# Uradni list L 308/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.308.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 308 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5224. november 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.308.slv

Uradni list

Evropske unije

L 308

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5224. november 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1123/2009 z dne 23. novembra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1124/2009 z dne 20. novembra 2009 o prepovedi ribolova na atlantskega morskega psa v vodah ES in mednarodnih vodah con I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1125/2009 z dne 23. novembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES v zvezi z delom III.2, delom III.3 in delom III.7 Priloge I k Uredbi | 5 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1126/2009 z dne 23. novembra 2009 o odpiranju in upravljanju tarifnih kvot Skupnosti za nekatere kmetijske proizvode s poreklom iz Švice in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 933/2002 | 14 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1127/2009 z dne 23. novembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1090/2009 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 16. novembra 2009 | 17 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2009/141/ES z dne 23. novembra 2009 o spremembi Priloge I k Direktivi 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta o mejnih vrednostih za arzen, teobromin, Datura sp., Ricinus communis L., Croton tiglium L. in Abrus precatorius L. (
  1
  ) | 20 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 1123/2009 z dne 23. novembra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 1124/2009 z dne 20. novembra 2009 o prepovedi ribolova na atlantskega morskega psa v vodah ES in mednarodnih vodah con I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 1125/2009 z dne 23. novembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES v zvezi z delom III.2, delom III.3 in delom III.7 Priloge I k Uredbi

5

*

Uredba Komisije (ES) št. 1126/2009 z dne 23. novembra 2009 o odpiranju in upravljanju tarifnih kvot Skupnosti za nekatere kmetijske proizvode s poreklom iz Švice in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 933/2002

14

Uredba Komisije (ES) št. 1127/2009 z dne 23. novembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1090/2009 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 16. novembra 2009

17

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2009/141/ES z dne 23. novembra 2009 o spremembi Priloge I k Direktivi 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta o mejnih vrednostih za arzen, teobromin, Datura sp., Ricinus communis L., Croton tiglium L. in Abrus precatorius L. (
  1
  )

Datura

Ricinus communis

Croton tiglium

Abrus precatorius

1

20

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | PRIPOROČILA |
| | | Komisija |
| | | 2009/848/ES |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 28. oktobra 2009 olajšanje sprostitve digitalne dividende v Evropski uniji (
  1
  ) | 24 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

PRIPOROČILA

Komisija

2009/848/ES

*

Priporočilo Komisije z dne 28. oktobra 2009 olajšanje sprostitve digitalne dividende v Evropski uniji (
  1
  )

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 24.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 308/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 308/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1123/2009

z dne 23. novembra 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 24. novembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. novembra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 38,6 |
| MA | 35,0 |
| MK | 37,7 |
| TR | 59,5 |
| ZZ | 42,7 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 52,9 |
| TR | 76,4 |
| ZZ | 100,4 |
| 0709 90 70 | MA | 50,7 |
| TR | 119,5 |
| ZZ | 85,1 |
| 0805 20 10 | MA | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 50,4 |
| HR | 53,0 |
| MA | 74,5 |
| TR | 78,7 |
| ZZ | 64,2 |
| 0805 50 10 | AR | 58,1 |
| TR | 68,2 |
| ZA | 61,6 |
| ZZ | 62,6 |
| 0808 10 80 | CA | 63,9 |
| MK | 20,3 |
| NZ | 102,0 |
| US | 106,2 |
| XS | 24,5 |
| ZA | 87,3 |
| ZZ | 67,4 |
| 0808 20 50 | CN | 61,9 |
| TR | 85,0 |
| ZZ | 73,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

38,6

MA

35,0

MK

37,7

TR

59,5

ZZ

42,7

0707 00 05

JO

171,8

MA

52,9

TR

76,4

ZZ

100,4

0709 90 70

MA

50,7

TR

119,5

ZZ

85,1

0805 20 10

MA

76,0

ZZ

76,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

50,4

HR

53,0

MA

74,5

TR

78,7

ZZ

64,2

0805 50 10

AR

58,1

TR

68,2

ZA

61,6

ZZ

62,6

0808 10 80

CA

63,9

MK

20,3

NZ

102,0

US

106,2

XS

24,5

ZA

87,3

ZZ

67,4

0808 20 50

CN

61,9

TR

85,0

ZZ

73,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 24.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 308/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 308/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1124/2009

z dne 20. novembra 2009

o prepovedi ribolova na atlantskega morskega psa v vodah ES in mednarodnih vodah con I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 43/2009 z dne 16. januarja 2009 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2009 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2009. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 43/2009 z dne 16. januarja 2009 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2009 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2009.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2009. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2009.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2009 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati in iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. novembra 2009

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1.

2

(3)  UL L 22, 26.1.2009, str. 1.

3

---

PRILOGA

| Št. | 30/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Združeno Kraljestvo/Velika Britanija |
| Stalež | POR/1-14CI |
| Vrsta | Atlantski morski pes (Lamna nasus) |
| Cona | ES in mednarodne vode con I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV |
| Datum | 30. oktober 2009 |

Št.

30/T&Q

Država članica

Združeno Kraljestvo/Velika Britanija

Stalež

POR/1-14CI

Vrsta

Atlantski morski pes (Lamna nasus)

Cona

ES in mednarodne vode con I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV

Datum

30. oktober 2009

---

| 24.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 308/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 308/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1125/2009

z dne 23. novembra 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES v zvezi z delom III.2, delom III.3 in delom III.7 Priloge I k Uredbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (1) in zlasti člena 27 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (2) predpisuje obvezne splošne obrazce za priglasitev državne pomoči. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (2) predpisuje obvezne splošne obrazce za priglasitev državne pomoči.

| (2) | Komisija je sprejela Sporočilo o merilih za analizo združljivosti državne pomoči za usposabljanje, za katero velja posamična priglasitev (3), in Sporočilo o merilih za analizo združljivosti državne pomoči prikrajšanim delavcem in invalidom, za katero velja posamična priglasitev (4), zato je treba prilagoditi dele obrazcev za priglasitev, ki so priloga k Uredbi (ES) št. 794/2004. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je sprejela Sporočilo o merilih za analizo združljivosti državne pomoči za usposabljanje, za katero velja posamična priglasitev (3), in Sporočilo o merilih za analizo združljivosti državne pomoči prikrajšanim delavcem in invalidom, za katero velja posamična priglasitev (4), zato je treba prilagoditi dele obrazcev za priglasitev, ki so priloga k Uredbi (ES) št. 794/2004.

| (3) | Zaradi ugotovljene napake je treba prilagoditi del obrazca za priglasitev, ki je priloga k Uredbi (ES) št. 794/2004. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi ugotovljene napake je treba prilagoditi del obrazca za priglasitev, ki je priloga k Uredbi (ES) št. 794/2004.

| (4) | Zato je treba Uredbo (ES) št. 794/2004 ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba Uredbo (ES) št. 794/2004 ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Del III.2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 794/2004 se nadomesti s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Del III.3 Priloge I k Uredbi (ES) št. 794/2004 se nadomesti s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Del III.7.A, vprašanje 2.3, in del III.7.B, vprašanje 2.3, Priloge I k Uredbi (ES) št. 794/2004 se spremenita v skladu s Prilogo III k tej uredbi.

Člen 4

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. novembra 2009

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

1

(2)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

2

(3)  UL C 188, 11.8.2009, str. 1.

3

(4)  UL C 188, 11.8.2009, str. 6.

4

---

PRILOGA I

„DEL III.2

OBRAZEC ZA DODATNE INFORMACIJE O DRŽAVNI POMOČI ZA USPOSABLJANJE

Ta obrazec za dodatne informacije je treba uporabiti za priglasitev posamične pomoči na podlagi člena 6(1)(g) Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 (1), za katero se uporabljajo Merila za analizo združljivosti državne pomoči za usposabljanje, za katero velja posamična priglasitev (v nadaljnjem besedilu: merila za analizo združljivosti) (2). Prav tako ga je treba uporabiti v primeru posamične pomoči ali sheme, ki se priglasi Komisiji zaradi pravne varnosti.

Če v priglašenem projektu sodeluje več upravičencev, prosimo, da v nadaljevanju navedete informacije za vsakega posebej.

ZDRUŽLJIVOST POMOČI NA PODLAGI ČLENA 87(3)(C) POGODBE ES – PODROBNA OCENA

Pomoč za usposabljanje se lahko šteje za združljivo s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES.

Namen te podrobne ocene je zagotoviti, da visoki zneski pomoči za usposabljanje ne izkrivljajo konkurence v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom, temveč da prispevajo k skupnemu interesu. To se zgodi, ko so koristi državne pomoči v obliki pozitivnih učinkov prelivanja znanja večje od škode za konkurenco in trgovino.

Spodnje določbe dajejo smernice glede informacij, ki jih lahko Komisija zahteva za izvedbo podrobne analize. Smernice so namenjene zagotavljanju preglednosti in predvidljivosti odločitev Komisije in razlogov za njene odločitve, da se zagotovita predvidljivost in pravna varnost. Države članice se spodbuja, da zagotovijo vse elemente, ki se jim zdijo koristni za oceno zadeve.

Če je v projekt, ki je priglašen kot posamična pomoč, vključenih več upravičencev, prosimo, da v nadaljevanju navedete informacije za vsakega posebej.

Značilnosti priglašenega ukrepa

| 1. | Na kratko opišite ukrep in opredelite cilje ukrepa, instrument pomoči, strukturo/organizacijo usposabljanja, upravičence, proračun, znesek pomoči, časovni razpored plačil, intenzivnost pomoči in upravičene stroške. |
| --- | --- |

1.

Na kratko opišite ukrep in opredelite cilje ukrepa, instrument pomoči, strukturo/organizacijo usposabljanja, upravičence, proračun, znesek pomoči, časovni razpored plačil, intenzivnost pomoči in upravičene stroške.

| 2. | Ali se ukrep uporablja za proizvodnjo in/ali predelavo in/ali trženje kmetijskih proizvodov s seznama v Prilogi I k Pogodbi ES?








   | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Ali se ukrep uporablja za proizvodnjo in/ali predelavo in/ali trženje kmetijskih proizvodov s seznama v Prilogi I k Pogodbi ES?



da



ne

| 3. | Ali se ukrep uporablja za proizvodnjo, predelavo in/ali trženje ribiških proizvodov in/ali proizvodov iz ribogojstva s seznama v Prilogi I k Pogodbi ES?








   | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Ali se ukrep uporablja za proizvodnjo, predelavo in/ali trženje ribiških proizvodov in/ali proizvodov iz ribogojstva s seznama v Prilogi I k Pogodbi ES?



da



ne

| 4. | Ali je pomoč predvidena za sektor pomorskega prometa?








   | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

Ali je pomoč predvidena za sektor pomorskega prometa?



da



ne

Če je tako, odgovorite na naslednja vprašanja:

| (a) | Ali je udeleženec usposabljanja pomožni in ne aktivni član posadke?








   | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(a)

Ali je udeleženec usposabljanja pomožni in ne aktivni član posadke?



da



ne

| (b) | Ali se usposabljanje izvaja na krovih ladij, ki so vpisane v evidenco Skupnosti?








   | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

Ali se usposabljanje izvaja na krovih ladij, ki so vpisane v evidenco Skupnosti?



da



ne

| 5. | Ali se priglašeni ukrep nanaša na: | posebno usposabljanje (3):








   | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5.

Ali se priglašeni ukrep nanaša na:

posebno usposabljanje (3):



da



ne

| | splošno usposabljanje (4):








   | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- |

splošno usposabljanje (4):



da



ne

| | kombinacijo splošnega in posebnega usposabljanja:








   | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- |

kombinacijo splošnega in posebnega usposabljanja:



da



ne

| | pomoč za usposabljanje, namenjeno invalidom ali prikrajšanim delavcem (5):








   | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- |

pomoč za usposabljanje, namenjeno invalidom ali prikrajšanim delavcem (5):



da



ne

| 6. | Podrobno opišite projekt usposabljanja, in sicer opredelite program, znanja, ki jih bodo delavci pridobili z usposabljanjem, časovni načrt, število ur, udeležence, organizatorje, proračun itd. |
| --- | --- |

6.

Podrobno opišite projekt usposabljanja, in sicer opredelite program, znanja, ki jih bodo delavci pridobili z usposabljanjem, časovni načrt, število ur, udeležence, organizatorje, proračun itd.

| 7. | Navedite podatke o upravičencu, ki naj vključujejo identiteto, skupino, ki ji upravičenec pripada, letni promet, število zaposlenih in poslovne dejavnosti. |
| --- | --- |

7.

Navedite podatke o upravičencu, ki naj vključujejo identiteto, skupino, ki ji upravičenec pripada, letni promet, število zaposlenih in poslovne dejavnosti.

| 8. | Po potrebi navedite menjalni tečaj, ki je bil uporabljen za priglasitev. |
| --- | --- |

8.

Po potrebi navedite menjalni tečaj, ki je bil uporabljen za priglasitev.

| 9. | Oštevilčite vse dokumente, ki jih države članice zagotovijo kot priloge k obrazcu za priglasitev, in navedite številke dokumentov v ustreznih delih tega obrazca za dodatne informacije. |
| --- | --- |

9.

Oštevilčite vse dokumente, ki jih države članice zagotovijo kot priloge k obrazcu za priglasitev, in navedite številke dokumentov v ustreznih delih tega obrazca za dodatne informacije.

Cilj pomoči

| 10. | Podrobno opišite cilje skupnega interesa, ki naj bi se dosegli s priglašenim ukrepom. |
| --- | --- |

10.

Podrobno opišite cilje skupnega interesa, ki naj bi se dosegli s priglašenim ukrepom.

Obstoj pozitivnih zunanjih učinkov
   (6)

| 11. | Dokažite, da bo usposabljanje ustvarilo pozitivne zunanje učinke in predložite ustrezna dokazila.
  Pozitivni zunanji učinki se lahko dokažejo z naslednjimi elementi (navedite tiste, ki so pomembni za priglašeni ukrep, in predložite ustrezna dokazila):






   | vrsta usposabljanja |
| --- | --- | --- |
|  | prenosljivost znanj, pridobljenih z usposabljanjem |
|  | udeleženci usposabljanja |

11.

Dokažite, da bo usposabljanje ustvarilo pozitivne zunanje učinke in predložite ustrezna dokazila.

Pozitivni zunanji učinki se lahko dokažejo z naslednjimi elementi (navedite tiste, ki so pomembni za priglašeni ukrep, in predložite ustrezna dokazila):



vrsta usposabljanja



prenosljivost znanj, pridobljenih z usposabljanjem



udeleženci usposabljanja

Ustrezen instrument (7)

| 12. | Pojasnite, v kakšni meri priglašeni ukrep predstavlja ustrezen instrument za povečanje dejavnosti usposabljanja in predložite ustrezna dokazila. |
| --- | --- |

12.

Pojasnite, v kakšni meri priglašeni ukrep predstavlja ustrezen instrument za povečanje dejavnosti usposabljanja in predložite ustrezna dokazila.

Spodbujevalni učinek in potreba po pomoči (8)

Komisija zahteva, da država članica spodbujevalni učinek dokaže z oceno, ki dokazuje, da bi bila v razmerah brez pomoči obseg ali kakovost dejavnosti usposabljanja manjša.

| 13. | Ali so se projekti, ki so prejeli pomoč, začeli pred predložitvijo vloge upravičencev do pomoči nacionalnim organom?








   | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- |

13.

Ali so se projekti, ki so prejeli pomoč, začeli pred predložitvijo vloge upravičencev do pomoči nacionalnim organom?



da



ne

Če je tako, Komisija meni, da pomoč ne pomeni spodbude za upravičenca.

| 14. | Če ni tako, navedite ustrezne datume:
  Projekt usposabljanja se bo začel dne:
  Vloga upravičenca je bila predložena nacionalnim organom dne:
  Predložite ustrezna dokazila. |
| --- | --- |

14.

Če ni tako, navedite ustrezne datume:

Projekt usposabljanja se bo začel dne:

Vloga upravičenca je bila predložena nacionalnim organom dne:

Predložite ustrezna dokazila.

| 15. | Predložite notranje dokumente upravičenca o stroških usposabljanja, udeležencih, vsebini in časovnem razporedu za dve možnosti: projekt usposabljanja s pomočjo in projekt usposabljanja brez pomoči. Na podlagi teh informacij pojasnite, kako državna pomoč povečuje obseg in/ali kakovost načrtovanih dejavnosti usposabljanja. |
| --- | --- |

15.

Predložite notranje dokumente upravičenca o stroških usposabljanja, udeležencih, vsebini in časovnem razporedu za dve možnosti: projekt usposabljanja s pomočjo in projekt usposabljanja brez pomoči. Na podlagi teh informacij pojasnite, kako državna pomoč povečuje obseg in/ali kakovost načrtovanih dejavnosti usposabljanja.

| 16. | Potrdite, da ne obstaja zakonska obveznost delodajalcev, da zagotovijo usposabljanje, zajeto v priglašenem ukrepu. |
| --- | --- |

16.

Potrdite, da ne obstaja zakonska obveznost delodajalcev, da zagotovijo usposabljanje, zajeto v priglašenem ukrepu.

| 17. | Navedite podatke o proračunu upravičenca za usposabljanje za pretekla leta. |
| --- | --- |

17.

Navedite podatke o proračunu upravičenca za usposabljanje za pretekla leta.

| 18. | Pojasnite razmerje med programom usposabljanja in poslovnimi dejavnostmi upravičenca do pomoči. |
| --- | --- |

18.

Pojasnite razmerje med programom usposabljanja in poslovnimi dejavnostmi upravičenca do pomoči.

Sorazmernost pomoči (9)

Upravičeni stroški

Upravičeni stroški se izračunajo v skladu s členom 39 Uredbe (ES) št. 800/2008 in so omejeni na dodatne stroške, potrebne za povečanje dejavnosti usposabljanja.

| 19. | Navedite upravičene stroške, predvidene za ukrep:






   | stroški dela inštruktorjev |
| --- | --- | --- |
|  | potni stroški inštruktorjev in oseb, ki se usposabljajo, vključno z nastanitvijo |
|  | drugi tekoči stroški, kot so material in zaloge, neposredno povezani s projektom |
|  | amortizacija orodja in opreme v obsegu, v katerem se uporabljajo izključno za projekt usposabljanja |
|  | stroški vodenja in svetovanja, ki se nanašajo na projekt usposabljanja |
|  | posredni stroški (upravni stroški, najemnine, režijski stroški, stroški prevoza in šolnine za udeležence) do skupnega zneska vseh drugih upravičenih stroškov, navedenih zgoraj |
|  | stroški osebja udeležencev usposabljanja (10) |

19.

Navedite upravičene stroške, predvidene za ukrep:



stroški dela inštruktorjev



potni stroški inštruktorjev in oseb, ki se usposabljajo, vključno z nastanitvijo



drugi tekoči stroški, kot so material in zaloge, neposredno povezani s projektom



amortizacija orodja in opreme v obsegu, v katerem se uporabljajo izključno za projekt usposabljanja



stroški vodenja in svetovanja, ki se nanašajo na projekt usposabljanja



posredni stroški (upravni stroški, najemnine, režijski stroški, stroški prevoza in šolnine za udeležence) do skupnega zneska vseh drugih upravičenih stroškov, navedenih zgoraj



stroški osebja udeležencev usposabljanja (10)

| 20. | Predložite podroben izračun upravičenih stroškov priglašenega ukrepa in zagotovite, da so upravičeni stroški omejeni na tisti del dodatnih stroškov, ki je potreben za povečanje kakovosti ali obsega dejavnosti usposabljanja. |
| --- | --- |

20.

Predložite podroben izračun upravičenih stroškov priglašenega ukrepa in zagotovite, da so upravičeni stroški omejeni na tisti del dodatnih stroškov, ki je potreben za povečanje kakovosti ali obsega dejavnosti usposabljanja.

| 21. | Predložite dokaze, da je pomoč omejena na najmanjši potrebni znesek, tj. na tisti del dodatnih stroškov usposabljanja, ki ga podjetje ne more nadomestiti z neposrednimi koristmi iz znanj, ki jih zaposleni pridobijo med usposabljanjem. |
| --- | --- |

21.

Predložite dokaze, da je pomoč omejena na najmanjši potrebni znesek, tj. na tisti del dodatnih stroškov usposabljanja, ki ga podjetje ne more nadomestiti z neposrednimi koristmi iz znanj, ki jih zaposleni pridobijo med usposabljanjem.

Intenzivnost pomoči za splošno usposabljanje

| 22. | Navedite, kakšna je intenzivnost pomoči, ki se uporablja za priglašeni ukrep. |
| --- | --- |

22.

Navedite, kakšna je intenzivnost pomoči, ki se uporablja za priglašeni ukrep.

| 23. | Ali je splošno usposabljanje v priglašenem ukrepu namenjeno invalidom ali prikrajšanim delavcem?








   | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- |

23.

Ali je splošno usposabljanje v priglašenem ukrepu namenjeno invalidom ali prikrajšanim delavcem?



da



ne

| 24. | Vrsta upravičenca:









  Veliko podjetje |  | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Srednje podjetje |  | da |  | ne |
| Malo podjetje |  | da |  | ne |

24.

Vrsta upravičenca:

Veliko podjetje



da



ne

Srednje podjetje



da



ne

Malo podjetje



da



ne

Intenzivnost pomoči za posebno usposabljanje

| 25. | Navedite, kakšna je intenzivnost pomoči, ki se uporablja za priglašeni ukrep. |
| --- | --- |

25.

Navedite, kakšna je intenzivnost pomoči, ki se uporablja za priglašeni ukrep.

| 26. | Ali je posebno usposabljanje v priglašenem ukrepu namenjeno invalidom ali prikrajšanim delavcem?








   | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- |

26.

Ali je posebno usposabljanje v priglašenem ukrepu namenjeno invalidom ali prikrajšanim delavcem?



da



ne

| 27. | Vrsta upravičenca:









  Veliko podjetje |  | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Srednje podjetje |  | da |  | ne |
| Malo podjetje |  | da |  | ne |

27.

Vrsta upravičenca:

Veliko podjetje



da



ne

Srednje podjetje



da



ne

Malo podjetje



da



ne

Analiza izkrivljanja konkurence in trgovine (11)

| 28. | Navedite, ali je upravičenec v preteklosti že prejel pomoč za usposabljanje in predložite podrobne podatke o prejšnjih pomočeh (datumi, znesek pomoči in trajanje projektov usposabljanja). |
| --- | --- |

28.

Navedite, ali je upravičenec v preteklosti že prejel pomoč za usposabljanje in predložite podrobne podatke o prejšnjih pomočeh (datumi, znesek pomoči in trajanje projektov usposabljanja).

| 29. | Navedite podatke o letnih stroških upravičenca za usposabljanje (skupni proračun za usposabljanje v zadnjih treh letih, delež stroškov za usposabljanje v skupnih stroških) in pojasnite, kako pomoč vpliva na stroške upravičenca (npr. delež letnih stroškov za usposabljanje in skupni stroški, ki jih krije pomoč, itd.). |
| --- | --- |

29.

Navedite podatke o letnih stroških upravičenca za usposabljanje (skupni proračun za usposabljanje v zadnjih treh letih, delež stroškov za usposabljanje v skupnih stroških) in pojasnite, kako pomoč vpliva na stroške upravičenca (npr. delež letnih stroškov za usposabljanje in skupni stroški, ki jih krije pomoč, itd.).

| 30. | Opredelite upoštevne proizvodne in geografske trge, na katerih je upravičenec dejaven in na katere bo pomoč po vsej verjetnosti vplivala. |
| --- | --- |

30.

Opredelite upoštevne proizvodne in geografske trge, na katerih je upravičenec dejaven in na katere bo pomoč po vsej verjetnosti vplivala.

| 31. | Za vsakega od teh trgov navedite podatke o:






  — | stopnji tržne koncentracije |
| --- | --- | --- |

31.

Za vsakega od teh trgov navedite podatke o:

—

stopnji tržne koncentracije

| — | tržnem deležu upravičenca |
| --- | --- |

—

tržnem deležu upravičenca

| — | tržnih deležih drugih podjetij, prisotnih na teh trgih |
| --- | --- |

—

tržnih deležih drugih podjetij, prisotnih na teh trgih

| 32. | Opišite strukturo upoštevnih trgov in konkurenčne razmere na njih ter predložite ustrezna dokazila (npr. ovire za vstop in izstop, diferenciranje izdelkov, značilnosti konkurence med udeleženci na trgih, itd.). |
| --- | --- |

32.

Opišite strukturo upoštevnih trgov in konkurenčne razmere na njih ter predložite ustrezna dokazila (npr. ovire za vstop in izstop, diferenciranje izdelkov, značilnosti konkurence med udeleženci na trgih, itd.).

| 33. | Opišite značilnosti sektorja, v katerem je dejaven upravičenec (npr. pomembnost usposobljene delovne sile za sektor, obstoj presežnih zmogljivosti, strategije financiranja za usposabljanje konkurentov, itd.). |
| --- | --- |

33.

Opišite značilnosti sektorja, v katerem je dejaven upravičenec (npr. pomembnost usposobljene delovne sile za sektor, obstoj presežnih zmogljivosti, strategije financiranja za usposabljanje konkurentov, itd.).

| 34. | Če je primerno, navedite informacije o učinkih na trgovino (premik trgovinskih tokov). |
| --- | --- |

34.

Če je primerno, navedite informacije o učinkih na trgovino (premik trgovinskih tokov).

KUMULACIJA

| 35. | Ali se pomoč, dodeljena v okviru priglašenega ukrepa, podvaja z drugo pomočjo?








   | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- |

35.

Ali se pomoč, dodeljena v okviru priglašenega ukrepa, podvaja z drugo pomočjo?



da



ne

Če je tako, opišite pravila o kumulaciji pomoči, ki se uporabljajo za priglašeni ukrep pomoči:

DRUGE INFORMACIJE

| 36. | Na tem mestu navedite vse druge informacije, ki se vam zdijo pomembne za oceno zadevnih ukrepov. |
| --- | --- |

36.

Na tem mestu navedite vse druge informacije, ki se vam zdijo pomembne za oceno zadevnih ukrepov.

---

(1)  Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah), UL L 214, 9.8.2008, str. 3.

1

(2)  UL C 188, 11.08 2009, str. 1.

2

(3)  Kot je opredeljeno v členu 38 Uredbe (ES) št. 800/2008.

3

(4)  Kot je opredeljeno v členu 38 Uredbe (ES) št. 800/2008.

4

(5)  Kot je opredeljeno v členu 2 Uredbe (ES) št. 800/2008.

5

(6)  Glej merila za analizo združljivosti, oddelek 2.1.

6

(7)  Glej merila za analizo združljivosti, oddelek 2.2.

7

(8)  Glej merila za analizo združljivosti, oddelek 2.3.

8

(9)  Glej merila za analizo združljivosti, oddelek 2.4.

9

(10)  Kar zadeva stroške oseb, ki se usposabljajo, se lahko upoštevajo samo ure, ko osebe, ki se usposabljajo, dejansko sodelujejo pri usposabljanju, potem ko se odštejejo vse produktivne ure.

10

(11)  Če je vprašanje 10.3 v Delu I te priloge ustrezno izpolnjeno, se ta oddelek ne uporablja za ukrepe v vrednosti pod 2 milijona EUR.“

11

---

PRILOGA II

„DEL III.3

OBRAZEC ZA DODATNE INFORMACIJE O DRŽAVNI POMOČI ZA PRIKRAJŠANE DELAVCE IN INVALIDE

Ta obrazec za dodatne informacije je treba uporabiti za priglasitev posamične pomoči na podlagi člena 6(1)(h) do (i) Uredbe (ES) št. 800/2008, za katero se uporabljajo Merila za analizo združljivosti državne pomoči prikrajšanim delavcem in invalidom, za katero velja posamična priglasitev (v nadaljnjem besedilu: merila za analizo združljivosti) (1). Prav tako ga je treba uporabiti v primeru posamične pomoči ali sheme, ki se priglasi Komisiji zaradi pravne varnosti.

Če v priglašenem projektu sodeluje več upravičencev, v nadaljevanju navedite informacije za vsakega posebej.

ZDRUŽLJIVOST POMOČI NA PODLAGI ČLENA 87(3)(C) POGODBE ES – PODROBNA OCENA

Pomoč prikrajšanim delavcem in invalidom se lahko šteje za združljivo s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES.

Namen te podrobne ocene je zagotoviti, da visoki zneski pomoči prikrajšanim delavcem in invalidom ne izkrivljajo konkurence v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom, temveč da prispevajo k skupnemu interesu. To se zgodi, ko so koristi državne pomoči v obliki povečanega neto zaposlovanja ciljnih invalidov in prikrajšanih delavcev večje od škode za konkurenco in trgovino.

Spodnje določbe dajejo smernice glede informacij, ki jih lahko Komisija zahteva za izvedbo podrobne analize. Smernice so namenjene zagotavljanju preglednosti in predvidljivosti odločitev Komisije in razlogov za njene odločitve, da se zagotovita predvidljivost in pravna varnost. Države članice se spodbuja, da zagotovijo vse elemente, ki se jim zdijo koristni za oceno zadeve.

Če je v projekt, ki je priglašen kot posamična pomoč, vključenih več upravičencev, prosimo, da v nadaljevanju navedete informacije za vsakega posebej.

Značilnosti priglašenega ukrepa

| 1. | Na kratko opišite priglašeni ukrep in opredelite cilj ukrepa, instrument pomoči, upravičence, kategorije delavcev, ki jih zadeva ukrep, znesek pomoči, časovni razpored plačil, trajanje, intenzivnost pomoči in upravičene stroške. |
| --- | --- |

1.

Na kratko opišite priglašeni ukrep in opredelite cilj ukrepa, instrument pomoči, upravičence, kategorije delavcev, ki jih zadeva ukrep, znesek pomoči, časovni razpored plačil, trajanje, intenzivnost pomoči in upravičene stroške.

| 2. | Ali se ukrep uporablja za proizvodnjo in/ali predelavo in/ali trženje kmetijskih proizvodov s seznama v Prilogi I k Pogodbi ES?








   | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Ali se ukrep uporablja za proizvodnjo in/ali predelavo in/ali trženje kmetijskih proizvodov s seznama v Prilogi I k Pogodbi ES?



da



ne

| 3. | Ali se ukrep uporablja za proizvodnjo, predelavo in/ali trženje ribiških proizvodov in/ali proizvodov iz ribogojstva s seznama v Prilogi I k Pogodbi ES?








   | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Ali se ukrep uporablja za proizvodnjo, predelavo in/ali trženje ribiških proizvodov in/ali proizvodov iz ribogojstva s seznama v Prilogi I k Pogodbi ES?



da



ne

| 4. | Navedite podatke o upravičencu, ki naj vključujejo identiteto, skupino, ki ji pripada upravičenec, promet, število zaposlenih in poslovne dejavnosti. |
| --- | --- |

4.

Navedite podatke o upravičencu, ki naj vključujejo identiteto, skupino, ki ji pripada upravičenec, promet, število zaposlenih in poslovne dejavnosti.

| 5. | Ali se priglašeni ukrep nanaša na: | Zaposlovanje prikrajšanih delavcev (2):








   | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5.

Ali se priglašeni ukrep nanaša na:

Zaposlovanje prikrajšanih delavcev (2):



da



ne

| | Zaposlovanje resno prikrajšanih delavcev (3):








   | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Zaposlovanje resno prikrajšanih delavcev (3):



da



ne

| | Zaposlovanje invalidov (4):








   | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Zaposlovanje invalidov (4):



da



ne

| 6. | Po potrebi navedite menjalni tečaj, ki je bil uporabljen za priglasitev. |
| --- | --- |

6.

Po potrebi navedite menjalni tečaj, ki je bil uporabljen za priglasitev.

| 7. | Oštevilčite vse dokumente, ki jih države članice zagotovijo kot priloge k obrazcu za priglasitev, in navedite številke dokumentov v ustreznih delih tega obrazca za dodatne informacije. |
| --- | --- |

7.

Oštevilčite vse dokumente, ki jih države članice zagotovijo kot priloge k obrazcu za priglasitev, in navedite številke dokumentov v ustreznih delih tega obrazca za dodatne informacije.

Cilj pomoči

| 8. | Podrobno opišite cilje skupnega interesa, ki naj bi se dosegli s priglašenim ukrepom.
  Cilj enakosti kot cilj skupnega interesa (5) |
| --- | --- |

8.

Podrobno opišite cilje skupnega interesa, ki naj bi se dosegli s priglašenim ukrepom.

Cilj enakosti kot cilj skupnega interesa (5)

| 9. | Dokažite, da bo priglašeni ukrep povzročil neto povečanje zaposlovanja ciljnih invalidov in prikrajšanih delavcev ter številčno opredelite povečanje. |
| --- | --- |

9.

Dokažite, da bo priglašeni ukrep povzročil neto povečanje zaposlovanja ciljnih invalidov in prikrajšanih delavcev ter številčno opredelite povečanje.

| 10. | Da priglašeni ukrep prispeva k cilju enakosti kot cilju skupnega interesa, se lahko dokaže z naslednjimi elementi (navedite tiste, ki so pomembni za priglašeni ukrep, in predložite ustrezna dokazila):






   | število in kategorije delavcev, ki jih zadeva ukrep |
| --- | --- | --- |
|  | stopnje zaposlenosti kategorij delavcev, ki jih zadeva ukrep na nacionalni in/ali regionalni ravni ter v zadevnih podjetjih |
|  | stopnje nezaposlenosti kategorij delavcev, ki jih zadeva ukrep na nacionalni in/ali regionalni ravni |

10.

Da priglašeni ukrep prispeva k cilju enakosti kot cilju skupnega interesa, se lahko dokaže z naslednjimi elementi (navedite tiste, ki so pomembni za priglašeni ukrep, in predložite ustrezna dokazila):



število in kategorije delavcev, ki jih zadeva ukrep



stopnje zaposlenosti kategorij delavcev, ki jih zadeva ukrep na nacionalni in/ali regionalni ravni ter v zadevnih podjetjih



stopnje nezaposlenosti kategorij delavcev, ki jih zadeva ukrep na nacionalni in/ali regionalni ravni

Ustrezen instrument (6)

| 11. | Pojasnite, v kakšni meri priglašeni ukrep predstavlja ustrezen instrument za povečanje zaposlovanja prikrajšanih delavcev in/ali invalidov in predložite ustrezna dokazila. |
| --- | --- |

11.

Pojasnite, v kakšni meri priglašeni ukrep predstavlja ustrezen instrument za povečanje zaposlovanja prikrajšanih delavcev in/ali invalidov in predložite ustrezna dokazila.

Spodbujevalni učinek in potreba po pomoči (7)

Komisija zahteva, da država članica spodbujevalni učinek dokaže z oceno, ki dokazuje, da je subvencija plače uporabljena le za prikrajšane delavce ali invalide v podjetju, ki jih brez pomoči ne bi zaposlilo.

| 12. | Ali so se projekti, ki so prejeli pomoč, začeli pred predložitvijo vloge upravičencev do pomoči nacionalnim organom?








   | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- |

12.

Ali so se projekti, ki so prejeli pomoč, začeli pred predložitvijo vloge upravičencev do pomoči nacionalnim organom?



da



ne

Če je tako, Komisija meni, da pomoč ne pomeni spodbude za upravičenca, da bi povečal neto zaposlovanje invalidov ali prikrajšanih delavcev.

| 13. | Če ni tako, navedite ustrezne datume:
  Zaposlovanje se je začelo dne:
  Vloga upravičenca je bila predložena nacionalnim organom dne:
  Predložite ustrezna dokazila. |
| --- | --- |

13.

Če ni tako, navedite ustrezne datume:

Zaposlovanje se je začelo dne:

Vloga upravičenca je bila predložena nacionalnim organom dne:

Predložite ustrezna dokazila.

| 14. | Ali v primerjavi z razmerami brez pomoči zaposlovanje vodi v povečanje števila prikrajšanih delavcev ali invalidov v zadevnih podjetjih?








   | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- |

14.

Ali v primerjavi z razmerami brez pomoči zaposlovanje vodi v povečanje števila prikrajšanih delavcev ali invalidov v zadevnih podjetjih?



da



ne

| 15. | Če ni tako, ali so delovna mesta prosta zaradi prostovoljnega odhoda, nezmožnosti opravljanja dela, starostne upokojitve, prostovoljnega skrajšanja delovnega časa ali zakonite odpovedi zaradi nediscipline in ne zaradi presežkov delovne sile?








   | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- |

15.

Če ni tako, ali so delovna mesta prosta zaradi prostovoljnega odhoda, nezmožnosti opravljanja dela, starostne upokojitve, prostovoljnega skrajšanja delovnega časa ali zakonite odpovedi zaradi nediscipline in ne zaradi presežkov delovne sile?



da



ne

| 16. | Opišite sedanje ali nekdanje subvencije plač v zadevnem podjetju: kategorije in število delavcev, za katere se prejemajo subvencije. |
| --- | --- |

16.

Opišite sedanje ali nekdanje subvencije plač v zadevnem podjetju: kategorije in število delavcev, za katere se prejemajo subvencije.

Sorazmernost pomoči (8)

Upravičeni stroški

Upravičeni stroški se izračunajo v skladu s členoma 40 in 41 Uredbe (ES) št. 800/2008 in so omejeni na dodatne stroške, potrebne za neto povečanje števila zaposlenih prikrajšanih delavcev ali invalidov.

| 17. | Kateri upravičeni stroški so predvideni v okviru priglašenega ukrepa?






   | bruto plača pred obdavčitvijo |
| --- | --- | --- |
|  | obvezni prispevki, kot so prispevki za socialno varnost |
|  | stroški skrbi za otroke in starše |

17.

Kateri upravičeni stroški so predvideni v okviru priglašenega ukrepa?



bruto plača pred obdavčitvijo



obvezni prispevki, kot so prispevki za socialno varnost



stroški skrbi za otroke in starše

| 18. | Predložite natančen izračun upravičenih stroškov v obdobju, ki ga zajema priglašeni ukrep (9), pri čemer zagotovite, da so upravičeni stroški omejeni na stroške, potrebne za neto povečanje zaposlovanja v ciljnih kategorijah prikrajšanih delavcev ali invalidov. |
| --- | --- |

18.

Predložite natančen izračun upravičenih stroškov v obdobju, ki ga zajema priglašeni ukrep (9), pri čemer zagotovite, da so upravičeni stroški omejeni na stroške, potrebne za neto povečanje zaposlovanja v ciljnih kategorijah prikrajšanih delavcev ali invalidov.

| 19. | Predložite dokaze, da je pomoč omejena na najmanjšo potrebno, da torej znesek pomoči ne presega dodatnih stroškov zaposlovanja ciljnih kategorij prikrajšanih delavcev ali invalidov v primerjavi s stroški zaposlovanja delavcev, ki niso prikrajšani delavci ali invalidi. |
| --- | --- |

19.

Predložite dokaze, da je pomoč omejena na najmanjšo potrebno, da torej znesek pomoči ne presega dodatnih stroškov zaposlovanja ciljnih kategorij prikrajšanih delavcev ali invalidov v primerjavi s stroški zaposlovanja delavcev, ki niso prikrajšani delavci ali invalidi.

Intenzivnost pomoči za prikrajšane delavce

| 20. | Navedite, kakšna je intenzivnost pomoči, ki se uporablja za priglašeni ukrep. |
| --- | --- |

20.

Navedite, kakšna je intenzivnost pomoči, ki se uporablja za priglašeni ukrep.

Intenzivnost pomoči za invalide

| 21. | Navedite, kakšna je intenzivnost pomoči, ki se uporablja za priglašeni ukrep. |
| --- | --- |

21.

Navedite, kakšna je intenzivnost pomoči, ki se uporablja za priglašeni ukrep.

Analiza izkrivljanja konkurence in trgovine (10)

| 22. | Navedite podatke o znesku pomoči, časovnem razporedu plačil in instrumentu pomoči. |
| --- | --- |

22.

Navedite podatke o znesku pomoči, časovnem razporedu plačil in instrumentu pomoči.

| 23. | Navedite, ali je upravičenec v preteklosti že prejel pomoč za prikrajšane delavce ali invalide in predložite podrobne podatke o prejšnjih ukrepih pomoči (datumi, znesek pomoči, kategorije in število zadevnih delavcev ter trajanje subvencij plač). |
| --- | --- |

23.

Navedite, ali je upravičenec v preteklosti že prejel pomoč za prikrajšane delavce ali invalide in predložite podrobne podatke o prejšnjih ukrepih pomoči (datumi, znesek pomoči, kategorije in število zadevnih delavcev ter trajanje subvencij plač).

| 24. | Navedite podatke o stroških upravičenca za zaposlovanje (skupni stroški zaposlovanja ciljnih invalidov in prikrajšanih delavcev, delež stroškov za zaposlovanje v skupnih stroških) in pojasnite, kako pomoč vpliva na stroške upravičenca (npr. delež letnih stroškov za zaposlovanje in skupni stroški, ki jih bo krila pomoč). |
| --- | --- |

24.

Navedite podatke o stroških upravičenca za zaposlovanje (skupni stroški zaposlovanja ciljnih invalidov in prikrajšanih delavcev, delež stroškov za zaposlovanje v skupnih stroških) in pojasnite, kako pomoč vpliva na stroške upravičenca (npr. delež letnih stroškov za zaposlovanje in skupni stroški, ki jih bo krila pomoč).

| 25. | Opredelite upoštevne proizvodne in geografske trge, na katerih je upravičenec dejaven in na katere bo pomoč po vsej verjetnosti vplivala. |
| --- | --- |

25.

Opredelite upoštevne proizvodne in geografske trge, na katerih je upravičenec dejaven in na katere bo pomoč po vsej verjetnosti vplivala.

| 26. | Za vsakega od teh trgov navedite podatke o:






  — | stopnji tržne koncentracije |
| --- | --- | --- |

26.

Za vsakega od teh trgov navedite podatke o:

—

stopnji tržne koncentracije

| — | tržnem deležu upravičenca |
| --- | --- |

—

tržnem deležu upravičenca

| — | tržnih deležih drugih podjetij, prisotnih na teh trgih |
| --- | --- |

—

tržnih deležih drugih podjetij, prisotnih na teh trgih

| 27. | Opišite strukturo upoštevnih trgov in konkurenčne razmere na njih ter predložite ustrezna dokazila (npr. ovire za vstop in izstop, diferenciranje izdelkov, značilnosti konkurence med udeleženci na trgu, itd.). |
| --- | --- |

27.

Opišite strukturo upoštevnih trgov in konkurenčne razmere na njih ter predložite ustrezna dokazila (npr. ovire za vstop in izstop, diferenciranje izdelkov, značilnosti konkurence med udeleženci na trgu, itd.).

| 28. | Opišite značilnosti sektorja, v katerem je prisoten upravičenec (npr. pomembnost stroškov delovne sile za sektor, obstoj presežnih zmogljivosti itd.). |
| --- | --- |

28.

Opišite značilnosti sektorja, v katerem je prisoten upravičenec (npr. pomembnost stroškov delovne sile za sektor, obstoj presežnih zmogljivosti itd.).

| 29. | Opišite razmere na nacionalnem/regionalnem trgu dela (npr. stopnje nezaposlenosti in zaposlenosti, raven plač, delovno pravo itd.). |
| --- | --- |

29.

Opišite razmere na nacionalnem/regionalnem trgu dela (npr. stopnje nezaposlenosti in zaposlenosti, raven plač, delovno pravo itd.).

| 30. | Če je primerno, navedite informacije o učinkih na trgovino (premik trgovinskih tokov). |
| --- | --- |

30.

Če je primerno, navedite informacije o učinkih na trgovino (premik trgovinskih tokov).

KUMULACIJA

| 31. | Ali se pomoč, dodeljena v okviru priglašenega ukrepa, podvaja z drugo pomočjo?








   | da |  | ne |
| --- | --- | --- | --- | --- |

31.

Ali se pomoč, dodeljena v okviru priglašenega ukrepa, podvaja z drugo pomočjo?



da



ne

| 32. | Če je tako, opišite pravila o kumulaciji pomoči, ki se uporabljajo za priglašeni ukrep pomoči: |
| --- | --- |

32.

Če je tako, opišite pravila o kumulaciji pomoči, ki se uporabljajo za priglašeni ukrep pomoči:

DRUGE INFORMACIJE

| 33. | Na tem mestu navedite vse druge informacije, ki se vam zdijo pomembne za oceno zadevnih ukrepov.“ |
| --- | --- |

33.

Na tem mestu navedite vse druge informacije, ki se vam zdijo pomembne za oceno zadevnih ukrepov.“

---

(1)  UL C 188, 11.8.2009, str. 6.

1

(2)  Kot so opredeljeni v členu 2(18) Uredbe (ES) št. 800/2008.

2

(3)  Kot so opredeljeni v členu 2(19) Uredbe (ES) št. 800/2008.

3

(4)  Kot so opredeljeni v členu 2(20) Uredbe (ES) št. 800/2008.

4

(5)  Glej merila za analizo združljivosti, oddelek 2.1.

5

(6)  Glej merila za analizo združljivosti, oddelek 2.2.

6

(7)  Glej merila za analizo združljivosti, oddelek 2.3.

7

(8)  Glej merila za analizo združljivosti, oddelek 2.4.

8

(9)  Upravičeni stroški za zaposlovanje prikrajšanih delavcev so stroški plač za največ 12 mesecev po zaposlitvi (oziroma največ 24 mesecev po zaposlitvi za resno prikrajšane delavce). Upravičeni stroški za zaposlovanje invalidov so stroški plač za celotno obdobje, v katerem je invalid zaposlen.

9

(10)  Če je vprašanje 10.3 v delu I te priloge ustrezno izpolnjeno, se ta oddelek ne uporablja za ukrepe za zaposlovanje prikrajšanih delavcev v vrednosti pod 5 milijonov EUR in za ukrepe za zaposlovanje invalidov v vrednosti pod 10 milijonov EUR.

10

---

PRILOGA III

| 1. | Vprašanje 2.3 v Delu III.7.a Priloge I k Uredbi (ES) št. 794/2004 se nadomesti z naslednjim:






  „2.3. | Ali bo pomoč v okviru sheme povezana s posojili, ki jih je treba vrniti v šestih mesecih po izplačilu prvega obroka podjetju?“ |
| --- | --- | --- |

1.

Vprašanje 2.3 v Delu III.7.a Priloge I k Uredbi (ES) št. 794/2004 se nadomesti z naslednjim:

„2.3.

Ali bo pomoč v okviru sheme povezana s posojili, ki jih je treba vrniti v šestih mesecih po izplačilu prvega obroka podjetju?“

| 2. | Vprašanje 2.3 v Delu III.7.b Priloge I k Uredbi (ES) št. 794/2004 se nadomesti z naslednjim:






  „2.3. | Ali je pomoč povezana s posojili, ki jih je treba vrniti v šestih mesecih po izplačilu prvega obroka podjetju?“ |
| --- | --- | --- |

2.

Vprašanje 2.3 v Delu III.7.b Priloge I k Uredbi (ES) št. 794/2004 se nadomesti z naslednjim:

„2.3.

Ali je pomoč povezana s posojili, ki jih je treba vrniti v šestih mesecih po izplačilu prvega obroka podjetju?“

---

| 24.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 308/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 308/14

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1126/2009

z dne 23. novembra 2009

o odpiranju in upravljanju tarifnih kvot Skupnosti za nekatere kmetijske proizvode s poreklom iz Švice in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 933/2002

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Sklepa Sveta in Komisije 2002/309/ES, Euratom glede sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju z dne 4. aprila 2002 o sklenitvi sedmih sporazumov s Švicarsko konfederacijo (1) ter zlasti prve alinee člena 5(3) in člena 5(4) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep št. 2/2008 Skupnega odbora za kmetijstvo, ustanovljenega na podlagi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi z dne 24. junija 2008 o prilagoditvi prilog 1 in 2 (2), je nadomestil prilogi 1 in 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). |
| --- | --- |

(1)

Sklep št. 2/2008 Skupnega odbora za kmetijstvo, ustanovljenega na podlagi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi z dne 24. junija 2008 o prilagoditvi prilog 1 in 2 (2), je nadomestil prilogi 1 in 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

| (2) | Priloga 2 k Sporazumu, kakor je bila spremenjena, določa tarifne koncesije, ki jih je Skupnost odobrila za uvoz kmetijskih proizvodov s poreklom iz Švice. Nekatere od navedenih tarifnih koncesij se uporabljajo v tarifnih kvotah, ki se upravljajo v skladu s členi 308a, 308b in 308c Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (3). |
| --- | --- |

(2)

Priloga 2 k Sporazumu, kakor je bila spremenjena, določa tarifne koncesije, ki jih je Skupnost odobrila za uvoz kmetijskih proizvodov s poreklom iz Švice. Nekatere od navedenih tarifnih koncesij se uporabljajo v tarifnih kvotah, ki se upravljajo v skladu s členi 308a, 308b in 308c Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (3).

| (3) | Zaradi jasnosti je primerno, da se določbe za izvajanje navedenih tarifnih kvot za kmetijske proizvode sprejmejo v enem zakonodajnem aktu, ki bo nadomestil Uredbo Komisije (ES) št. 933/2002 (4). Tarifne kvote se v skladu s Sporazumom odprejo za obdobje od 1. januarja do 31. decembra. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi jasnosti je primerno, da se določbe za izvajanje navedenih tarifnih kvot za kmetijske proizvode sprejmejo v enem zakonodajnem aktu, ki bo nadomestil Uredbo Komisije (ES) št. 933/2002 (4). Tarifne kvote se v skladu s Sporazumom odprejo za obdobje od 1. januarja do 31. decembra.

| (4) | Ker Sklep št. 2/2008 Skupnega odbora za kmetijstvo začne veljati dne 1. januarja 2010, se mora ta uredba začeti uporabljati istega dne. |
| --- | --- |

(4)

Ker Sklep št. 2/2008 Skupnega odbora za kmetijstvo začne veljati dne 1. januarja 2010, se mora ta uredba začeti uporabljati istega dne.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Tarifne kvote za proizvode s poreklom iz Švice iz Priloge se odprejo letno in po carinskih stopnjah iz navedene priloge.

Člen 2

Tarifne kvote iz člena 1 upravlja Komisija v skladu s členi 308a, 308b in 308c Uredbe (EGS) št. 2454/93.

Člen 3

Uredba (ES) št. 933/2002 se razveljavi.

Člen 4

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2010.

Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. novembra 2009

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 114, 30.4.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 228, 27.8.2008, str. 3.

2

(3)  UL L 253, 11.10.1993, str. 11.

3

(4)  UL L 144, 1.6.2002, str. 22.

4

---

PRILOGA

Ne glede na pravila za razlago kombinirane nomenklature velja, da je poimenovanje proizvodov zgolj okvirno. Preferencialna shema v tej prilogi se nanaša na oznake KN, ki se uporabljajo v času sprejetja te uredbe. Kadar so navedene ex tarifne oznake KN, se preferencialna shema določi z uporabo oznake KN skupaj s pripadajočim poimenovanjem blaga.

| Zaporedna številka | Oznaka KN | Pododdelek TARIC | Poimenovanje blaga | Obdobje veljavnosti kvote | Obseg kvote
  (v tonah neto teže) | Dajatev v okviru kvote |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0919 | ex 0210 19 50 | 10 | Šunke domačih prašičev, v slanici, brez kosti, v mehurju ali umetnem črevesu | 1.1. do 31.12. | 1 900 | prosto |
| ex 0210 19 81 | 10 | Dimljeno meso domačih prašičev brez kosti |
| ex 1601 00 10 | 10 | Klobase in podobni proizvodi iz mesa, klavničnih proizvodov ali krvi; prehrambeni proizvodi na osnovi teh proizvodov iz živali iz postavk 0101 do 0104, razen divjih prašičev |
| ex 1601 00 91 | 10 |
| ex 1601 00 99 | 10 |
| ex 0210 19 81 | 20 | Svinjski vrat, sušen na zraku, začinjen ali ne, cel, v kosih ali narezan na tanke rezine |
| ex 1602 49 19 | 10 |
| 09.0921 | 0701 10 00 | | Semenski krompir, svež ali ohlajen | 1.1. do 31.12. | 4 000 | prosto |
| 09.0922 | 0702 00 00 | | Paradižnik, svež ali ohlajen | 1.1. do 31.12. | 1 000 | prosto (1) |
| 09.0923 | 0703 10 19
  0703 90 | | Čebula, razen semenske čebule, por in druge čebulnice, sveže ali ohlajeno | 1.1. do 31.12. | 5 000 | prosto |
| 09.0924 | 0704 10 00
  0704 90 | | Zelje, cvetača, kolerabica, ohrovt in druge užitne kapusnice, razen brstičnega ohrovta, sveže ali ohlajeno | 1.1. do 31.12. | 5 500 | prosto |
| 09.0925 | 0705 | | Solata (Lactuca sativa) in radič (Chicorium spp.), sveže ali ohlajeno | 1.1. do 31.12. | 3 000 | prosto |
| 09.0926 | 0706 10 00 | | Korenje in repa, sveže ali ohlajeno | 1.1. do 31.12. | 5 000 | prosto |
| 09.0927 | 0706 90 10
  0706 90 90 | | Rdeča pesa, črni koren, gomoljna zelena, redkev in podobne užitne korenovke, razen hrena (Cochlearia armoracia), sveže ali ohlajeno | 1.1. do 31.12. | 3 000 | prosto |
| 09.0928 | 0707 00 05 | | Kumare, sveže ali ohlajene | 1.1. do 31.12. | 1 000 | prosto (1) |
| 09.0929 | 0708 20 00 | | Fižol (Vigna spp., Phaseolus spp.), svež ali ohlajen | 1.1. do 31.12. | 1 000 | prosto |
| 09.0930 | 0709 30 00 | | Jajčevci, sveži ali ohlajeni | 1.1. do 31.12. | 500 | prosto |
| 09.0931 | 0709 40 00 | | Zelena, razen gomoljne zelene, sveža ali ohlajena | 1.1. do 31.12. | 500 | prosto |
| 09.0932 | 0709 70 00 | | Špinača, novozelandska špinača in vrtna loboda, sveža ali ohlajena | 1.1. do 31.12. | 1 000 | prosto |
| 09.0933 | 0709 90 10 | | Solatna zelenjava, razen solate (Lactuca sativa) in radiča (Cichorium spp.), sveža ali ohlajena | 1.1. do 31.12. | 1 000 | prosto |
| 09.0950 | 0709 90 20 | | Blitva in kardij, sveže ali ohlajeno | 1.1. do 31.12. | 300 | prosto |
| 09.0934 | 0709 90 50 | | Komarček, svež ali ohlajen | 1.1. do 31.12. | 1 000 | prosto |
| 09.0935 | 0709 90 70 | | Bučke, sveže ali ohlajene | 1.1. do 31.12. | 1 000 | prosto (1) |
| 09.0936 | 0709 90 90 | | Druge vrtnine, sveže ali ohlajene | 1.1. do 31.12. | 1 000 | prosto |
| 09.0945 | 0710 10 00 | | Krompir, termično neobdelan ali termično obdelan s paro ali kuhanjem v vodi, zamrznjen | 1.1. do 31.12. | 3 000 | prosto |
| 2004 10 10
  2004 10 99 | Krompir, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali v ocetni kislini, zamrznjen, razen proizvodov iz tarifne številke 2006, razen v obliki moke, zdroba ali kosmičev |
| 2005 20 80 | Krompir, pripravljen in konzerviran drugače kot v kisu ali v ocetni kislini, nezamrznjen, razen proizvodov iz tarifne številke 2006, razen pripravkov v obliki moke, zdroba, ali kosmičev in tankih rezin, ocvrtih ali pečenih, osoljenih ali ne ali začinjenih ali ne, v neprodušni embalaži, primernih za takojšnjo uporabo |
| 09.0937 | ex 0808 10 80 | 90 | Jabolka, razen jabolk za mošt, sveža | 1.1. do 31.12. | 3 000 | prosto (1) |
| 09.0938 | 0808 20 | | Hruške in kutine, sveže | 1.1. do 31.12. | 3 000 | prosto (1) |
| 09.0939 | 0809 10 00 | | Marelice, sveže | 1.1. do 31.12. | 500 | prosto (1) |
| 09.0940 | 0809 20 95 | | Češnje, razen višenj (Prunus cerasus), sveže | 1.1. do 31.12. | 1 500 | prosto (1) |
| 09.0941 | 0809 40 | | Slive in trnulje, sveže | 1.1. do 31.12. | 1 000 | prosto (1) |
| 09.0948 | 0810 10 00 | | Jagode, sveže | 1.1. do 31.12. | 200 | prosto |
| 09.0942 | 0810 20 10 | | Maline, sveže | 1.1. do 31.12. | 100 | prosto |
| 09.0943 | 0810 20 90 | | Robidnice, murve in Loganove robide, sveže | 1.1. do 31.12. | 100 | prosto |
| 09.0946 | ex 0811 90 19 | 12 | Češnje, nekuhane ali kuhane v vodi ali sopari, zamrznjene, z dodanim sladkorjem ali z drugimi sladili | 1.1. do 31.12. | 500 | prosto |
| ex 0811 90 39 | 12 |
| 0811 90 80 | | Češnje, razen višenj (Prunus cerasus) nekuhane ali kuhane v vreli vodi ali sopari, zamrznjene, brez dodanega sladkorja ali drugih sladil |
| 2008 60 | | Češnje, pripravljene ali konzervirane drugače, z dodanim sladkorjem, z drugimi sladili ali z alkoholom ali brez dodanega sladkorja, drugih sladil ali alkohola, ki niso navedene ali zajete na drugem mestu |
| 09.0944 | 1106 30 10 | | Moka, zdrob in prah iz banan | 1.1. do 31.12. | 5 | prosto |

Zaporedna številka

Oznaka KN

Pododdelek TARIC

Poimenovanje blaga

Obdobje veljavnosti kvote

Obseg kvote

(v tonah neto teže)

Dajatev v okviru kvote

09.0919

ex 0210 19 50

10

Šunke domačih prašičev, v slanici, brez kosti, v mehurju ali umetnem črevesu

1.1. do 31.12.

1 900

prosto

ex 0210 19 81

10

Dimljeno meso domačih prašičev brez kosti

ex 1601 00 10

10

Klobase in podobni proizvodi iz mesa, klavničnih proizvodov ali krvi; prehrambeni proizvodi na osnovi teh proizvodov iz živali iz postavk 0101 do 0104, razen divjih prašičev

ex 1601 00 91

10

ex 1601 00 99

10

ex 0210 19 81

20

Svinjski vrat, sušen na zraku, začinjen ali ne, cel, v kosih ali narezan na tanke rezine

ex 1602 49 19

10

09.0921

0701 10 00

Semenski krompir, svež ali ohlajen

1.1. do 31.12.

4 000

prosto

09.0922

0702 00 00

Paradižnik, svež ali ohlajen

1.1. do 31.12.

1 000

prosto (1)

09.0923

0703 10 19

0703 90

Čebula, razen semenske čebule, por in druge čebulnice, sveže ali ohlajeno

1.1. do 31.12.

5 000

prosto

09.0924

0704 10 00

0704 90

Zelje, cvetača, kolerabica, ohrovt in druge užitne kapusnice, razen brstičnega ohrovta, sveže ali ohlajeno

1.1. do 31.12.

5 500

prosto

09.0925

0705

Solata (Lactuca sativa) in radič (Chicorium spp.), sveže ali ohlajeno

1.1. do 31.12.

3 000

prosto

09.0926

0706 10 00

Korenje in repa, sveže ali ohlajeno

1.1. do 31.12.

5 000

prosto

09.0927

0706 90 10

0706 90 90

Rdeča pesa, črni koren, gomoljna zelena, redkev in podobne užitne korenovke, razen hrena (Cochlearia armoracia), sveže ali ohlajeno

1.1. do 31.12.

3 000

prosto

09.0928

0707 00 05

Kumare, sveže ali ohlajene

1.1. do 31.12.

1 000

prosto (1)

09.0929

0708 20 00

Fižol (Vigna spp., Phaseolus spp.), svež ali ohlajen

1.1. do 31.12.

1 000

prosto

09.0930

0709 30 00

Jajčevci, sveži ali ohlajeni

1.1. do 31.12.

500

prosto

09.0931

0709 40 00

Zelena, razen gomoljne zelene, sveža ali ohlajena

1.1. do 31.12.

500

prosto

09.0932

0709 70 00

Špinača, novozelandska špinača in vrtna loboda, sveža ali ohlajena

1.1. do 31.12.

1 000

prosto

09.0933

0709 90 10

Solatna zelenjava, razen solate (Lactuca sativa) in radiča (Cichorium spp.), sveža ali ohlajena

1.1. do 31.12.

1 000

prosto

09.0950

0709 90 20

Blitva in kardij, sveže ali ohlajeno

1.1. do 31.12.

300

prosto

09.0934

0709 90 50

Komarček, svež ali ohlajen

1.1. do 31.12.

1 000

prosto

09.0935

0709 90 70

Bučke, sveže ali ohlajene

1.1. do 31.12.

1 000

prosto (1)

09.0936

0709 90 90

Druge vrtnine, sveže ali ohlajene

1.1. do 31.12.

1 000

prosto

09.0945

0710 10 00

Krompir, termično neobdelan ali termično obdelan s paro ali kuhanjem v vodi, zamrznjen

1.1. do 31.12.

3 000

prosto

2004 10 10

2004 10 99

Krompir, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali v ocetni kislini, zamrznjen, razen proizvodov iz tarifne številke 2006, razen v obliki moke, zdroba ali kosmičev

2005 20 80

Krompir, pripravljen in konzerviran drugače kot v kisu ali v ocetni kislini, nezamrznjen, razen proizvodov iz tarifne številke 2006, razen pripravkov v obliki moke, zdroba, ali kosmičev in tankih rezin, ocvrtih ali pečenih, osoljenih ali ne ali začinjenih ali ne, v neprodušni embalaži, primernih za takojšnjo uporabo

09.0937

ex 0808 10 80

90

Jabolka, razen jabolk za mošt, sveža

1.1. do 31.12.

3 000

prosto (1)

09.0938

0808 20

Hruške in kutine, sveže

1.1. do 31.12.

3 000

prosto (1)

09.0939

0809 10 00

Marelice, sveže

1.1. do 31.12.

500

prosto (1)

09.0940

0809 20 95

Češnje, razen višenj (Prunus cerasus), sveže

1.1. do 31.12.

1 500

prosto (1)

09.0941

0809 40

Slive in trnulje, sveže

1.1. do 31.12.

1 000

prosto (1)

09.0948

0810 10 00

Jagode, sveže

1.1. do 31.12.

200

prosto

09.0942

0810 20 10

Maline, sveže

1.1. do 31.12.

100

prosto

09.0943

0810 20 90

Robidnice, murve in Loganove robide, sveže

1.1. do 31.12.

100

prosto

09.0946

ex 0811 90 19

12

Češnje, nekuhane ali kuhane v vodi ali sopari, zamrznjene, z dodanim sladkorjem ali z drugimi sladili

1.1. do 31.12.

500

prosto

ex 0811 90 39

12

0811 90 80

Češnje, razen višenj (Prunus cerasus) nekuhane ali kuhane v vreli vodi ali sopari, zamrznjene, brez dodanega sladkorja ali drugih sladil

2008 60

Češnje, pripravljene ali konzervirane drugače, z dodanim sladkorjem, z drugimi sladili ali z alkoholom ali brez dodanega sladkorja, drugih sladil ali alkohola, ki niso navedene ali zajete na drugem mestu

09.0944

1106 30 10

Moka, zdrob in prah iz banan

1.1. do 31.12.

5

prosto

---

(1)  Znižanje dajatev v tej tarifni kvoti je omejeno na element ad valorem. Vstopne cene in njihove posebne dajatve se uporabljajo še naprej.

---

| 24.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 308/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 308/17

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1127/2009

z dne 23. novembra 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 1090/2009 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 16. novembra 2009

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uvozne dajatve v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. novembra 2009, so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 1090/2009 (3). |
| --- | --- |

(1)

Uvozne dajatve v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. novembra 2009, so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 1090/2009 (3).

| (2) | Ker izračunano povprečje uvoznih dajatev za 5 EUR/t odstopa od določene dajatve, je potrebna prilagoditev uvoznih dajatev, določenih v Uredbi (ES) št. 1090/2009. |
| --- | --- |

(2)

Ker izračunano povprečje uvoznih dajatev za 5 EUR/t odstopa od določene dajatve, je potrebna prilagoditev uvoznih dajatev, določenih v Uredbi (ES) št. 1090/2009.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1090/2009 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1090/2009 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi I in II k Uredbi (ES) št. 1090/2009 se nadomestita z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 24. novembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. novembra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125.

2

(3)  UL L 299, 14.11.2009, str. 3.

3

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 24. novembra 2009

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,28 |
| nizke kakovosti | 20,28 |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | RŽ | 38,58 |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 15,68 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (2) | 15,68 |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 38,58 |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,28

nizke kakovosti

20,28

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

RŽ

38,58

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

15,68

1005 90 00

KORUZA razen semenske (2)

15,68

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

38,58

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

13.11.2009-20.11.2009

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 146,67 | 105,00 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 124,51 | 114,51 | 94,51 | 74,77 |
| Premija za Zaliv | — | 14,72 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | 12,65 | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

146,67

105,00

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

124,51

114,51

94,51

74,77

Premija za Zaliv

—

14,72

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

12,65

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 22,50 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | 44,38 EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

22,50 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

44,38 EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

DIREKTIVE

| 24.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 308/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 308/20

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2009/141/ES

z dne 23. novembra 2009

o spremembi Priloge I k Direktivi 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta o mejnih vrednostih za arzen, teobromin, Datura sp., Ricinus communis L., Croton tiglium L. in Abrus precatorius L.

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. maja 2002 o nezaželenih snoveh v živalski krmi (1) in zlasti člena 8(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2002/32/ES določa, da je raba proizvodov, namenjenih za živalsko krmo, pri katerih vrednosti nezaželenih snovi presegajo mejne vrednosti iz Priloge I k navedeni direktivi, prepovedana. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2002/32/ES določa, da je raba proizvodov, namenjenih za živalsko krmo, pri katerih vrednosti nezaželenih snovi presegajo mejne vrednosti iz Priloge I k navedeni direktivi, prepovedana.

| (2) | Kar zadeva krmila, pridobljena iz predelave rib ali drugih morskih živali, nedavne informacije, ki so jih predložili pristojni organi držav članic o vsebnosti skupnega arzena (vsote organskega in anorganskega arzena), kažejo, da je treba povečati nekatere mejne vrednosti za skupni arzen. Stranski proizvodi industrije filetiranja rib so dragocene surovine v proizvodnji ribje moke in ribjega olja za uporabo v krmnih mešanicah, zlasti v ribji krmi. |
| --- | --- |

(2)

Kar zadeva krmila, pridobljena iz predelave rib ali drugih morskih živali, nedavne informacije, ki so jih predložili pristojni organi držav članic o vsebnosti skupnega arzena (vsote organskega in anorganskega arzena), kažejo, da je treba povečati nekatere mejne vrednosti za skupni arzen. Stranski proizvodi industrije filetiranja rib so dragocene surovine v proizvodnji ribje moke in ribjega olja za uporabo v krmnih mešanicah, zlasti v ribji krmi.

| (3) | Povečanje mejnih vrednosti za skupni arzen v krmilih, pridobljenih iz predelave rib ali drugih morskih živali, in krmilih za ribe ne pomeni spremembe mejne vrednosti za anorganski arzen. Glede na to, da možni škodljivi učinki arzena na zdravje ljudi in živali izhajajo iz anorganskega dela v določenem krmilu ali prehrambenem proizvodu ter da imajo organske arzenove spojine majhno toksičnost (2), povečane vrednosti za skupni arzen ne vplivajo na varovanje zdravja ljudi in živali. |
| --- | --- |

(3)

Povečanje mejnih vrednosti za skupni arzen v krmilih, pridobljenih iz predelave rib ali drugih morskih živali, in krmilih za ribe ne pomeni spremembe mejne vrednosti za anorganski arzen. Glede na to, da možni škodljivi učinki arzena na zdravje ljudi in živali izhajajo iz anorganskega dela v določenem krmilu ali prehrambenem proizvodu ter da imajo organske arzenove spojine majhno toksičnost (2), povečane vrednosti za skupni arzen ne vplivajo na varovanje zdravja ljudi in živali.

| (4) | V prilogi I k Direktivi 2002/32/ES se arzen zaradi določanja mejnih vrednosti nanaša na skupni arzen, ker za analizo anorganskega arzena ni standardizirane rutinske metode. Za primere, v katerih pristojni organi zahtevajo analizo vsebnosti anorganskega arzena, pa navedena priloga določa mejno vrednost za anorganski arzen. |
| --- | --- |

(4)

V prilogi I k Direktivi 2002/32/ES se arzen zaradi določanja mejnih vrednosti nanaša na skupni arzen, ker za analizo anorganskega arzena ni standardizirane rutinske metode. Za primere, v katerih pristojni organi zahtevajo analizo vsebnosti anorganskega arzena, pa navedena priloga določa mejno vrednost za anorganski arzen.

| (5) | Ker metoda ekstrakcije v nekaterih primerih pomembno vpliva na rezultat analize o skupnem arzenu, je primerno določiti referenčni ekstrakcijski postopek za uradni nadzor. |
| --- | --- |

(5)

Ker metoda ekstrakcije v nekaterih primerih pomembno vpliva na rezultat analize o skupnem arzenu, je primerno določiti referenčni ekstrakcijski postopek za uradni nadzor.

| (6) | Informacije, ki so jih predložili pristojni organi in organizacije zainteresiranih strani, kažejo na visoke vrednosti arzena v dodatkih iz funkcionalne skupine spojin elementov v sledeh, ki so odobreni v skladu z Uredbo (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Zaradi varovanja zdravja ljudi in živali je primerno določiti mejne vrednosti za arzen v teh dodatkih. |
| --- | --- |

(6)

Informacije, ki so jih predložili pristojni organi in organizacije zainteresiranih strani, kažejo na visoke vrednosti arzena v dodatkih iz funkcionalne skupine spojin elementov v sledeh, ki so odobreni v skladu z Uredbo (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Zaradi varovanja zdravja ljudi in živali je primerno določiti mejne vrednosti za arzen v teh dodatkih.

| (7) | V zvezi s teobrominom je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) v svojem mnenju z dne 10. junija 2008 (4) zaključila, da trenutno veljavne mejne vrednosti za teobromin ne nudijo ustrezne zaščite za nekatere živalske vrste. Navedla je možne škodljive učinke na prašiče, pse in konje ter prirejo mleka pri kravah molznicah. Zato je primerno določiti nižje mejne vrednosti. |
| --- | --- |

(7)

V zvezi s teobrominom je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) v svojem mnenju z dne 10. junija 2008 (4) zaključila, da trenutno veljavne mejne vrednosti za teobromin ne nudijo ustrezne zaščite za nekatere živalske vrste. Navedla je možne škodljive učinke na prašiče, pse in konje ter prirejo mleka pri kravah molznicah. Zato je primerno določiti nižje mejne vrednosti.

| (8) | V zvezi z alkaloidi v Datura sp. je EFSA v svojem mnenju z dne 9. aprila 2008 (5) zaključila, da je zaradi vsebnosti tropanskih alkaloidov v vseh Datura sp. primerno, da se z namenom varovanja zdravja živali, zlasti prašičev, področje uporabe mejnih vrednosti za Datura stramonium L., kot so določene v Prilogi I k Direktivi 2002/32/ES, razširi na vse Datura sp. |
| --- | --- |

(8)

V zvezi z alkaloidi v Datura sp. je EFSA v svojem mnenju z dne 9. aprila 2008 (5) zaključila, da je zaradi vsebnosti tropanskih alkaloidov v vseh Datura sp. primerno, da se z namenom varovanja zdravja živali, zlasti prašičev, področje uporabe mejnih vrednosti za Datura stramonium L., kot so določene v Prilogi I k Direktivi 2002/32/ES, razširi na vse Datura sp.

| (9) | V zvezi z ricinom (iz Ricinus communis L.), je EFSA v svojem mnenju z dne 10. junija 2008 (6) zaključila, da je zaradi podobnih toksičnih učinkov toksinov v Ricinus communis L. (ricin), Croton tiglium L. (krotin) in Abrus precatorius L. (abrin) primerno mejne vrednosti za Ricinus communis L., kot so določene v Prilogi I k Direktivi 2002/32/ES, ločeno ali v kombinaciji uporabiti tudi za Croton tiglium L. in Abrus precatorius L. |
| --- | --- |

(9)

V zvezi z ricinom (iz Ricinus communis L.), je EFSA v svojem mnenju z dne 10. junija 2008 (6) zaključila, da je zaradi podobnih toksičnih učinkov toksinov v Ricinus communis L. (ricin), Croton tiglium L. (krotin) in Abrus precatorius L. (abrin) primerno mejne vrednosti za Ricinus communis L., kot so določene v Prilogi I k Direktivi 2002/32/ES, ločeno ali v kombinaciji uporabiti tudi za Croton tiglium L. in Abrus precatorius L.

| (10) | Direktivo 2002/32/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Direktivo 2002/32/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 2002/32/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 1. julija 2010. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 23. novembra 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 140, 30.5.2002, str. 10.

1

(2)  Mnenje Znanstvenega odbora za onesnaževalce v prehranjevalni verigi Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) na zahtevo Evropske komisije glede arzena kot nezaželene snovi v živalski krmi, The EFSA Journal (2005) 180, 1–35.

2

The EFSA Journal

(3)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

3

(4)  Mnenje Znanstvenega odbora za onesnaževalce v prehranjevalni verigi na zahtevo Evropske komisije glede teobromina kot nezaželene snovi v živalski krmi. The EFSA Journal (2008) 725, 1–66.

4

The EFSA Journal

(5)  Mnenje Znanstvenega odbora za onesnaževalce v prehranjevalni verigi na zahtevo Komisije glede tropanskih alkaloidov (iz Datura sp.) kot nezaželene snovi v živalski krmi. The EFSA Journal (2008) 691, 1–55.

5

Datura

The EFSA Journal

(6)  Mnenje Znanstvenega odbora za onesnaževalce v prehranjevalni verigi na zahtevo Evropske komisije glede ricina (iz Ricinus communis) kot nezaželene snovi v živalski krmi. The EFSA Journal (2008) 726, 1–38.

6

Ricinus communis

The EFSA Journal

---

PRILOGA

Priloga I k Direktivi 2002/32/ES se spremeni:

| 1. | Vrstica 1, Arzen, se nadomesti z naslednjim besedilom:







  Nezaželene snovi | Proizvodi, namenjeni prehrani živali | Največja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| „1. | Arzen (1)
   (2) |

1.

Vrstica 1, Arzen, se nadomesti z naslednjim besedilom:

Nezaželene snovi

Proizvodi, namenjeni prehrani živali

Največja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage

(1)

(2)

(3)

„1.

Arzen (1)
   (2)

Posamična krmila, razen:

2

| — | moke, pridobljene iz trave, posušene lucerne in posušene detelje ter posušenih pesnih rezancev in posušenih melasiranih pesnih rezancev, |
| --- | --- |

—

moke, pridobljene iz trave, posušene lucerne in posušene detelje ter posušenih pesnih rezancev in posušenih melasiranih pesnih rezancev,

4

| — | luščine palmovih jeder, |
| --- | --- |

—

luščine palmovih jeder,

4 (3)

| — | fosfatov in apnenčastih morskih alg, |
| --- | --- |

—

fosfatov in apnenčastih morskih alg,

10

| — | kalcijevega karbonata, |
| --- | --- |

—

kalcijevega karbonata,

15

| — | magnezijevega oksida, |
| --- | --- |

—

magnezijevega oksida,

20

| — | krme, pridobljene iz predelave rib ali drugih morskih živali, |
| --- | --- |

—

krme, pridobljene iz predelave rib ali drugih morskih živali,

25 (3)

| — | moke iz morske trave in posamičnih krmil, pridobljenih iz morske trave. |
| --- | --- |

—

moke iz morske trave in posamičnih krmil, pridobljenih iz morske trave.

40 (3)

Železovi delci, ki se uporabljajo kot sledivo.

50

Dodatki, ki spadajo v funkcionalno skupino spojin elementov v sledovih, razen:

30

| — | bakrovega sulfata pentahidrata bakrovega karbonata, |
| --- | --- |

—

bakrovega sulfata pentahidrata bakrovega karbonata,

50

| — | cinkovega oksida, manganovega oksida in bakrovega oksida. |
| --- | --- |

—

cinkovega oksida, manganovega oksida in bakrovega oksida.

100

Popolne krmne mešanice, razen:

2

| — | popolnih krmnih mešanic za ribe in popolnih krmnih mešanic za kožuharje. |
| --- | --- |

—

popolnih krmnih mešanic za ribe in popolnih krmnih mešanic za kožuharje.

10 (3)

Dopolnilne krmne mešanice, razen:

4

| — | mineralnih mešanic. |
| --- | --- |

—

mineralnih mešanic.

12

| 2. | Vrstica 10, Teobromin, se nadomesti z naslednjim besedilom:







  Nezaželene snovi | Proizvodi, namenjeni prehrani živali | Največja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| „10. | Teobromin |

2.

Vrstica 10, Teobromin, se nadomesti z naslednjim besedilom:

Nezaželene snovi

Proizvodi, namenjeni prehrani živali

Največja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage

(1)

(2)

(3)

„10.

Teobromin

Popolne krmne mešanice, razen:

300

| — | popolnih krmnih mešanic za prašiče, |
| --- | --- |

—

popolnih krmnih mešanic za prašiče,

200

| — | popolnih krmnih mešanic za pse, kunce, konje in kožuharje. |
| --- | --- |

—

popolnih krmnih mešanic za pse, kunce, konje in kožuharje.

50“

| 3. | Vrstica 14, Semena plevelov in nezmleto in nestrto sadje, ki vsebuje alkaloide, glukozide ali druge toksične snovi, se nadomesti z naslednjim besedilom:







  Nezaželene snovi | Proizvodi, namenjeni prehrani živali | Največja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| „14. | Semena plevelov in nezmleto in nestrto sadje, ki vsebuje alkaloide, glukozide ali druge toksične snovi, samostojne ali v kombinaciji, vključno z |

3.

Vrstica 14, Semena plevelov in nezmleto in nestrto sadje, ki vsebuje alkaloide, glukozide ali druge toksične snovi, se nadomesti z naslednjim besedilom:

Nezaželene snovi

Proizvodi, namenjeni prehrani živali

Največja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage

(1)

(2)

(3)

„14.

Semena plevelov in nezmleto in nestrto sadje, ki vsebuje alkaloide, glukozide ali druge toksične snovi, samostojne ali v kombinaciji, vključno z

Vsa krma

3 000

Datura sp.

1 000“

| 4. | Vrstica 15, Kloščevec (ricinus) – Ricinus communis L., se nadomesti z naslednjim besedilom:







  Nezaželene snovi | Proizvodi, namenjeni prehrani živali | Največja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| „15. | Semena in lupine Ricinus communis L., Croton tiglium L. in Abrus precatorius L. ter proizvodi, ki izhajajo iz njihove predelave (4), ločeno ali v kombinaciji. |

4.

Vrstica 15, Kloščevec (ricinus) – Ricinus communis L., se nadomesti z naslednjim besedilom:

Nezaželene snovi

Proizvodi, namenjeni prehrani živali

Največja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage

(1)

(2)

(3)

„15.

Semena in lupine Ricinus communis L., Croton tiglium L. in Abrus precatorius L. ter proizvodi, ki izhajajo iz njihove predelave (4), ločeno ali v kombinaciji.

Vsa krma

10

| 5. | Vrstica 34, Kroton – Croton tiglium L., se črta. |
| --- | --- |

5.

Vrstica 34, Kroton – Croton tiglium L., se črta.

---

(1)  Mejne vrednosti se nanašajo na skupni arzen.

(2)  Mejne vrednosti se nanašajo na analitično določitev arzena, pri čemer se ekstrakcija izvaja 30 minut pri vrelišču v dušikovi kislini (5-odstotni masni delež). Uporabijo se lahko enakovredni postopki ekstrakcije, če se lahko dokaže, da ima uporabljeni postopek enakovredni učinek ekstrakcije.

(3)  Na zahtevo pristojnih organov mora odgovorni izvajalec izvesti analizo, s katero dokaže, da je vsebnost anorganskega arzena nižja od 2 ppm. Ta analiza je še zlasti pomembna pri vrsti morske alge Hizikia fusiforme.“

(4)  Če je določljivo z analitično mikroskopijo.“

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

PRIPOROČILA

Komisija

| 24.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 308/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 308/24

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 28. oktobra 2009

olajšanje sprostitve digitalne dividende v Evropski uniji

(Besedilo velja za EGP)

(2009/848/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 211 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s sklepi z dne 12. junija 2008 pozval Komisijo, da pripravi jasen temelj na neizključni in neobvezni podlagi za usklajeno rabo spektra, ki je bil sproščen zaradi prehoda z analogne na digitalno radiodifuzijo (digitalna dividenda). Ta naj bi zlasti vključeval tehnične vidike, analizo stroškov in družbenogospodarski vpliv različnih možnosti ter regulativne pogoje za dostop do spektra. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s sklepi z dne 12. junija 2008 pozval Komisijo, da pripravi jasen temelj na neizključni in neobvezni podlagi za usklajeno rabo spektra, ki je bil sproščen zaradi prehoda z analogne na digitalno radiodifuzijo (digitalna dividenda). Ta naj bi zlasti vključeval tehnične vidike, analizo stroškov in družbenogospodarski vpliv različnih možnosti ter regulativne pogoje za dostop do spektra.

| (2) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 24. septembra 2008 z naslovom: „O popolnem koriščenju digitalne dividende v Evropi: skupen pristop za uporabo spektra, ki se bo sprostil s prehodom na digitalno radiodifuzijo“ (1), poudaril tudi možne koristi usklajenega pristopa za uporabo spektra v Evropski uniji glede ekonomije obsega, razvoja interoperabilnih brezžičnih storitev in izogibanja razdrobljenosti, ki bi privedla do neoptimalne rabe navedenega pičlega vira. Zato je Parlament pozval k aktivnemu sodelovanju med državami članicami, da bi presegli nacionalne ovire za učinkovito dodelitev ali ponovno dodelitev digitalne dividende. |
| --- | --- |

(2)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 24. septembra 2008 z naslovom: „O popolnem koriščenju digitalne dividende v Evropi: skupen pristop za uporabo spektra, ki se bo sprostil s prehodom na digitalno radiodifuzijo“ (1), poudaril tudi možne koristi usklajenega pristopa za uporabo spektra v Evropski uniji glede ekonomije obsega, razvoja interoperabilnih brezžičnih storitev in izogibanja razdrobljenosti, ki bi privedla do neoptimalne rabe navedenega pičlega vira. Zato je Parlament pozval k aktivnemu sodelovanju med državami članicami, da bi presegli nacionalne ovire za učinkovito dodelitev ali ponovno dodelitev digitalne dividende.

| (3) | V svojih prejšnjih sklepih z dne 1. decembra 2005 je Svet že pozval države članice, da do leta 2012 v največji možni meri dokončajo prehod. |
| --- | --- |

(3)

V svojih prejšnjih sklepih z dne 1. decembra 2005 je Svet že pozval države članice, da do leta 2012 v največji možni meri dokončajo prehod.

| (4) | V skladu z ureditvenim okvirom o elektronskih komunikacijah bi morale države članice spodbujati učinkovito rabo radijskega spektra in zagotovitev njegovega učinkovitega upravljanja. V kombinaciji z načelom boljših predpisov to pomeni, da mora biti radijski spekter dodeljen tako, da bo družbi prinesel največjo korist v kulturnem, gospodarskem in družbenem smislu. Vendar gledano z vidika različnih nacionalnih ozadij in dediščine se mora to načelo uporabiti postopoma in dovolj prožno. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z ureditvenim okvirom o elektronskih komunikacijah bi morale države članice spodbujati učinkovito rabo radijskega spektra in zagotovitev njegovega učinkovitega upravljanja. V kombinaciji z načelom boljših predpisov to pomeni, da mora biti radijski spekter dodeljen tako, da bo družbi prinesel največjo korist v kulturnem, gospodarskem in družbenem smislu. Vendar gledano z vidika različnih nacionalnih ozadij in dediščine se mora to načelo uporabiti postopoma in dovolj prožno.

| (5) | Dokler radijski spekter, ki se je predhodno uporabljal oziroma se še uporablja za analogno radiodifuzijo, ne bo sproščen, se ne morejo uresničiti morebitne družbene in gospodarske prednosti od prihodnjih storitev, ki bodo delovale v frekvencah digitalne dividende. Poleg tega je za uporabnike in potrošnike na voljo čedalje več digitalne prizemne televizijske tehnologije po dosegljivih cenah. Več držav članic je že ukinilo analogno radiodifuzijo in več drugih se je odločilo, da bodo vse radiodifuzije začele uporabljati digitalno tehnologijo do leta 2012. |
| --- | --- |

(5)

Dokler radijski spekter, ki se je predhodno uporabljal oziroma se še uporablja za analogno radiodifuzijo, ne bo sproščen, se ne morejo uresničiti morebitne družbene in gospodarske prednosti od prihodnjih storitev, ki bodo delovale v frekvencah digitalne dividende. Poleg tega je za uporabnike in potrošnike na voljo čedalje več digitalne prizemne televizijske tehnologije po dosegljivih cenah. Več držav članic je že ukinilo analogno radiodifuzijo in več drugih se je odločilo, da bodo vse radiodifuzije začele uporabljati digitalno tehnologijo do leta 2012.

| (6) | Zato je bistveno, da se na evropski ravni zagotovi usklajena politika glede prehoda na digitalno tehnologijo in ukinitve analogne radiodifuzije, tako da se to lahko čimprej dokonča v skladu z zgodnjimi načrti nekaterih držav članic. Kjer se v ta namen dodeli državna neposredna pomoč, se mora izvesti v skladu s pravili o državni pomoči. |
| --- | --- |

(6)

Zato je bistveno, da se na evropski ravni zagotovi usklajena politika glede prehoda na digitalno tehnologijo in ukinitve analogne radiodifuzije, tako da se to lahko čimprej dokonča v skladu z zgodnjimi načrti nekaterih držav članic. Kjer se v ta namen dodeli državna neposredna pomoč, se mora izvesti v skladu s pravili o državni pomoči.

| (7) | Sedanja gospodarska kriza je pokazala, kako nujno je dati zadostno količino radijskega spektra na voljo za razvoj visokohitrostne brezžične infrastrukture za zagotovitev širokopasovnih storitev, da se ustvarijo povišanja produktivnosti in zmanjšajo stroški v vseh gospodarskih sektorjih. To je v skladu s cilji gospodarskega sanacijskega načrta, ki ga je sprejel Evropski svet na zasedanju 12. decembra 2008, ki si je za cilj zadal 100 % pokritje s širokopasovnimi povezavami med letoma 2010 in 2013. Kot je bilo poudarjeno v dokumentu o ključnih vprašanjih Sveta za konkurenčnost marca 2009, se to lahko v celoti doseže samo z brezžično tehnologijo, na primer na podeželskih območjih, kjer je vodovna infrastruktura nepraktična. Zato je bistveno, da se analogna radiodifuzija pravočasno ukine, da bi nove storitve, ki jih bo omogočila uporaba z digitalno dividendo sproščenega radijskega spektra, lahko učinkovito prispevale k prizadevanjem za gospodarsko oživitev EU. |
| --- | --- |

(7)

Sedanja gospodarska kriza je pokazala, kako nujno je dati zadostno količino radijskega spektra na voljo za razvoj visokohitrostne brezžične infrastrukture za zagotovitev širokopasovnih storitev, da se ustvarijo povišanja produktivnosti in zmanjšajo stroški v vseh gospodarskih sektorjih. To je v skladu s cilji gospodarskega sanacijskega načrta, ki ga je sprejel Evropski svet na zasedanju 12. decembra 2008, ki si je za cilj zadal 100 % pokritje s širokopasovnimi povezavami med letoma 2010 in 2013. Kot je bilo poudarjeno v dokumentu o ključnih vprašanjih Sveta za konkurenčnost marca 2009, se to lahko v celoti doseže samo z brezžično tehnologijo, na primer na podeželskih območjih, kjer je vodovna infrastruktura nepraktična. Zato je bistveno, da se analogna radiodifuzija pravočasno ukine, da bi nove storitve, ki jih bo omogočila uporaba z digitalno dividendo sproščenega radijskega spektra, lahko učinkovito prispevale k prizadevanjem za gospodarsko oživitev EU.

| (8) | Mednarodni sporazumi, zlasti tisti, sklenjeni na Regionalni konferenci o radiokomunikacijah (RRC-06) Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU) junija 2006 in na Svetovni konferenci o radiokomunikacijah (WRC-07) novembra 2007, so že določili dodelitev dela frekvenc digitalne dividende podpasu 790–862 MHz mobilnim storitvam in radiodifuziji ter fiksnim storitvam od leta 2015 ali celo prej, pod pogojem, da kjer je to potrebno, pride do tehnične uskladitve z drugimi državami. Poleg tega je več držav članic že naznanilo, da načrtujejo ali aktivno razmišljajo o odprtju podpasu 790–862 MHz storitvam, razen prizemni radiodifuziji visokih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(8)

Mednarodni sporazumi, zlasti tisti, sklenjeni na Regionalni konferenci o radiokomunikacijah (RRC-06) Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU) junija 2006 in na Svetovni konferenci o radiokomunikacijah (WRC-07) novembra 2007, so že določili dodelitev dela frekvenc digitalne dividende podpasu 790–862 MHz mobilnim storitvam in radiodifuziji ter fiksnim storitvam od leta 2015 ali celo prej, pod pogojem, da kjer je to potrebno, pride do tehnične uskladitve z drugimi državami. Poleg tega je več držav članic že naznanilo, da načrtujejo ali aktivno razmišljajo o odprtju podpasu 790–862 MHz storitvam, razen prizemni radiodifuziji visokih zmogljivosti.

| (9) | Glede navedenega razvoja je v EU nujno treba razviti usklajen pristop do digitalne dividende, da bi se izognili pojavu razdrobljenosti med državami članicami. V nasprotnem primeru bo vzpostavitev enotnega trga za storitve in opremo ovirana, s tem povezana ekonomija obsega bo izgubljena in digitalna dividenda ne bo mogla učinkovito prispevati k gospodarski oživitvi na ravni EU. Poleg tega bi lahko Komisija za dosego tega cilja na dvostranski in večstranski ravni zagotovila pomoč državam članicam pri pogajanjih z državami, ki niso članice EU. |
| --- | --- |

(9)

Glede navedenega razvoja je v EU nujno treba razviti usklajen pristop do digitalne dividende, da bi se izognili pojavu razdrobljenosti med državami članicami. V nasprotnem primeru bo vzpostavitev enotnega trga za storitve in opremo ovirana, s tem povezana ekonomija obsega bo izgubljena in digitalna dividenda ne bo mogla učinkovito prispevati k gospodarski oživitvi na ravni EU. Poleg tega bi lahko Komisija za dosego tega cilja na dvostranski in večstranski ravni zagotovila pomoč državam članicam pri pogajanjih z državami, ki niso članice EU.

| (10) | Skupina za politiko radijskega spektra je v svojem mnenju z dne 18. septembra 2009 o digitalni dividendi Evropski komisiji priporočila, da ukrepa najpozneje do 31. oktobra 2009, da bi zmanjšala negotovost v EU v zvezi z zmožnostjo držav članic, da sprostijo podpas 790–862 MHz, da bi pospešile rast, konkurenčnost in inovacije v sektorju storitev in elektronskih komunikacijskih omrežij. Države članice, ki dajejo na voljo podpas 790–862 MHz za nova in/ali razširjena elektronska komunikacijska omrežja in storitve, je tudi spodbudila, da zlasti uporabijo načelo nevtralnosti storitev in tehnologije pod pogoji, ki zagotavljajo, da ni škodljivega vpliva na radiodifuzijske storitve. |
| --- | --- |

(10)

Skupina za politiko radijskega spektra je v svojem mnenju z dne 18. septembra 2009 o digitalni dividendi Evropski komisiji priporočila, da ukrepa najpozneje do 31. oktobra 2009, da bi zmanjšala negotovost v EU v zvezi z zmožnostjo držav članic, da sprostijo podpas 790–862 MHz, da bi pospešile rast, konkurenčnost in inovacije v sektorju storitev in elektronskih komunikacijskih omrežij. Države članice, ki dajejo na voljo podpas 790–862 MHz za nova in/ali razširjena elektronska komunikacijska omrežja in storitve, je tudi spodbudila, da zlasti uporabijo načelo nevtralnosti storitev in tehnologije pod pogoji, ki zagotavljajo, da ni škodljivega vpliva na radiodifuzijske storitve.

| (11) | Študije o družbenogospodarskih vidikih usklajenega pristopa do digitalne dividende so pokazale znatne družbene in gospodarske koristi usklajevanja dodeljevanja dela digitalne dividende za nove uporabe, kot so širokopasovne storitve na podeželskih območjih in splošneje za zmanjšanje vrzeli glede širokopasovnih storitev zaradi pomanjkanja razpoložljivosti teh storitev, ki bi potekalo na ravni EU. |
| --- | --- |

(11)

Študije o družbenogospodarskih vidikih usklajenega pristopa do digitalne dividende so pokazale znatne družbene in gospodarske koristi usklajevanja dodeljevanja dela digitalne dividende za nove uporabe, kot so širokopasovne storitve na podeželskih območjih in splošneje za zmanjšanje vrzeli glede širokopasovnih storitev zaradi pomanjkanja razpoložljivosti teh storitev, ki bi potekalo na ravni EU.

| (12) | Iz teh razlogov Komisija v prihodnjih mesecih načrtuje sprejetje odločbe o določitvi usklajenih tehničnih zahtev za prihodnjo uporabo podpasu 790–862 MHz za elektronska komunikacijska omrežja nizke in srednje zmogljivosti. Ta tehnični izvedbeni ukrep je treba sprejeti s pomočjo Odbora za radijski spekter v skladu s členom 4 Odločbe o radijskem spektru (2). Država članica naj bi uporabila usklajene tehnične pogoje le, če in ko se odloči, da bo odprla pas tudi za katerekoli druge storitve, razen radiodifuzije. |
| --- | --- |

(12)

Iz teh razlogov Komisija v prihodnjih mesecih načrtuje sprejetje odločbe o določitvi usklajenih tehničnih zahtev za prihodnjo uporabo podpasu 790–862 MHz za elektronska komunikacijska omrežja nizke in srednje zmogljivosti. Ta tehnični izvedbeni ukrep je treba sprejeti s pomočjo Odbora za radijski spekter v skladu s členom 4 Odločbe o radijskem spektru (2). Država članica naj bi uporabila usklajene tehnične pogoje le, če in ko se odloči, da bo odprla pas tudi za katerekoli druge storitve, razen radiodifuzije.

| (13) | Da bi Komisija pripravila to tehnično uskladitev, je Evropski konferenci poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT) poverila mandat za določitev tehničnih pogojev za podpas 790–862 MHz, ki so optimizirani za brezžična fiksna in/ali mobilna komunikacijska omrežja, vendar ne omejeni nanje. CEPT je Komisiji predložil več poročil, ki vsebujejo najmanj omejevalne tehnične pogoje in s tem povezana navodila za osnovne in končne postaje, ki delujejo v podpasu 790–862 MHz, da bi se obvladalo tveganje škodljivih motenj. |
| --- | --- |

(13)

Da bi Komisija pripravila to tehnično uskladitev, je Evropski konferenci poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT) poverila mandat za določitev tehničnih pogojev za podpas 790–862 MHz, ki so optimizirani za brezžična fiksna in/ali mobilna komunikacijska omrežja, vendar ne omejeni nanje. CEPT je Komisiji predložil več poročil, ki vsebujejo najmanj omejevalne tehnične pogoje in s tem povezana navodila za osnovne in končne postaje, ki delujejo v podpasu 790–862 MHz, da bi se obvladalo tveganje škodljivih motenj.

| (14) | Ker bi nadaljnji razvoj podpasu 790–862 za radiodifuzijo visoke zmogljivosti v eni državi članici lahko resno oviral uporabo dela spektra digitalne dividende za potencialno novo uporabo v sosednjih državah članicah zaradi dejstva, da visokozmogljivostni signali potujejo čez dolge razdalje in lahko povzročijo škodljive motnje, bi morale države članice, medtem ko niso obvezane k prenehanju uporabe radiodifuznih oddajnikov visokih zmogljivosti ali odprtju podpasu za elektronske komunikacijske storitve, omogočiti prihodnjo reorganizacijo podpasu, da bi dolgoročno omogočile optimalno rabo elektronskih komunikacijskih storitev nizke in srednje zmogljivosti. |
| --- | --- |

(14)

Ker bi nadaljnji razvoj podpasu 790–862 za radiodifuzijo visoke zmogljivosti v eni državi članici lahko resno oviral uporabo dela spektra digitalne dividende za potencialno novo uporabo v sosednjih državah članicah zaradi dejstva, da visokozmogljivostni signali potujejo čez dolge razdalje in lahko povzročijo škodljive motnje, bi morale države članice, medtem ko niso obvezane k prenehanju uporabe radiodifuznih oddajnikov visokih zmogljivosti ali odprtju podpasu za elektronske komunikacijske storitve, omogočiti prihodnjo reorganizacijo podpasu, da bi dolgoročno omogočile optimalno rabo elektronskih komunikacijskih storitev nizke in srednje zmogljivosti.

| (15) | Bistveno je, da se države članice izognejo uvedbi nacionalnih ukrepov, ki bi ogrozili izvajanje aktov Skupnosti za uporabo istega pasu, zlasti kakršnega koli ukrepa za tehnično usklajevanje za nove elektronske komunikacijske storitve v podpasu 790–862 MHz – |
| --- | --- |

(15)

Bistveno je, da se države članice izognejo uvedbi nacionalnih ukrepov, ki bi ogrozili izvajanje aktov Skupnosti za uporabo istega pasu, zlasti kakršnega koli ukrepa za tehnično usklajevanje za nove elektronske komunikacijske storitve v podpasu 790–862 MHz –

PRIPOROČA:

| 1. | Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da vse prizemne televizijske radiodifuzijske storitve uporabljajo tehnologijo digitalnega prenosa in prenehajo uporabljati tehnologijo analognega prenosa na svojem ozemlju do 1. januarja 2012. |
| --- | --- |

1.

Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da vse prizemne televizijske radiodifuzijske storitve uporabljajo tehnologijo digitalnega prenosa in prenehajo uporabljati tehnologijo analognega prenosa na svojem ozemlju do 1. januarja 2012.

| 2. | Države članice bi morale podpreti ureditvena prizadevanja za določitev usklajenih pogojev za uporabo podpasu 790–862 MHz v EU za dodatne elektronske komunikacijske storitve, razen za radiodifuzne storitve, in se izogniti kakršnim koli dejavnostim, ki bi lahko ovirale in motile izvajanje takih komunikacijskih storitev v navedenem podpasu |
| --- | --- |

2.

Države članice bi morale podpreti ureditvena prizadevanja za določitev usklajenih pogojev za uporabo podpasu 790–862 MHz v EU za dodatne elektronske komunikacijske storitve, razen za radiodifuzne storitve, in se izogniti kakršnim koli dejavnostim, ki bi lahko ovirale in motile izvajanje takih komunikacijskih storitev v navedenem podpasu

| 3. | To priporočilo je naslovljeno na države članice. |
| --- | --- |

3.

To priporočilo je naslovljeno na države članice.

V Bruslju, 28. oktobra 2009

Za Komisijo

Viviane REDING

Članica Komisije

---

(1)  2008/2099(INI).

1

(2)  Odločba 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 108, 24.4.2002, str. 1).

2

---