/97 în imediata vecinătate a portului, în care animalele să poată fi descărcate, adăpate, hrănite și să poată beneficia de repaus dacă nu sunt apte să își continue călătoria sau dacă nu pot fi transportate în durata călătoriei stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1/2005. |
| --- | --- |

(7)

Bulgaria se confruntă cu probleme privind personalul și infrastructura la punctul de ieșire din portul Burgas atunci când pune în aplicare controalele veterinare prevăzute pe teritoriul Comunității la articolul 21 din Regulamentul (CE) nr. 1/2005 și la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 639/2003 pentru animalele vii din specia bovină exportate prin portul respectiv. În mod concret, nu există nici facilități pentru medicii veterinari oficiali pentru inspectarea animalelor vii din specia bovină și nici un post de control aprobat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1255/97 în imediata vecinătate a portului, în care animalele să poată fi descărcate, adăpate, hrănite și să poată beneficia de repaus dacă nu sunt apte să își continue călătoria sau dacă nu pot fi transportate în durata călătoriei stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1/2005.

| (8) | La 17 septembrie 2009, Bulgaria a prezentat Comisiei un program pentru controlul și monitorizarea condițiilor de transport al animalelor vii din specia bovină exportate din Uniune prin portul Burgas pentru anul 2010 pentru care Bulgaria dorește să primească o contribuție financiară din partea Uniunii. |
| --- | --- |

(8)

La 17 septembrie 2009, Bulgaria a prezentat Comisiei un program pentru controlul și monitorizarea condițiilor de transport al animalelor vii din specia bovină exportate din Uniune prin portul Burgas pentru anul 2010 pentru care Bulgaria dorește să primească o contribuție financiară din partea Uniunii.

| (9) | Comisia a evaluat programul prezentat de Bulgaria pentru anul 2010 atât din punct de vedere veterinar, cât și financiar. S-a constatat că acest program respectă legislația veterinară relevantă a Uniunii și, în mod special, criteriile stabilite la articolul 21 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1/2005 și în anexa la Regulamentul (CE) nr. 1255/97. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a evaluat programul prezentat de Bulgaria pentru anul 2010 atât din punct de vedere veterinar, cât și financiar. S-a constatat că acest program respectă legislația veterinară relevantă a Uniunii și, în mod special, criteriile stabilite la articolul 21 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1/2005 și în anexa la Regulamentul (CE) nr. 1255/97.

| (10) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Programul național prezentat de Bulgaria la 17 septembrie 2009 pentru controlul și monitorizarea condițiilor de transport al animalelor vii din specia bovină exportate din Uniune prin portul Burgas pentru anul 2010 se aprobă pentru perioada 1 ianuarie 2010-31 decembrie 2010. Prezenta decizie constituie o decizie de finanțare în sensul articolului 75 din Regulamentul financiar.

Articolul 2

Contribuția financiară a Uniunii este la o rată de 80 % din costurile de proiectare și construcție care urmează a fi suportate de Bulgaria pentru construirea în portul Burgas a facilităților de inspectare și a unui post de control cu capacitatea de 120-140 de animale din specia bovină.

Contribuția financiară nu depășește 152 000 EUR, care urmează a fi asigurați prin următoarea linie bugetară din bugetul general al Uniunii Europene pentru 2010, sub rezerva adoptării acestuia:

| — | Linia bugetară nr. 17 04 02. |
| --- | --- |

—

Linia bugetară nr. 17 04 02.

Articolul 3

(1)   Cheltuielile prezentate de către Bulgaria pentru a obține o contribuție financiară din partea Uniunii se exprimă în euro și exclud taxa pe valoarea adăugată și alte taxe.

(2)   În cazul în care cheltuielile efectuate de Bulgaria sunt într-o altă monedă decât euro, Bulgaria le convertește în euro pe baza celui mai recent curs de schimb stabilit de Banca Centrală Europeană înaintea primei zile a lunii în care Bulgaria depune cererea de plată.

Articolul 4

(1)   Contribuția financiară din partea Uniunii pentru programul național menționat la articolul 1 se acordă cu condiția ca Bulgaria:

| (a) | să pună în aplicare programul în conformitate cu dispozițiile relevante de drept al Uniunii, inclusiv cele privind concurența și atribuirea contractelor de achiziții publice; |
| --- | --- |

(a)

să pună în aplicare programul în conformitate cu dispozițiile relevante de drept al Uniunii, inclusiv cele privind concurența și atribuirea contractelor de achiziții publice;

| (b) | să transmită Comisiei, până la 31 iulie 2010 cel târziu, rapoartele tehnice și financiare intermediare pentru programul menționat la articolul 1, în conformitate cu articolul 27 alineatul (7) litera (a) din Decizia 2009/470/CE; |
| --- | --- |

(b)

să transmită Comisiei, până la 31 iulie 2010 cel târziu, rapoartele tehnice și financiare intermediare pentru programul menționat la articolul 1, în conformitate cu articolul 27 alineatul (7) litera (a) din Decizia 2009/470/CE;

| (c) | să transmită Comisiei, în conformitate cu articolul 27 alineatul (7) litera (b) din Decizia 2009/470/CE, până la 30 aprilie 2011 cel târziu, un raport tehnic detaliat final care să includă evaluarea rezultatelor obținute, precum și o evidență detaliată a cheltuielilor efectuate de la 1 ianuarie 2010 până la 31 decembrie 2010; |
| --- | --- |

(c)

să transmită Comisiei, în conformitate cu articolul 27 alineatul (7) litera (b) din Decizia 2009/470/CE, până la 30 aprilie 2011 cel târziu, un raport tehnic detaliat final care să includă evaluarea rezultatelor obținute, precum și o evidență detaliată a cheltuielilor efectuate de la 1 ianuarie 2010 până la 31 decembrie 2010;

| (d) | să transmită Comisiei, în conformitate cu articolul 27 alineatul (8) din Decizia 2009/470/CE, până la 30 aprilie 2011 cel târziu, cererea de plată referitoare la cheltuielile efectuate pentru programul prezentat la 17 septembrie 2009; |
| --- | --- |

(d)

să transmită Comisiei, în conformitate cu articolul 27 alineatul (8) din Decizia 2009/470/CE, până la 30 aprilie 2011 cel târziu, cererea de plată referitoare la cheltuielile efectuate pentru programul prezentat la 17 septembrie 2009;

| (e) | să nu depună, pentru programul menționat la articolul 1, alte cereri de contribuții din partea Uniunii pentru aceste măsuri și să nu fi depus anterior astfel de cereri. |
| --- | --- |

(e)

să nu depună, pentru programul menționat la articolul 1, alte cereri de contribuții din partea Uniunii pentru aceste măsuri și să nu fi depus anterior astfel de cereri.

(2)   În cazul prezentării cu întârziere a cererii de plată, se aplică reducerile de contribuție financiară prevăzute la articolul 27 alineatul (8) din Decizia 2009/470/CE.

Articolul 5

Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2010.

Articolul 6

Prezenta decizie se adresează Republicii Bulgaria.

Adoptată la Bruxelles, 17 decembrie 2009.

Pentru Comisie

Androulla VASSILIOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 155, 18.6.2009, p. 30.

1

(2)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

2

(3)  JO L 357, 31.12.2002, p. 1.

3

(4)  JO L 93, 10.4.2003, p. 10.

4

(5)  JO L 3, 5.1.2005, p. 1.

5

(6)  JO L 174, 2.7.1997, p. 1.

6

---

| 18.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 336/55 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 336/55

---

DECIZIA COMISIEI

din 17 decembrie 2009

de autorizare a unei mențiuni de sănătate privind efectul concentratului de tomate solubil în apă asupra agregării plachetare și de acordare a protecției datelor care țin de proprietate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1924/2006 al Parlamentului European și al Consiliului

[notificată cu numărul C(2009) 10113]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/980/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind mențiunile nutriționale și de sănătate înscrise pe produsele alimentare (1), în special articolul 18 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1924/2006, mențiunile de sănătate asociate alimentelor sunt interzise, cu excepția cazului în care sunt autorizate de Comisie în conformitate cu regulamentul respectiv și incluse într-o listă a mențiunilor permise. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1924/2006, mențiunile de sănătate asociate alimentelor sunt interzise, cu excepția cazului în care sunt autorizate de Comisie în conformitate cu regulamentul respectiv și incluse într-o listă a mențiunilor permise.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 prevede, de asemenea, că cererile de autorizare a mențiunilor de sănătate pot fi trimise de către operatorii din sectorul alimentar autorității naționale competente a unui stat membru. Autoritatea națională competentă trimite cererile valabile mai departe Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA), denumită în continuare „autoritatea”. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 prevede, de asemenea, că cererile de autorizare a mențiunilor de sănătate pot fi trimise de către operatorii din sectorul alimentar autorității naționale competente a unui stat membru. Autoritatea națională competentă trimite cererile valabile mai departe Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA), denumită în continuare „autoritatea”.

| (3) | După primirea unei cereri, autoritatea informează fără întârziere celelalte state membre, iar Comisia emite un aviz cu privire la mențiunea de sănătate în cauză. |
| --- | --- |

(3)

După primirea unei cereri, autoritatea informează fără întârziere celelalte state membre, iar Comisia emite un aviz cu privire la mențiunea de sănătate în cauză.

| (4) | Comisia ia o decizie cu privire la autorizarea mențiunilor de sănătate, ținând cont de avizul emis de autoritate. |
| --- | --- |

(4)

Comisia ia o decizie cu privire la autorizarea mențiunilor de sănătate, ținând cont de avizul emis de autoritate.

| (5) | Pentru a stimula inovarea, mențiunile de sănătate care se bazează pe dovezi științifice stabilite recent și/sau care includ o cerere de protecție a datelor care țin de proprietate fac obiectul unei proceduri accelerate de autorizare. În cazul în care, la cererea solicitantului pentru protecția datelor care țin de proprietate, Comisia propune limitarea utilizării acestor date în beneficiul solicitantului, această limitare expiră după cinci ani, în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a stimula inovarea, mențiunile de sănătate care se bazează pe dovezi științifice stabilite recent și/sau care includ o cerere de protecție a datelor care țin de proprietate fac obiectul unei proceduri accelerate de autorizare. În cazul în care, la cererea solicitantului pentru protecția datelor care țin de proprietate, Comisia propune limitarea utilizării acestor date în beneficiul solicitantului, această limitare expiră după cinci ani, în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006.

| (6) | Ca urmare a unei cereri din partea Provexis Natural Products Ltd, transmisă la data de 7 ianuarie 2009 în temeiul articolului 13 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006, s-a solicitat autorității să emită un aviz cu privire la o mențiune de sănătate privind efectele concentratului de tomate solubil în apă (WTSC I și II) asupra activității plachetelor sangvine la persoanele sănătoase (Întrebarea nr. EFSA-Q-2009-00229) (2). Mențiunea de sănătate propusă de solicitant a fost formulată după cum urmează: „Ajută la menținerea unui flux sanguin sănătos și facilitează circulația.” |
| --- | --- |

(6)

Ca urmare a unei cereri din partea Provexis Natural Products Ltd, transmisă la data de 7 ianuarie 2009 în temeiul articolului 13 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006, s-a solicitat autorității să emită un aviz cu privire la o mențiune de sănătate privind efectele concentratului de tomate solubil în apă (WTSC I și II) asupra activității plachetelor sangvine la persoanele sănătoase (Întrebarea nr. EFSA-Q-2009-00229) (2). Mențiunea de sănătate propusă de solicitant a fost formulată după cum urmează: „Ajută la menținerea unui flux sanguin sănătos și facilitează circulația.”

| (7) | La data de 28 mai 2009, Comisia și statele membre au primit avizul științific din partea autorității care concluziona, pe baza datelor transmise, că a fost stabilită o relație cauză-efect între consumul de WSTC I și II și contribuția pretinsă la menținerea unei capacități normale de agregare plachetară. Sub rezerva unei revizuiri a formulării, ținând seama în special de cerința menționată la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006, mențiunea de sănătate ar trebui considerată conformă cerințelor stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 și ar trebui inclusă în lista comunitară a mențiunilor autorizate. |
| --- | --- |

(7)

La data de 28 mai 2009, Comisia și statele membre au primit avizul științific din partea autorității care concluziona, pe baza datelor transmise, că a fost stabilită o relație cauză-efect între consumul de WSTC I și II și contribuția pretinsă la menținerea unei capacități normale de agregare plachetară. Sub rezerva unei revizuiri a formulării, ținând seama în special de cerința menționată la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006, mențiunea de sănătate ar trebui considerată conformă cerințelor stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 și ar trebui inclusă în lista comunitară a mențiunilor autorizate.

| (8) | Unul dintre obiectivele Regulamentului (CE) nr. 1924/2006 este de a garanta că mențiunile de sănătate sunt veridice, clare și fiabile, precum și utile pentru consumatori, și în această privință formularea și prezentarea sunt luate în considerare. Prin urmare, în situația în care formularea mențiunii de sănătate utilizate de solicitant are același înțeles pentru consumatori ca și cea a unei mențiuni de sănătate autorizate, deoarece ele demonstrează că există aceeași relație între o categorie de alimente, un aliment sau unul dintre constituenții săi și sănătate, acestea ar trebui să facă obiectul acelorași condiții de utilizare ca cele indicate în anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

(8)

Unul dintre obiectivele Regulamentului (CE) nr. 1924/2006 este de a garanta că mențiunile de sănătate sunt veridice, clare și fiabile, precum și utile pentru consumatori, și în această privință formularea și prezentarea sunt luate în considerare. Prin urmare, în situația în care formularea mențiunii de sănătate utilizate de solicitant are același înțeles pentru consumatori ca și cea a unei mențiuni de sănătate autorizate, deoarece ele demonstrează că există aceeași relație între o categorie de alimente, un aliment sau unul dintre constituenții săi și sănătate, acestea ar trebui să facă obiectul acelorași condiții de utilizare ca cele indicate în anexa la prezenta decizie.

| (9) | Autoritatea a indicat în avizul său că nu ar fi putut ajunge la aceste concluzii fără a examina cele nouă studii pe care solicitantul le desemnează ca date care țin de proprietate. |
| --- | --- |

(9)

Autoritatea a indicat în avizul său că nu ar fi putut ajunge la aceste concluzii fără a examina cele nouă studii pe care solicitantul le desemnează ca date care țin de proprietate.

| (10) | În urma primirii avizului autorității, Comisia a cerut solicitantului clarificări suplimentare privind argumentația oferită de acesta pentru a justifica dreptul de proprietate asupra celor nouă studii și, în special privind „dreptul exclusiv de a face trimiteri”, menționat la articolul 21 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006. Toate informațiile de justificare furnizate de solicitant au fost evaluate. Pentru cele șapte studii nepublicate, se consideră că cerințele prevăzute la articolul 21 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 sunt îndeplinite. În consecință, datele științifice și alte informații cuprinse în cele șapte studii nu pot fi folosite în beneficiul unui solicitant ulterior timp de cinci ani de la data autorizării, în temeiul condițiilor prevăzute la articolul 21 alineatul (1) din regulamentul respectiv. Pentru cele două studii, care au fost publicate anterior depunerii cererii pentru autorizarea mențiunii de sănătate (3), se consideră că, întrucât studiile au fost publicate și puse la dispoziția publicului, protecția acestora nu este justificată având în vedere obiectivele Regulamentului (CE) nr. 1924/2006 printre care aceea de a se proteja investițiile realizate de inovatori în colectarea informațiilor și a datelor care sprijină o cerere depusă în temeiul regulamentului menționat și, în consecință, aceasta nu ar trebui să fie acordată. |
| --- | --- |

(10)

În urma primirii avizului autorității, Comisia a cerut solicitantului clarificări suplimentare privind argumentația oferită de acesta pentru a justifica dreptul de proprietate asupra celor nouă studii și, în special privind „dreptul exclusiv de a face trimiteri”, menționat la articolul 21 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006. Toate informațiile de justificare furnizate de solicitant au fost evaluate. Pentru cele șapte studii nepublicate, se consideră că cerințele prevăzute la articolul 21 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 sunt îndeplinite. În consecință, datele științifice și alte informații cuprinse în cele șapte studii nu pot fi folosite în beneficiul unui solicitant ulterior timp de cinci ani de la data autorizării, în temeiul condițiilor prevăzute la articolul 21 alineatul (1) din regulamentul respectiv. Pentru cele două studii, care au fost publicate anterior depunerii cererii pentru autorizarea mențiunii de sănătate (3), se consideră că, întrucât studiile au fost publicate și puse la dispoziția publicului, protecția acestora nu este justificată având în vedere obiectivele Regulamentului (CE) nr. 1924/2006 printre care aceea de a se proteja investițiile realizate de inovatori în colectarea informațiilor și a datelor care sprijină o cerere depusă în temeiul regulamentului menționat și, în consecință, aceasta nu ar trebui să fie acordată.

| (11) | La stabilirea măsurilor prevăzute de prezenta decizie au fost luate în considerare observațiile solicitantului, primite de Comisie în temeiul articolului 16 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006. |
| --- | --- |

(11)

La stabilirea măsurilor prevăzute de prezenta decizie au fost luate în considerare observațiile solicitantului, primite de Comisie în temeiul articolului 16 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006.

| (12) | Statele membre au fost consultate, |
| --- | --- |

(12)

Statele membre au fost consultate,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Mențiunea de sănătate prezentată în anexa la prezenta decizie se include în lista comunitară a mențiunilor permise prevăzută la articolul 13 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006.

Articolul 2

Datele științifice și alte informații conținute în studiile care figurează în anexa la prezenta decizie nu pot fi folosite în beneficiul unui solicitant ulterior timp de cinci ani de la data autorizării, în temeiul condițiilor prevăzute la articolul 21 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Provexis Natural Products Ltd, Thames Court, 1 Victoria Street, Windsor, Berkshire, SL4 1YB, Regatul Unit.

Adoptată la Bruxelles, 17 decembrie 2009.

Pentru Comisie

Androulla VASSILIOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 404, 30.12.2006, p. 9.

1

(2)  The EFSA Journal (2009) 1101, pp. 1-15.

2

The EFSA Journal

(3)  O’Kennedy N., Crosbie L., Whelam S., Luther V., Horgan G., Broom J.I., Webb D.J., Duttaroy A.K., The American Journal of Clinical Nutrition, 2006, vol. 84. Efectele extractului de tomate asupra funcției plachetare: un studiu încrucișat, de tip dublu-orb, efectuat pe persoane sănătoase, pp., 561-569 și O’Kennedy N., Crosbie L., van Lieshout M., Broom J.I., Webb D.J., Duttaroy A.K., Efectele compușilor antiplachetari ai extractului de tomate asupra funcției plachetare in vitro și ex vivo: un studiu de canulare la intervale prestabilite, efectuat pe persoane sănătoase The American Journal of Clinical Nutrition, 2006, vol. 84, pp. 570-579.

3

The American Journal of Clinical Nutrition

in vitro

ex vivo

The American Journal of Clinical Nutrition

---

ANEXĂ

| Solicitant – Adresă | Nutrient, substanță, aliment sau categorie de alimente | Mențiune | Condiții de utilizare a mențiunii de sănătate | Condiții și/sau restricții de utilizare a alimentului și/sau o indicație sau avertizare suplimentară | Restricție de utilizare a datelor exclusiv în beneficiul solicitantului | Trimiterea la avizul EFSA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Provexis Natural Products Ltd, Thames Court, 1 Victoria Street, Windsor, Berkshire, SL4 1YB, Regatul Unit | Concentrat de tomate solubil în apă (WSTC I și II) | Concentratul de tomate solubil în apă (WSTC I și II) ajută la menținerea unei capacități normale de agregare plachetară, ceea ce contribuie la un flux sangvin sănătos | Informații adresate consumatorului: efectele benefice sunt obținute prin consumul zilnic a 3 g de WSTC I sau a 150 mg de WSTC II diluat în 250 ml maximum de suc de fructe, băuturi aromatizate sau băuturi din iaurt (cu excepția celor puternic pasteurizate) | | 1. | O’ Kennedy N., Crosbie L., van Lieshout M., Broom J.I., Webb D.J., Duttaroy A.K., 2003a, Menținerea efectului antiplachetar al unei singure doze de WSTC echivalentă cu 2 roșii proaspete pe o perioadă de 24 de ore, REC No 02/0269. |

Solicitant – Adresă

Nutrient, substanță, aliment sau categorie de alimente

Mențiune

Condiții de utilizare a mențiunii de sănătate

Condiții și/sau restricții de utilizare a alimentului și/sau o indicație sau avertizare suplimentară

Restricție de utilizare a datelor exclusiv în beneficiul solicitantului

Trimiterea la avizul EFSA

Provexis Natural Products Ltd, Thames Court, 1 Victoria Street, Windsor, Berkshire, SL4 1YB, Regatul Unit

Concentrat de tomate solubil în apă (WSTC I și II)

Concentratul de tomate solubil în apă (WSTC I și II) ajută la menținerea unei capacități normale de agregare plachetară, ceea ce contribuie la un flux sangvin sănătos

Informații adresate consumatorului: efectele benefice sunt obținute prin consumul zilnic a 3 g de WSTC I sau a 150 mg de WSTC II diluat în 250 ml maximum de suc de fructe, băuturi aromatizate sau băuturi din iaurt (cu excepția celor puternic pasteurizate)

1.

O’ Kennedy N., Crosbie L., van Lieshout M., Broom J.I., Webb D.J., Duttaroy A.K., 2003a, Menținerea efectului antiplachetar al unei singure doze de WSTC echivalentă cu 2 roșii proaspete pe o perioadă de 24 de ore, REC No 02/0269.

| 2. | O’ Kennedy et al., 2003b, Un studiu randomizat, controlat, dublu-orb încrucișat, cu durata de 42 de zile pentru evaluarea efectelor consumului zilnic de WSTC asupra funcției plachetare, coagulării și a unor markeri inițiali de risc cardiovascular, REC No 03/0177. |
| --- | --- |

2.

O’ Kennedy et al., 2003b, Un studiu randomizat, controlat, dublu-orb încrucișat, cu durata de 42 de zile pentru evaluarea efectelor consumului zilnic de WSTC asupra funcției plachetare, coagulării și a unor markeri inițiali de risc cardiovascular, REC No 03/0177.

| 3. | O’ Kennedy et al., 2005, Efectele asupra funcției plachetare, la persoanele sănătoase, ale unui consum exagerat de Sirco®, o băutură pe bază de suc de fructe vitaminizată care conține 12 g/l de WSTC, REC No 05/S0802/77. |
| --- | --- |

3.

O’ Kennedy et al., 2005, Efectele asupra funcției plachetare, la persoanele sănătoase, ale unui consum exagerat de Sirco®, o băutură pe bază de suc de fructe vitaminizată care conține 12 g/l de WSTC, REC No 05/S0802/77.

| 4. | O’ Kennedy et al., 2006c, Un studiu pilot care compară efectele antiplachetare ale WSTC la persoanele sănătoase, după consumul în două matrici alimentare diferite, REC No 06/S0802/60. |
| --- | --- |

4.

O’ Kennedy et al., 2006c, Un studiu pilot care compară efectele antiplachetare ale WSTC la persoanele sănătoase, după consumul în două matrici alimentare diferite, REC No 06/S0802/60.

| 5. | O’ Kennedy et al., 2007, Un studiu randomizat, controlat, dublu-orb încrucișat pentru compararea efectelor antiplachetare a trei formule diferite de WSTC la persoane sănătoase. REC No 07/S0801/13. |
| --- | --- |

5.

O’ Kennedy et al., 2007, Un studiu randomizat, controlat, dublu-orb încrucișat pentru compararea efectelor antiplachetare a trei formule diferite de WSTC la persoane sănătoase. REC No 07/S0801/13.

| 6. | Song V., Sheddon A., Horgan G. și O’ Kennedy N., Activități anticoagulante și antiinflamatorii ale WSTC asupra plachetelor sangvine și celulelor endoteliale, manuscris de transmis, 2008. |
| --- | --- |

6.

Song V., Sheddon A., Horgan G. și O’ Kennedy N., Activități anticoagulante și antiinflamatorii ale WSTC asupra plachetelor sangvine și celulelor endoteliale, manuscris de transmis, 2008.

| 7. | Zhang F., Song V., Neascu M., Crosbie L., Duncan G., Horgan G., de Roos B. și O’ Kennedy N., Studii prin citometrie de flux și proteomice de examinare a efectelor WSTC asupra funcției plachetare in vitro, nepublicat, 2007/2008. |
| --- | --- |

7.

Zhang F., Song V., Neascu M., Crosbie L., Duncan G., Horgan G., de Roos B. și O’ Kennedy N., Studii prin citometrie de flux și proteomice de examinare a efectelor WSTC asupra funcției plachetare in vitro, nepublicat, 2007/2008.

Q-2009-00229

---