# Euroopan unionin L 345/2009

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2009.345.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 345 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 52. vuosikerta23. joulukuuta 2009 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2009.345.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 345

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

52. vuosikerta23. joulukuuta 2009

---

| Sisältö | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2009/971/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 12 päivänä toukokuuta 2009, valtiontuesta C 43/08 (ex N 390/08), jonka Saksa haluaa myöntää WestLB AG:n rakenneuudistukseen
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 3900)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2009/972/EY |
| | * | Komission päätös tehty 17 päivänä kesäkuuta 2009, Tukijärjestelmästä N:o C 41/06 (ex N 318/A/04), jonka Tanska aikoo toteuttaa kiintiöllä säädellystä polttoainekulutuksesta maksetun hiilidioksidiveron palauttamiseksi teollisuudelle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 4517)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2009/973/EY |
| | * | Komission päätös tehty 13 päivänä heinäkuuta 2009, COMBUS AS:n rakenneuudistustuesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 4538)

   (
  1
  ) | 28 |

Sisältö

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

Sivu

PÄÄTÖKSET

Komissio

2009/971/EY

*

Komission päätös, tehty 12 päivänä toukokuuta 2009, valtiontuesta C 43/08 (ex N 390/08), jonka Saksa haluaa myöntää WestLB AG:n rakenneuudistukseen
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 3900)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 3900)

1

1

2009/972/EY

*

Komission päätös tehty 17 päivänä kesäkuuta 2009, Tukijärjestelmästä N:o C 41/06 (ex N 318/A/04), jonka Tanska aikoo toteuttaa kiintiöllä säädellystä polttoainekulutuksesta maksetun hiilidioksidiveron palauttamiseksi teollisuudelle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 4517)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 4517)

1

18

2009/973/EY

*

Komission päätös tehty 13 päivänä heinäkuuta 2009, COMBUS AS:n rakenneuudistustuesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 4538)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 4538)

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 23.12.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 345/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 12 päivänä toukokuuta 2009,

valtiontuesta C 43/08 (ex N 390/08), jonka Saksa haluaa myöntää WestLB AG:n rakenneuudistukseen

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 3900)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/971/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio totesi 30 päivänä huhtikuuta 2008 tekemässään päätöksessä (2) (jäljempänä ”huhtikuun 30 päivän päätös”), että WestLB AG:n omistajien (Westfälisch-Lippischer Sparkassen- und Giroverband, Rheinischer Sparkassen- und Giroverband sekä – suoraan ja välillisesti NRW. BANK:n välityksellä – Nordrhein-Westfalenin osavaltio, Landschaftsverband Westfalen Lippe ja Landschaftsverband Rheinland, jäljempänä ”omistajat”) 8 päivänä helmikuuta 2008 WestLB AG:n (jäljempänä ”WestLB”) hyväksi toteuttama riskisuoja oli valtiontukea. Komissio katsoi kuitenkin toimenpiteen yhteismarkkinoille soveltuvaksi pelastustueksi ja hyväksyi sen valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (3) (jäljempänä ”pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivat”) nojalla kuuden kuukauden ajaksi tai rakenneuudistussuunnitelman toimittamisen tapauksessa siihen saakka, kunnes lopullinen päätös kyseisestä suunnitelmasta on tehty. |
| --- | --- |

(1)

Komissio totesi 30 päivänä huhtikuuta 2008 tekemässään päätöksessä (2) (jäljempänä ”huhtikuun 30 päivän päätös”), että WestLB AG:n omistajien (Westfälisch-Lippischer Sparkassen- und Giroverband, Rheinischer Sparkassen- und Giroverband sekä – suoraan ja välillisesti NRW. BANK:n välityksellä – Nordrhein-Westfalenin osavaltio, Landschaftsverband Westfalen Lippe ja Landschaftsverband Rheinland, jäljempänä ”omistajat”) 8 päivänä helmikuuta 2008 WestLB AG:n (jäljempänä ”WestLB”) hyväksi toteuttama riskisuoja oli valtiontukea. Komissio katsoi kuitenkin toimenpiteen yhteismarkkinoille soveltuvaksi pelastustueksi ja hyväksyi sen valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (3) (jäljempänä ”pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivat”) nojalla kuuden kuukauden ajaksi tai rakenneuudistussuunnitelman toimittamisen tapauksessa siihen saakka, kunnes lopullinen päätös kyseisestä suunnitelmasta on tehty.

| (2) | Saksa ilmoitti komissiolle 8 päivänä elokuuta 2008 rakenneuudistustuesta ja siihen liittyvästä WestLB:n rakenneuudistussuunnitelmasta. Ilmoituksessa Saksa lupasi toimittaa tiedot omistajarakenteen muutoksen käytännön toteutuksesta 31 päivään joulukuuta 2008 mennessä. |
| --- | --- |

(2)

Saksa ilmoitti komissiolle 8 päivänä elokuuta 2008 rakenneuudistustuesta ja siihen liittyvästä WestLB:n rakenneuudistussuunnitelmasta. Ilmoituksessa Saksa lupasi toimittaa tiedot omistajarakenteen muutoksen käytännön toteutuksesta 31 päivään joulukuuta 2008 mennessä.

| (3) | Komissio ilmoitti Saksalle 1 päivänä lokakuuta 2008 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa kyseisiä toimenpiteitä koskevan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Saksalle 1 päivänä lokakuuta 2008 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa kyseisiä toimenpiteitä koskevan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn.

| (4) | Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta (jäljempänä ”menettelyn aloittamisesta tehty päätös”) on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio kehotti kaikkia muita asianomaisia esittämään toimenpiteestä huomautuksensa. Komissio ei saanut huomautuksia muilta asianomaisilta. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta (jäljempänä ”menettelyn aloittamisesta tehty päätös”) on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio kehotti kaikkia muita asianomaisia esittämään toimenpiteestä huomautuksensa. Komissio ei saanut huomautuksia muilta asianomaisilta.

| (5) | Saksa ilmoitti 24 päivänä marraskuuta 2008 kantansa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen. |
| --- | --- |

(5)

Saksa ilmoitti 24 päivänä marraskuuta 2008 kantansa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen.

| (6) | WestLB pyysi 16 päivänä joulukuuta 2008 pidennystä määräajalle toimittaa konkreettisia tietoja omistajarakenteen muuttamisesta. Komissio hyväksyi määräajan pidennyksen 31 päivään maaliskuuta 2009 saakka. |
| --- | --- |

(6)

WestLB pyysi 16 päivänä joulukuuta 2008 pidennystä määräajalle toimittaa konkreettisia tietoja omistajarakenteen muuttamisesta. Komissio hyväksyi määräajan pidennyksen 31 päivään maaliskuuta 2009 saakka.

| (7) | Saksa toimitti 27 päivänä helmikuuta 2009 väliraportin helmikuun loppuun 2009 mennessä saavutetuista edistysaskeleista. |
| --- | --- |

(7)

Saksa toimitti 27 päivänä helmikuuta 2009 väliraportin helmikuun loppuun 2009 mennessä saavutetuista edistysaskeleista.

| (8) | Rakenneuudistuksesta käytiin keskusteluja 6–8 päivänä huhtikuuta 2009 komission, Saksan, WestLB:n omistajien ja WestLB:n välillä. |
| --- | --- |

(8)

Rakenneuudistuksesta käytiin keskusteluja 6–8 päivänä huhtikuuta 2009 komission, Saksan, WestLB:n omistajien ja WestLB:n välillä.

| (9) | Saksa toimitti 17 päivänä huhtikuuta 2009 lisätietoja rakenneuudistuksesta. Saksa toimitti muutetun rakenneuudistussuunnitelman 30 päivänä huhtikuuta 2009. |
| --- | --- |

(9)

Saksa toimitti 17 päivänä huhtikuuta 2009 lisätietoja rakenneuudistuksesta. Saksa toimitti muutetun rakenneuudistussuunnitelman 30 päivänä huhtikuuta 2009.

| (10) | Komissio teki päätöksen 12 päivänä toukokuuta 2009. Kyseisen päätöksen tekstissä oli pienehköjä virheitä, joilla ei ollut vaikutusta päätöksen sisältöön eikä perusteisiin. Virheettömyyden varmistamiseksi tehdään tämä päätös, joka korvaa 12 päivänä toukokuuta 2009 tehdyn päätöksen (K(2009)3900). |
| --- | --- |

(10)

Komissio teki päätöksen 12 päivänä toukokuuta 2009. Kyseisen päätöksen tekstissä oli pienehköjä virheitä, joilla ei ollut vaikutusta päätöksen sisältöön eikä perusteisiin. Virheettömyyden varmistamiseksi tehdään tämä päätös, joka korvaa 12 päivänä toukokuuta 2009 tehdyn päätöksen (K(2009)3900).

2.   TUKITOIMENPITEEN KUVAUS

2.1   Tuensaaja

| (11) | Tuensaaja on WestLB. WestLB on eurooppalainen liikepankki, jonka pääkonttori on Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa (jäljempänä ”NRW”). WestLB:n taseen loppusumma on 286,5 miljardia euroa (tilanne 31.12.2007), ja se on Saksan johtavia rahoituspalveluiden tarjoajia. Se on NRW:n ja Brandenburgin osavaltioiden säästöpankkien keskuspankki, ja kansainvälisenä liikepankkina se toimii säästöpankkien ja maailmanlaajuisten rahoitusmarkkinoiden välisenä yhdyssiteenä. Tiiviissä yhteistyössä säästöpankkien kanssa WestLB tarjoaa yleispankin koko tuote- ja palveluvalikoiman, vaikka se keskittyy erityisesti luottoliiketoimintaan sekä seuraaviin osa-alueisiin: strukturoitu rahoitus, pääomamarkkinatoiminnot, yksityinen omaisuuden hallinnointi, omaisuudenhoito, maksuliikenteen hoitaminen ja kiinteistörahoitus. WestLB työllisti 6 147 työntekijää 30 päivänä joulukuuta 2007. |
| --- | --- |

(11)

Tuensaaja on WestLB. WestLB on eurooppalainen liikepankki, jonka pääkonttori on Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa (jäljempänä ”NRW”). WestLB:n taseen loppusumma on 286,5 miljardia euroa (tilanne 31.12.2007), ja se on Saksan johtavia rahoituspalveluiden tarjoajia. Se on NRW:n ja Brandenburgin osavaltioiden säästöpankkien keskuspankki, ja kansainvälisenä liikepankkina se toimii säästöpankkien ja maailmanlaajuisten rahoitusmarkkinoiden välisenä yhdyssiteenä. Tiiviissä yhteistyössä säästöpankkien kanssa WestLB tarjoaa yleispankin koko tuote- ja palveluvalikoiman, vaikka se keskittyy erityisesti luottoliiketoimintaan sekä seuraaviin osa-alueisiin: strukturoitu rahoitus, pääomamarkkinatoiminnot, yksityinen omaisuuden hallinnointi, omaisuudenhoito, maksuliikenteen hoitaminen ja kiinteistörahoitus. WestLB työllisti 6 147 työntekijää 30 päivänä joulukuuta 2007.

| (12) | WestLB on osakeyhtiö, jonka päätoimipaikat ovat Düsseldorfissa ja Münsterissä. WestLB syntyi 30 päivänä elokuuta 2002 entisestä Westdeutsche Landesbank Girozentralesta sen jälkeen, kun kyseisen pankin julkisen palvelun tehtävät oli siirretty Landesbank NRW:lle, 1 päivänä elokuuta 2002 perustetulle julkisoikeudelliselle laitokselle. |
| --- | --- |

(12)

WestLB on osakeyhtiö, jonka päätoimipaikat ovat Düsseldorfissa ja Münsterissä. WestLB syntyi 30 päivänä elokuuta 2002 entisestä Westdeutsche Landesbank Girozentralesta sen jälkeen, kun kyseisen pankin julkisen palvelun tehtävät oli siirretty Landesbank NRW:lle, 1 päivänä elokuuta 2002 perustetulle julkisoikeudelliselle laitokselle.

| (13) | WestLB:n nykyiset omistajat ovat Westfälisch-Lippischer Sparkassen- und Giroverband (WLSGV), jonka omistusosuus on 25,03 prosenttia, Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (RSGV), jonka omistusosuus on 25,03 prosenttia ja – suoraan ja välillisesti NRW. BANK:n (entinen Landesbank NRW) välityksellä – NRW:n osavaltio, jonka omistusosuus on 37,74 prosenttia, Landschaftsverband Westfalen Lippe (LWL), jonka omistusosuus on 6,09 prosenttia, ja Landschaftsverband Rheinland (LVR), jonka omistusosuus on 6,09 prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

WestLB:n nykyiset omistajat ovat Westfälisch-Lippischer Sparkassen- und Giroverband (WLSGV), jonka omistusosuus on 25,03 prosenttia, Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (RSGV), jonka omistusosuus on 25,03 prosenttia ja – suoraan ja välillisesti NRW. BANK:n (entinen Landesbank NRW) välityksellä – NRW:n osavaltio, jonka omistusosuus on 37,74 prosenttia, Landschaftsverband Westfalen Lippe (LWL), jonka omistusosuus on 6,09 prosenttia, ja Landschaftsverband Rheinland (LVR), jonka omistusosuus on 6,09 prosenttia.

| (14) | WestLB on yksi Saksan julkisoikeudellisista luottolaitoksista, joilla oli 18 päivään heinäkuuta 2005 saakka viranomaisvastuun (Anstaltslast) ja takaajanvastuun (Gewährträgerhaftung) puitteissa vielä käytettävissään rajoittamattomat valtion takaukset, jotka oli poistettava useiden Saksan ja komission välillä tehtyjen sopimusten perusteella (5). |
| --- | --- |

(14)

WestLB on yksi Saksan julkisoikeudellisista luottolaitoksista, joilla oli 18 päivään heinäkuuta 2005 saakka viranomaisvastuun (Anstaltslast) ja takaajanvastuun (Gewährträgerhaftung) puitteissa vielä käytettävissään rajoittamattomat valtion takaukset, jotka oli poistettava useiden Saksan ja komission välillä tehtyjen sopimusten perusteella (5).

| (15) | Viranomaisvastuun ja takaajanvastuun poistamisen jälkeen vuonna 2002 entinen WestLB jaettiin NRW. BANK:ksi ja WestLB:ksi. Vuosina 2003–2005 WestLB:ssä tehtiin rakenneuudistus; vuosina 2002–2005 tapahtui useita pääomanlisäyksiä. Komissio totesi 18 päivänä heinäkuuta 2007 tekemässään päätöksessä (6), että nämä eivät olleet valtiontukea. |
| --- | --- |

(15)

Viranomaisvastuun ja takaajanvastuun poistamisen jälkeen vuonna 2002 entinen WestLB jaettiin NRW. BANK:ksi ja WestLB:ksi. Vuosina 2003–2005 WestLB:ssä tehtiin rakenneuudistus; vuosina 2002–2005 tapahtui useita pääomanlisäyksiä. Komissio totesi 18 päivänä heinäkuuta 2007 tekemässään päätöksessä (6), että nämä eivät olleet valtiontukea.

2.2   WestLB:n taloudelliset vaikeudet

| (16) | Kun otetaan huomioon rahoitusmarkkinoiden edelleen jatkuva kriisi, WestLB:n strukturoidut portfoliosijoitukset, jotka sisälsivät myös Yhdysvaltojen subprime-markkinoihin liittyviä riskejä, menettivät arvoaan vuoden 2007 puolivälistä lähtien. Arvopaperien markkina-arvot huononivat, eikä WestLB onnistunut jälleenrahoittamaan strukturoitua portfoliota myymällä joukkovelkakirjoja markkinoilla, joten sen täytyi konsolidoida taseen ulkopuoliset portfoliot omaan taseeseensa. |
| --- | --- |

(16)

Kun otetaan huomioon rahoitusmarkkinoiden edelleen jatkuva kriisi, WestLB:n strukturoidut portfoliosijoitukset, jotka sisälsivät myös Yhdysvaltojen subprime-markkinoihin liittyviä riskejä, menettivät arvoaan vuoden 2007 puolivälistä lähtien. Arvopaperien markkina-arvot huononivat, eikä WestLB onnistunut jälleenrahoittamaan strukturoitua portfoliota myymällä joukkovelkakirjoja markkinoilla, joten sen täytyi konsolidoida taseen ulkopuoliset portfoliot omaan taseeseensa.

| (17) | WestLB:n omistajat sopivat 8 päivänä helmikuuta 2008 niin sanotussa avainasiakirjassa (Eckpunktepapier) lisätoimenpiteen pääpiirteistä (7). Keskusteluihin osallistuivat myös Saksan pankkialan valvontaviranomainen (BaFin) ja Deutsche Bundesbank. WestLB:n omistajat sopivat pääpiirteiltään rakenteesta, jolla erotetaan huomattavat riskit strukturoiduissa portfolioissa, jotka taataan 5 miljardin euron riskisuojalla (8) (sisältää myös aiemmin sovitut pääomanlisäykset). |
| --- | --- |

(17)

WestLB:n omistajat sopivat 8 päivänä helmikuuta 2008 niin sanotussa avainasiakirjassa (Eckpunktepapier) lisätoimenpiteen pääpiirteistä (7). Keskusteluihin osallistuivat myös Saksan pankkialan valvontaviranomainen (BaFin) ja Deutsche Bundesbank. WestLB:n omistajat sopivat pääpiirteiltään rakenteesta, jolla erotetaan huomattavat riskit strukturoiduissa portfolioissa, jotka taataan 5 miljardin euron riskisuojalla (8) (sisältää myös aiemmin sovitut pääomanlisäykset).

| (18) | Tämä sopimus perustui omistajien aikomukseen suojata WestLB:tä markkinoiden volatiliteetiltä. WestLB:n soveltaman kansainvälisen tilinpäätösstandardin (IFRS) mukaan pankin on sovellettava markkina-arvomenetelmää ja arvostettava säännöllisesti suuri osa omaisuuseristään uudelleen. Strukturoitujen sijoitusportfolioiden kysyntä romahti Subprime-kriisin vuoksi. Siksi noin 23 miljardin euron omaisuuserien markkina-arvo supistui vuoden 2007 lopussa noin [(1,5–2,5)] (9) miljardia euroa, mikä täytyi osoittaa taseessa. |
| --- | --- |

(18)

Tämä sopimus perustui omistajien aikomukseen suojata WestLB:tä markkinoiden volatiliteetiltä. WestLB:n soveltaman kansainvälisen tilinpäätösstandardin (IFRS) mukaan pankin on sovellettava markkina-arvomenetelmää ja arvostettava säännöllisesti suuri osa omaisuuseristään uudelleen. Strukturoitujen sijoitusportfolioiden kysyntä romahti Subprime-kriisin vuoksi. Siksi noin 23 miljardin euron omaisuuserien markkina-arvo supistui vuoden 2007 lopussa noin [(1,5–2,5)] (9) miljardia euroa, mikä täytyi osoittaa taseessa.

| (19) | Riskisuoja on oikeusperustana arvoltaan alentuneiden WestLB:n omaisuuserien siirrolle Phoenix Light SF Limited -erillisyhtiöön; tällä tavalla estetään se, että näiden omaisuuserien markkinavolatiliteetin vaikutukset näkyvät WestLB:n taseessa. Välittömästi omaisuuserien siirron ja takauksen antamisen jälkeen markkinavolatiliteetin vaikutukset on poistettu WestLB:n taseesta kokonaan. Edellä mainittu erillisyhtiö toimi yksittäistä laitosta varten perustettuna roskapankkina, jolle valtio oli antanut takauksen. |
| --- | --- |

(19)

Riskisuoja on oikeusperustana arvoltaan alentuneiden WestLB:n omaisuuserien siirrolle Phoenix Light SF Limited -erillisyhtiöön; tällä tavalla estetään se, että näiden omaisuuserien markkinavolatiliteetin vaikutukset näkyvät WestLB:n taseessa. Välittömästi omaisuuserien siirron ja takauksen antamisen jälkeen markkinavolatiliteetin vaikutukset on poistettu WestLB:n taseesta kokonaan. Edellä mainittu erillisyhtiö toimi yksittäistä laitosta varten perustettuna roskapankkina, jolle valtio oli antanut takauksen.

| (20) | WestLB:n omistajat hyväksyivät 31 päivänä maaliskuuta 2008 toimenpiteet, joille edellytettiin Nordrhein-Westfalenin osavaltion parlamentin hyväksyntää. Koska pankki ja tilintarkastajat olivat vakuuttuneita siitä, että parlamentti kaiken todennäköisyyden mukaan hyväksyisi asian, ne katsoivat, että riski voitiin päätöksen perusteella siirtää omistajille 31 päivänä maaliskuuta 2008. Osavaltion parlamentti hyväksyi toimenpiteet myöhemmin. |
| --- | --- |

(20)

WestLB:n omistajat hyväksyivät 31 päivänä maaliskuuta 2008 toimenpiteet, joille edellytettiin Nordrhein-Westfalenin osavaltion parlamentin hyväksyntää. Koska pankki ja tilintarkastajat olivat vakuuttuneita siitä, että parlamentti kaiken todennäköisyyden mukaan hyväksyisi asian, ne katsoivat, että riski voitiin päätöksen perusteella siirtää omistajille 31 päivänä maaliskuuta 2008. Osavaltion parlamentti hyväksyi toimenpiteet myöhemmin.

2.3   Toimenpide

| (21) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti riskisuoja säilytetään erillisyhtiöllä Phoenix Light SF Limited, joka on Irlannin oikeuden mukaan perustettu rajavastuuyhtiö (jäljempänä ”Phoenix Light”), ja siirrytään väliaikaisesta pysyvään rakenteeseen. Riskisuojan rakennetta ei kuitenkaan muutettu lainkaan. |
| --- | --- |

(21)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti riskisuoja säilytetään erillisyhtiöllä Phoenix Light SF Limited, joka on Irlannin oikeuden mukaan perustettu rajavastuuyhtiö (jäljempänä ”Phoenix Light”), ja siirrytään väliaikaisesta pysyvään rakenteeseen. Riskisuojan rakennetta ei kuitenkaan muutettu lainkaan.

| (22) | Riskisuoja koostuu






  — | WestLB:n omistajien kulloisenkin omistusosuuden mukaisesta takauksesta, joka kattaa WestLB:llä Phoenix Lightilta olevat saamiset 2 miljardiin euroon saakka; WestLB siirtää nimellisarvoltaan 23 miljardin euron strukturoidun arvopaperisalkun Phoenix Lightille, ja |
| --- | --- | --- |

(22)

Riskisuoja koostuu

—

WestLB:n omistajien kulloisenkin omistusosuuden mukaisesta takauksesta, joka kattaa WestLB:llä Phoenix Lightilta olevat saamiset 2 miljardiin euroon saakka; WestLB siirtää nimellisarvoltaan 23 miljardin euron strukturoidun arvopaperisalkun Phoenix Lightille, ja

| — | NRW:n osavaltion takauksesta, joka kattaa WestLB:llä Phoenix Lightilta olevat saamiset vielä 3 miljardiin euron lisämäärään saakka. |
| --- | --- |

—

NRW:n osavaltion takauksesta, joka kattaa WestLB:llä Phoenix Lightilta olevat saamiset vielä 3 miljardiin euron lisämäärään saakka.

| (23) | Liiketoimi toteutettiin seuraavasti:






  — | WestLB:llä oli 31 päivään maaliskuuta 2008 saakka hallussaan 23 miljardin euron salkku, joka käsitti pääasiassa strukturoituja arvopapereita sekä kolmen erillisyhtiön (Greyhawk, Harrier ja Kestrel) rahoitusinstrumentteja (Commercial Papers, Medium-Term Notes, Income and Capital Notes) (10). |
| --- | --- | --- |

(23)

Liiketoimi toteutettiin seuraavasti:

—

WestLB:llä oli 31 päivään maaliskuuta 2008 saakka hallussaan 23 miljardin euron salkku, joka käsitti pääasiassa strukturoituja arvopapereita sekä kolmen erillisyhtiön (Greyhawk, Harrier ja Kestrel) rahoitusinstrumentteja (Commercial Papers, Medium-Term Notes, Income and Capital Notes) (10).

| — | WestLB myi 31 päivänä maaliskuuta 2008 Phoenix Lightille mainitun salkun sen 23 miljardin euron nimellisarvoon. Saadakseen kokoon 23 miljardin euron myyntihinnan Phoenix Light laski liikkeeseen joukkovelkakirjoja salkun nimellisarvon verran. Liikkeeseen laskettiin kahden etuoikeusluokan joukkovelkakirjoja. Alempi etuoikeusluokka koostuu kokonaisnimellisarvoltaan 5 miljardin euron Junior Notes -arvopapereista, jotka ovat siirretyistä omaisuuseristä se osa, johon tappioiden vaikutukset ensisijaisesti kohdistuvat (eli ne kantavat kaikki riskit). Ylempi etuoikeusluokka koostuu Senior Notes -arvopapereista, joiden kokonaisarvo on 18 miljardia euroa. |
| --- | --- |

—

WestLB myi 31 päivänä maaliskuuta 2008 Phoenix Lightille mainitun salkun sen 23 miljardin euron nimellisarvoon. Saadakseen kokoon 23 miljardin euron myyntihinnan Phoenix Light laski liikkeeseen joukkovelkakirjoja salkun nimellisarvon verran. Liikkeeseen laskettiin kahden etuoikeusluokan joukkovelkakirjoja. Alempi etuoikeusluokka koostuu kokonaisnimellisarvoltaan 5 miljardin euron Junior Notes -arvopapereista, jotka ovat siirretyistä omaisuuseristä se osa, johon tappioiden vaikutukset ensisijaisesti kohdistuvat (eli ne kantavat kaikki riskit). Ylempi etuoikeusluokka koostuu Senior Notes -arvopapereista, joiden kokonaisarvo on 18 miljardia euroa.

| — | NRW:n osavaltio takasi Junior Notes -arvopaperit. Junior Notes -arvopapereita pidetään sen vuoksi turvallisina. Välittömästi takauksen antamisen jälkeen WestLB osti kyseiset arvopaperit kahdesta syystä. Ensinnäkin tilintarkastajat katsoivat, ettei kyseisten arvopapereiden arvoa tarvinnut enää takauksen saamisen jälkeen korjata alaspäin WestLB:n taseessa (erotuksena alkuperäisiin portfoliosijoituksiin). Toiseksi WestLB pystyi käyttämään kyseisiä arvopapereita niiden ostoon tarvittavien varojen hankinnassa vakuutena. |
| --- | --- |

—

NRW:n osavaltio takasi Junior Notes -arvopaperit. Junior Notes -arvopapereita pidetään sen vuoksi turvallisina. Välittömästi takauksen antamisen jälkeen WestLB osti kyseiset arvopaperit kahdesta syystä. Ensinnäkin tilintarkastajat katsoivat, ettei kyseisten arvopapereiden arvoa tarvinnut enää takauksen saamisen jälkeen korjata alaspäin WestLB:n taseessa (erotuksena alkuperäisiin portfoliosijoituksiin). Toiseksi WestLB pystyi käyttämään kyseisiä arvopapereita niiden ostoon tarvittavien varojen hankinnassa vakuutena.

| — | Phoenix Light maksaa takaajalle [(0,2–1,0)] prosentin vuotuisen takausprovision 5 miljardin euron takauksen tarjoamisesta sekä korvauksen Senior ja Junior Notes -arvopaperien omistajille (tilapäisen rakenteen aikana WestLB:lle). Korvaus Phoenix Lightille siirretyistä arvopapereista kattoi nämä kustannukset ja kaikki hallinnointikustannukset. Phoenix Lightin maksama korvaus Senior ja Junior Notes -arvopapereista laskettiin niin, että WestLB pystyi kattamaan jälleenrahoituskustannukset. |
| --- | --- |

—

Phoenix Light maksaa takaajalle [(0,2–1,0)] prosentin vuotuisen takausprovision 5 miljardin euron takauksen tarjoamisesta sekä korvauksen Senior ja Junior Notes -arvopaperien omistajille (tilapäisen rakenteen aikana WestLB:lle). Korvaus Phoenix Lightille siirretyistä arvopapereista kattoi nämä kustannukset ja kaikki hallinnointikustannukset. Phoenix Lightin maksama korvaus Senior ja Junior Notes -arvopapereista laskettiin niin, että WestLB pystyi kattamaan jälleenrahoituskustannukset.

| — | Pelastusvaiheessa WestLB:n täytyi pitää sekä Junior että Senior Notes -arvopaperit taatakseen niiden takaisinmuutettavuuden. Komission antaman hyväksynnän jälkeen väliaikaisrakenne muutettiin pysyväksi rakenteeksi. Pysyvässä rakenteessa WestLB pitää takauksella katetut Junior Notes -arvopaperit niiden erääntymiseen saakka. Sitä vastoin Phoenix Light aikoo tarjota Senior Notes -arvopapereita pääomamarkkinoilla heti kun markkinaolosuhteet taas sallivat tämän. Tästä syystä WestLB pitää myös Senior Notes -arvopaperit pysyvässä rakenteessa niin kauan, että niitä voidaan jälleen tarjota markkinoilla. Kun tämä tulee jälleen mahdolliseksi, Phoenix Light ottaa nyt WestLB:n hallussaan pitämät Senior Notes -arvopaperit takaisin ja myy ne kolmansille osapuolille. |
| --- | --- |

—

Pelastusvaiheessa WestLB:n täytyi pitää sekä Junior että Senior Notes -arvopaperit taatakseen niiden takaisinmuutettavuuden. Komission antaman hyväksynnän jälkeen väliaikaisrakenne muutettiin pysyväksi rakenteeksi. Pysyvässä rakenteessa WestLB pitää takauksella katetut Junior Notes -arvopaperit niiden erääntymiseen saakka. Sitä vastoin Phoenix Light aikoo tarjota Senior Notes -arvopapereita pääomamarkkinoilla heti kun markkinaolosuhteet taas sallivat tämän. Tästä syystä WestLB pitää myös Senior Notes -arvopaperit pysyvässä rakenteessa niin kauan, että niitä voidaan jälleen tarjota markkinoilla. Kun tämä tulee jälleen mahdolliseksi, Phoenix Light ottaa nyt WestLB:n hallussaan pitämät Senior Notes -arvopaperit takaisin ja myy ne kolmansille osapuolille.

| (24) | Suhteessa ulkopuolisiin NRW:n osavaltio vastaa yksin 5 miljardin euron takauksen koko määrästä. Ensimmäisestä 2 miljardin euron erästä osavaltio voi vaatia neljältä muulta omistajalta korvausta niiden WestLB:stä omistaman osuuden mukaan. Jäljelle jäävästä enintään 3 miljardin euron takauksesta NRW:n osavaltio vastaa omistusosuudestaan riippumatta yksin. Tätä varten NRW:n osavaltio on saanut muilta osapuolilta suostumuksen osakkeenomistajan oikeuksiensa mukauttamiseen sekä oikeuden korvaukseen, jonka osavaltio voi ottaa joko käteissuorituksena tai WestLB:n osakkeina. |
| --- | --- |

(24)

Suhteessa ulkopuolisiin NRW:n osavaltio vastaa yksin 5 miljardin euron takauksen koko määrästä. Ensimmäisestä 2 miljardin euron erästä osavaltio voi vaatia neljältä muulta omistajalta korvausta niiden WestLB:stä omistaman osuuden mukaan. Jäljelle jäävästä enintään 3 miljardin euron takauksesta NRW:n osavaltio vastaa omistusosuudestaan riippumatta yksin. Tätä varten NRW:n osavaltio on saanut muilta osapuolilta suostumuksen osakkeenomistajan oikeuksiensa mukauttamiseen sekä oikeuden korvaukseen, jonka osavaltio voi ottaa joko käteissuorituksena tai WestLB:n osakkeina.

| (25) | Konsortiosopimuksen mukauttamisen, joka tapahtuu joka tapauksessa, osalta sovittiin säästöpankkien tiettyjen oikeuksien (11) poistamisesta tai mukauttamisesta. Muutoksista on vielä sovittava yksityiskohtaisesti WestLB:n kaikkien omistajien kesken. |
| --- | --- |

(25)

Konsortiosopimuksen mukauttamisen, joka tapahtuu joka tapauksessa, osalta sovittiin säästöpankkien tiettyjen oikeuksien (11) poistamisesta tai mukauttamisesta. Muutoksista on vielä sovittava yksityiskohtaisesti WestLB:n kaikkien omistajien kesken.

| (26) | NRW:lle suoritettavasta korvauksesta voidaan todeta, että NRW:llä on oikeus saada vastaava määrä WestLB:n osakkeita, joita säästöpankit ja maakuntaliitot tällä hetkellä pitävät hallussaan, jos NRW:n osavaltion omistusosuudesta riippumattomaan 3 miljardin euron osuuteen riskisuojasta vedotaan. Korvauksen laskentaperusteena oleva osakkeen hinta on 220 euroa, josta vähennetään 20 euroa osakkeelta. Maakuntaliittojen tapauksessa osakkeen hinta on 220 euroa. Osakkeiden siirron sijaan asianomaiset voivat myös sopia käteissuorituksesta. |
| --- | --- |

(26)

NRW:lle suoritettavasta korvauksesta voidaan todeta, että NRW:llä on oikeus saada vastaava määrä WestLB:n osakkeita, joita säästöpankit ja maakuntaliitot tällä hetkellä pitävät hallussaan, jos NRW:n osavaltion omistusosuudesta riippumattomaan 3 miljardin euron osuuteen riskisuojasta vedotaan. Korvauksen laskentaperusteena oleva osakkeen hinta on 220 euroa, josta vähennetään 20 euroa osakkeelta. Maakuntaliittojen tapauksessa osakkeen hinta on 220 euroa. Osakkeiden siirron sijaan asianomaiset voivat myös sopia käteissuorituksesta.

| (27) | Komissio totesi 30 päivänä huhtikuuta 2008 tekemässään päätöksessä, että kuvattu riskisuoja on määräaikaista yhteismarkkinoille soveltuvaa pelastustukea, ja hyväksyi sen pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla 8 päivään elokuuta 2008 saakka. Samanaikaisesti komissio kehotti Saksaa toimittamaan laajan johdonmukaisen rakenneuudistussuunnitelman. Saksa toimitti rakenneuudistussuunnitelman 8 päivänä elokuuta 2008. |
| --- | --- |

(27)

Komissio totesi 30 päivänä huhtikuuta 2008 tekemässään päätöksessä, että kuvattu riskisuoja on määräaikaista yhteismarkkinoille soveltuvaa pelastustukea, ja hyväksyi sen pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla 8 päivään elokuuta 2008 saakka. Samanaikaisesti komissio kehotti Saksaa toimittamaan laajan johdonmukaisen rakenneuudistussuunnitelman. Saksa toimitti rakenneuudistussuunnitelman 8 päivänä elokuuta 2008.

2.4   Rakenneuudistussuunnitelma

| (28) | Ilmoitus käsittää omistajien 8 päivänä elokuuta 2008 tekemän, avainkohdat sisältävän sopimuksen (Eckpunktevereinbarung) ja kattavan itsenäisen rakenneuudistussuunnitelman, jota muutettiin komission kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen. WestLB:n esittämästä rakenneuudistussuunnitelmasta voidaan tehdä seuraavassa esitetty yhteenveto. |
| --- | --- |

(28)

Ilmoitus käsittää omistajien 8 päivänä elokuuta 2008 tekemän, avainkohdat sisältävän sopimuksen (Eckpunktevereinbarung) ja kattavan itsenäisen rakenneuudistussuunnitelman, jota muutettiin komission kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen. WestLB:n esittämästä rakenneuudistussuunnitelmasta voidaan tehdä seuraavassa esitetty yhteenveto.

| (29) | Sopimuksen ja rakenneuudistussuunnitelman keskeisenä sisältönä on Saksan ja omistajien lupaama omistajamuutoksen täsmentäminen esimerkiksi 31 päivään joulukuuta 2008 mennessä laadittavalla aiesopimuksella. Tätä täsmennystä ei kuitenkaan tehty. Toiminnan rationalisointiin, kustannusten leikkaamiseen, riskien vähentämiseen ja toiminnan uudelleen suuntaamiseen liittyvien toimenpiteiden on tarkoitus helpottaa myymistä. Siksi WestLB myydään eriyttämisen jälkeen – kokonaisena tai yksittäisinä itsenäisinä liiketoimintayksikköinä – avoimessa, läpinäkyvässä ja syrjimättömässä tarjouskilpailumenettelyssä, joka aloitetaan vuoden 2010 elokuun loppuun mennessä ja joka päättyy vuoden 2011 [kesä–lokakuun] loppuun mennessä niin, että myynti tulee voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2012. |
| --- | --- |

(29)

Sopimuksen ja rakenneuudistussuunnitelman keskeisenä sisältönä on Saksan ja omistajien lupaama omistajamuutoksen täsmentäminen esimerkiksi 31 päivään joulukuuta 2008 mennessä laadittavalla aiesopimuksella. Tätä täsmennystä ei kuitenkaan tehty. Toiminnan rationalisointiin, kustannusten leikkaamiseen, riskien vähentämiseen ja toiminnan uudelleen suuntaamiseen liittyvien toimenpiteiden on tarkoitus helpottaa myymistä. Siksi WestLB myydään eriyttämisen jälkeen – kokonaisena tai yksittäisinä itsenäisinä liiketoimintayksikköinä – avoimessa, läpinäkyvässä ja syrjimättömässä tarjouskilpailumenettelyssä, joka aloitetaan vuoden 2010 elokuun loppuun mennessä ja joka päättyy vuoden 2011 [kesä–lokakuun] loppuun mennessä niin, että myynti tulee voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2012.

| (30) | Tarjouskilpailumenettelyn osalta rakenneuudistussuunnitelmassa määrätään, että on toteutettava avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön tarjouskilpailumenettely, johon kaikki potentiaaliset koti- ja ulkomaiset ostajat saavat osallistua. Myynnistä tiedotetaan riittävästi julkaisemalla ilmoitus vähintään yhdessä kansainvälisessä sanoma- tai aikakauslehdessä, joka on saatavilla kaikkialla yhteisössä englannin kielellä. WestLB toimii säästöpankkien keskuspankkina NRW:n osavaltiossa. Se on liikepankki, jonka yhtiömuoto on osakeyhtiö. Siksi sen nykyistä toimintaa säästöpankkien keskuspankkina eikä nimeä WestLB saa esittää perusteena, jolla pyritään estämään koko pankin myynti yksityiselle sijoittajalle. |
| --- | --- |

(30)

Tarjouskilpailumenettelyn osalta rakenneuudistussuunnitelmassa määrätään, että on toteutettava avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön tarjouskilpailumenettely, johon kaikki potentiaaliset koti- ja ulkomaiset ostajat saavat osallistua. Myynnistä tiedotetaan riittävästi julkaisemalla ilmoitus vähintään yhdessä kansainvälisessä sanoma- tai aikakauslehdessä, joka on saatavilla kaikkialla yhteisössä englannin kielellä. WestLB toimii säästöpankkien keskuspankkina NRW:n osavaltiossa. Se on liikepankki, jonka yhtiömuoto on osakeyhtiö. Siksi sen nykyistä toimintaa säästöpankkien keskuspankkina eikä nimeä WestLB saa esittää perusteena, jolla pyritään estämään koko pankin myynti yksityiselle sijoittajalle.

| (31) | Tarjouskilpailumenettelyn ensisijaisena tavoitteena on omistajanvaihdos, toisin sanoen äänioikeuksien siirtäminen kokonaisuudessaan. Yhden tai useamman segmentoidun osa-alueen täysimääräistä luovutusta pidetään parempana kuin pelkkää äänioikeuksien enemmistön siirtoa (50 prosenttia plus yksi osake). Pelkkä äänioikeuksien enemmistön siirto uudelle ostajalle sallitaan vain, jos tarjouskilpailumenettelyssä ei ole tehty tarjousta yhden tai useamman segmentoidun osa-alueen täysimittaisesta haltuunotosta. Vaikka äänioikeuksien täysimittaista siirtoa pidetään ensisijaisena vaihtoehtona, komissio on rahoitusmarkkinoiden ennakoimattomat tilanteet ja tuloksettomiksi jääneet WestLB:n omistajarakenteen muuttamisyritykset huomioon ottaen myöntynyt vaihtoehtoisiin skenaarioihin kuten äänioikeuksien enemmistön siirtoon ja osavaltiopankkien konsolidointiin Saksassa. Komissio ei vastusta yleisemmällä tasolla toteutettavaa pankkien rakenneuudistusta ja hyväksyy rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen osavaltiopankkisektorin rakenneuudistuksen yhteydessä Saksassa. Jotta voitaisiin valvoa, että rakenneuudistussuunnitelma toteutetaan asianmukaisesti myös silloin, kun valitaan vaihtoehtoinen skenaario omistajavaihdokselle, komissio pitää välttämättömänä asiantuntijan (edunvalvojan) nimittämistä. |
| --- | --- |

(31)

Tarjouskilpailumenettelyn ensisijaisena tavoitteena on omistajanvaihdos, toisin sanoen äänioikeuksien siirtäminen kokonaisuudessaan. Yhden tai useamman segmentoidun osa-alueen täysimääräistä luovutusta pidetään parempana kuin pelkkää äänioikeuksien enemmistön siirtoa (50 prosenttia plus yksi osake). Pelkkä äänioikeuksien enemmistön siirto uudelle ostajalle sallitaan vain, jos tarjouskilpailumenettelyssä ei ole tehty tarjousta yhden tai useamman segmentoidun osa-alueen täysimittaisesta haltuunotosta. Vaikka äänioikeuksien täysimittaista siirtoa pidetään ensisijaisena vaihtoehtona, komissio on rahoitusmarkkinoiden ennakoimattomat tilanteet ja tuloksettomiksi jääneet WestLB:n omistajarakenteen muuttamisyritykset huomioon ottaen myöntynyt vaihtoehtoisiin skenaarioihin kuten äänioikeuksien enemmistön siirtoon ja osavaltiopankkien konsolidointiin Saksassa. Komissio ei vastusta yleisemmällä tasolla toteutettavaa pankkien rakenneuudistusta ja hyväksyy rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen osavaltiopankkisektorin rakenneuudistuksen yhteydessä Saksassa. Jotta voitaisiin valvoa, että rakenneuudistussuunnitelma toteutetaan asianmukaisesti myös silloin, kun valitaan vaihtoehtoinen skenaario omistajavaihdokselle, komissio pitää välttämättömänä asiantuntijan (edunvalvojan) nimittämistä.

| (32) | Jotta WestLB:n myymistä kokonaisena tai osina voitaisiin helpottaa, rakenneuudistussuunnitelma sisältää kustannusten vähentämiseen ja toiminnan rationalisointiin liittyviä toimenpiteitä. Suunnitelmissa on erityisesti osuuksien myyntiä ja toimipaikkojen lakkauttamisia. Kustannusten vähentämiseksi ja toiminnan rationalisoimiseksi on tarkoitus myydä kaikki suuret osuudet rakenneuudistustoimenpiteiden rahoittamiseksi. Myynti on tarkoitus toteuttaa kahdessa erässä. Ensimmäinen osuuserä, joka koostuu Weberbankista, [...] ja [...], myydään vuoden 2010 [helmi–toukokuun] loppuun mennessä (12), ja toinen, joka koostuu [...] ja [...], vuoden 2011 [helmi–toukokuun] loppuun mennessä (13). |
| --- | --- |

(32)

Jotta WestLB:n myymistä kokonaisena tai osina voitaisiin helpottaa, rakenneuudistussuunnitelma sisältää kustannusten vähentämiseen ja toiminnan rationalisointiin liittyviä toimenpiteitä. Suunnitelmissa on erityisesti osuuksien myyntiä ja toimipaikkojen lakkauttamisia. Kustannusten vähentämiseksi ja toiminnan rationalisoimiseksi on tarkoitus myydä kaikki suuret osuudet rakenneuudistustoimenpiteiden rahoittamiseksi. Myynti on tarkoitus toteuttaa kahdessa erässä. Ensimmäinen osuuserä, joka koostuu Weberbankista, [...] ja [...], myydään vuoden 2010 [helmi–toukokuun] loppuun mennessä (12), ja toinen, joka koostuu [...] ja [...], vuoden 2011 [helmi–toukokuun] loppuun mennessä (13).

| (33) | Kustannusten vähentämiseksi ja toiminnan rationalisoimiseksi WestLB sulkee lisäksi viimeistään [...] 2010 viisi yhdestätoista toimipaikastaan Saksassa (Bielefeld, Münster, Dortmund, Köln ja Mainz) (14). Lisäksi WestLB vähentää viimeistään [...] 2010 (15) toimipaikkojensa lukumäärää Saksan ulkopuolella yli kolmestakymmenestä seitsemään (16). |
| --- | --- |

(33)

Kustannusten vähentämiseksi ja toiminnan rationalisoimiseksi WestLB sulkee lisäksi viimeistään [...] 2010 viisi yhdestätoista toimipaikastaan Saksassa (Bielefeld, Münster, Dortmund, Köln ja Mainz) (14). Lisäksi WestLB vähentää viimeistään [...] 2010 (15) toimipaikkojensa lukumäärää Saksan ulkopuolella yli kolmestakymmenestä seitsemään (16).

| (34) | Toiminnan rationalisointiohjelma on rakenneuudistussuunnitelman mukaan seuraavanlainen:






  — | Taseen loppusummaa (17) supistetaan suhteessa vuoden 2007 tilinpäätöksen tasoon vuoden 2010 maaliskuun loppuun mennessä 25 prosenttia ja vuoden 2011 maaliskuun loppuun mennessä 50 prosenttia. Taseen oikaistua loppusummaa supistetaan näin [200–280] miljardista eurosta [150–250] miljardiin euroon 31 päivään maaliskuuta 2010 mennessä ja [80–180] miljardiin euroon 31 päivään maaliskuuta 2011 mennessä. |
| --- | --- | --- |

(34)

Toiminnan rationalisointiohjelma on rakenneuudistussuunnitelman mukaan seuraavanlainen:

—

Taseen loppusummaa (17) supistetaan suhteessa vuoden 2007 tilinpäätöksen tasoon vuoden 2010 maaliskuun loppuun mennessä 25 prosenttia ja vuoden 2011 maaliskuun loppuun mennessä 50 prosenttia. Taseen oikaistua loppusummaa supistetaan näin [200–280] miljardista eurosta [150–250] miljardiin euroon 31 päivään maaliskuuta 2010 mennessä ja [80–180] miljardiin euroon 31 päivään maaliskuuta 2011 mennessä.

| — | Lisäksi riskipainotettujen omaisuuserien summaa vähennetään suhteessa vuoden 2007 tilinpäätöksen tasoon vuoden 2010 maaliskuun loppuun mennessä 25 prosenttia ja vuoden 2011 maaliskuun loppuun mennessä 50 prosenttia. Riskipainotettuja omaisuuseriä vähennetään näin 104 miljardista eurosta 78 miljardiin euroon 31 päivään maaliskuuta 2010 mennessä ja 52 miljardiin euroon 31 päivään maaliskuuta 2011 mennessä. |
| --- | --- |

—

Lisäksi riskipainotettujen omaisuuserien summaa vähennetään suhteessa vuoden 2007 tilinpäätöksen tasoon vuoden 2010 maaliskuun loppuun mennessä 25 prosenttia ja vuoden 2011 maaliskuun loppuun mennessä 50 prosenttia. Riskipainotettuja omaisuuseriä vähennetään näin 104 miljardista eurosta 78 miljardiin euroon 31 päivään maaliskuuta 2010 mennessä ja 52 miljardiin euroon 31 päivään maaliskuuta 2011 mennessä.

| — | Nämä tavoitteet on tarkoitus saavuttaa mieluiten myymällä/luovuttamalla tiettyjä omaisuuseriä, jotka ennen koottiin sellaisten sijoitusten salkkuun, joista oli tarkoitus luopua. |
| --- | --- |

—

Nämä tavoitteet on tarkoitus saavuttaa mieluiten myymällä/luovuttamalla tiettyjä omaisuuseriä, jotka ennen koottiin sellaisten sijoitusten salkkuun, joista oli tarkoitus luopua.

| (35) | Kustannusten vähentämisen ja toiminnan rationalisoinnin lisäksi rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy myös kattava kaikkien toimintojen uudelleen suuntaaminen ja niiden riskien vähentäminen. Suunnitelma sisältää erityisesti seuraavat toimenpiteet:






  — | kolmen erillisen ydinosa-alueen luominen sekä kaikkien liiketoimintaprosessien vastaava organisatorinen eriyttäminen; |
| --- | --- | --- |

(35)

Kustannusten vähentämisen ja toiminnan rationalisoinnin lisäksi rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy myös kattava kaikkien toimintojen uudelleen suuntaaminen ja niiden riskien vähentäminen. Suunnitelma sisältää erityisesti seuraavat toimenpiteet:

—

kolmen erillisen ydinosa-alueen luominen sekä kaikkien liiketoimintaprosessien vastaava organisatorinen eriyttäminen;

| — | sijoitustenhoitotoimien asteittainen lopettaminen; |
| --- | --- |

—

sijoitustenhoitotoimien asteittainen lopettaminen;

| — | strukturoituun rahoitukseen, myös kansainväliseen projektirahoitukseen (Global Origination), liittyvän liiketoiminnan selvä vähentäminen ja sen keskittäminen valittuihin sektoreihin; |
| --- | --- |

—

strukturoituun rahoitukseen, myös kansainväliseen projektirahoitukseen (Global Origination), liittyvän liiketoiminnan selvä vähentäminen ja sen keskittäminen valittuihin sektoreihin;

| — | kansainvälisten pääomamarkkinatoimintojen rajoittaminen asiakkaiden lukuun harjoitettavaan kaupankäyntiin. |
| --- | --- |

—

kansainvälisten pääomamarkkinatoimintojen rajoittaminen asiakkaiden lukuun harjoitettavaan kaupankäyntiin.

| (36) | Kolmen erillisen ydinosa-alueen luomisen aikana WestLB eriyttää kaikki liiketoimintaprosessit vuoden 2009 lokakuun loppuun mennessä ja perustaa seuraavat yksiköt, jotka eivät pyri ulkoiseen kasvuun lisäostoin tai yhteenliittymin:






  — | transaction banking (transaktiotoiminta), |
| --- | --- | --- |

(36)

Kolmen erillisen ydinosa-alueen luomisen aikana WestLB eriyttää kaikki liiketoimintaprosessit vuoden 2009 lokakuun loppuun mennessä ja perustaa seuraavat yksiköt, jotka eivät pyri ulkoiseen kasvuun lisäostoin tai yhteenliittymin:

—

transaction banking (transaktiotoiminta),

| — | yhteistyö säästöpankkien kanssa ja lainat keskisuurille yrityksille (Verbund/Mittelstand), |
| --- | --- |

—

yhteistyö säästöpankkien kanssa ja lainat keskisuurille yrityksille (Verbund/Mittelstand),

| — | pääomamarkkinat, yritysasiakkaat ja strukturoitu rahoitus. |
| --- | --- |

—

pääomamarkkinat, yritysasiakkaat ja strukturoitu rahoitus.

| (37) | Koska WestLB lopettaa asteittain sijoitustenhoitotoiminnan, se lopettaa kaupankäynnin omaan lukuun eikä harjoita myyntiä odotettaessa Relative Value -toimia eikä arbitraasitoimia (18); asiakkaiden lukuun toteutettavat liiketoimet rajoittuvat toimipaikkoihin Düsseldorf, New York, Lontoo ja Hongkong. |
| --- | --- |

(37)

Koska WestLB lopettaa asteittain sijoitustenhoitotoiminnan, se lopettaa kaupankäynnin omaan lukuun eikä harjoita myyntiä odotettaessa Relative Value -toimia eikä arbitraasitoimia (18); asiakkaiden lukuun toteutettavat liiketoimet rajoittuvat toimipaikkoihin Düsseldorf, New York, Lontoo ja Hongkong.

| (38) | Pääomamarkkinatoimintoja rajoitetaan WestLB:n myymiseen saakka seuraavasti: vuonna 2009 [70–100] miljardiin euroon 31 päivään joulukuuta 2009 mennessä, vuonna 2010 [60–90] miljardiin euroon 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä ja vuonna 2011 [50–80] miljardiin euroon 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä. |
| --- | --- |

(38)

Pääomamarkkinatoimintoja rajoitetaan WestLB:n myymiseen saakka seuraavasti: vuonna 2009 [70–100] miljardiin euroon 31 päivään joulukuuta 2009 mennessä, vuonna 2010 [60–90] miljardiin euroon 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä ja vuonna 2011 [50–80] miljardiin euroon 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä.

| (39) | Pääomamarkkinatoimintojen vähentämiseksi WestLB:n myymiseen saakka vähennetään lisäksi pääomamarkkinatoimintoihin kuuluvia riskipainotettuja omaisuuseriä seuraavasti: 31 päivään joulukuuta 2009 mennessä [10–25] miljardiin euroon, 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä [5–25] miljardiin euroon ja 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä [5–25] miljardiin euroon. |
| --- | --- |

(39)

Pääomamarkkinatoimintojen vähentämiseksi WestLB:n myymiseen saakka vähennetään lisäksi pääomamarkkinatoimintoihin kuuluvia riskipainotettuja omaisuuseriä seuraavasti: 31 päivään joulukuuta 2009 mennessä [10–25] miljardiin euroon, 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä [5–25] miljardiin euroon ja 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä [5–25] miljardiin euroon.

| (40) | Yritysasiakkaiden ja strukturoidun rahoituksen osa-alueen (pääomamarkkinoista, yritysasiakkaista ja strukturoidusta rahoituksesta muodostuvan liiketoiminta-alueen osa-alue) liiketoiminnan supistamiseksi asianomaisen liiketoiminnan määrää rajoitetaan WestLB:n myymiseen saakka seuraavasti: vuonna 2009 [20–40] miljardiin euroon 31 päivään joulukuuta 2009 mennessä, vuonna 2010 [15–35] miljardiin euroon 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä ja vuonna 2011 [10–30] miljardiin euroon 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä. |
| --- | --- |

(40)

Yritysasiakkaiden ja strukturoidun rahoituksen osa-alueen (pääomamarkkinoista, yritysasiakkaista ja strukturoidusta rahoituksesta muodostuvan liiketoiminta-alueen osa-alue) liiketoiminnan supistamiseksi asianomaisen liiketoiminnan määrää rajoitetaan WestLB:n myymiseen saakka seuraavasti: vuonna 2009 [20–40] miljardiin euroon 31 päivään joulukuuta 2009 mennessä, vuonna 2010 [15–35] miljardiin euroon 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä ja vuonna 2011 [10–30] miljardiin euroon 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä.

| (41) | Yritysasiakkaiden ja strukturoidun rahoituksen osa-alueen (pääomamarkkinoista, yritysasiakkaista ja strukturoidusta rahoituksesta muodostuvan liiketoiminta-alueen osa-alue) liiketoiminnan supistamiseksi rajoitetaan WestLB:n myymiseen saakka näihin toimintoihin kuuluvia riskipainotettuja omaisuuseriä seuraavasti: 31 päivään joulukuuta 2009 mennessä [30–60] miljardiin euroon, 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä [20–50] miljardiin euroon ja 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä [20–50] miljardiin euroon. |
| --- | --- |

(41)

Yritysasiakkaiden ja strukturoidun rahoituksen osa-alueen (pääomamarkkinoista, yritysasiakkaista ja strukturoidusta rahoituksesta muodostuvan liiketoiminta-alueen osa-alue) liiketoiminnan supistamiseksi rajoitetaan WestLB:n myymiseen saakka näihin toimintoihin kuuluvia riskipainotettuja omaisuuseriä seuraavasti: 31 päivään joulukuuta 2009 mennessä [30–60] miljardiin euroon, 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä [20–50] miljardiin euroon ja 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä [20–50] miljardiin euroon.

| (42) | Omistajat lakkauttavat kaikki muut toiminnat, yksiköt ja tytäryrityksiksi, sivukonttoreiksi tai edustajiksi perustetut toimipaikat, joita ei ole voitu myydä vuoden 2011 joulukuun loppuun mennessä. Kaikki 8 päivänä elokuuta 2008 tehdyn rakenneuudistussuunnitelman muutokset käsiteltiin komission kanssa, Saksa hyväksyi ne, ja sen jälkeen ne esitettiin komissiolle 30 päivänä huhtikuuta 2009 rakenneuudistussuunnitelman muutoksena. Kolme viidestä WestLB:n osakkaasta ei kuitenkaan ole vielä virallisesti vahvistanut muutettua suunnitelmaa. Siksi rakenneuudistussuunnitelmaa ei voi pitää sitovana, vaikka Saksa ja omistajat ovat hyväksyneet sen. Menettelyn aikana komissio totesi, että omistajat eivät pystyneet noudattamaan hyväksytyn rakenneuudistussuunnitelman alkuperäistä aikataulua ja että päätöksentekoelinten aikataulut viivästyttivät menettelyä. Siksi komissio pitää välttämättömänä tiettyjen ehtojen liittämistä päätökseensä. |
| --- | --- |

(42)

Omistajat lakkauttavat kaikki muut toiminnat, yksiköt ja tytäryrityksiksi, sivukonttoreiksi tai edustajiksi perustetut toimipaikat, joita ei ole voitu myydä vuoden 2011 joulukuun loppuun mennessä. Kaikki 8 päivänä elokuuta 2008 tehdyn rakenneuudistussuunnitelman muutokset käsiteltiin komission kanssa, Saksa hyväksyi ne, ja sen jälkeen ne esitettiin komissiolle 30 päivänä huhtikuuta 2009 rakenneuudistussuunnitelman muutoksena. Kolme viidestä WestLB:n osakkaasta ei kuitenkaan ole vielä virallisesti vahvistanut muutettua suunnitelmaa. Siksi rakenneuudistussuunnitelmaa ei voi pitää sitovana, vaikka Saksa ja omistajat ovat hyväksyneet sen. Menettelyn aikana komissio totesi, että omistajat eivät pystyneet noudattamaan hyväksytyn rakenneuudistussuunnitelman alkuperäistä aikataulua ja että päätöksentekoelinten aikataulut viivästyttivät menettelyä. Siksi komissio pitää välttämättömänä tiettyjen ehtojen liittämistä päätökseensä.

| (43) | Kun otetaan huomioon ehdotettujen rakenneuudistustoimenpiteiden monitahoisuus ja niiden tiukka toteuttamisaikataulu, komission mielestä on välttämätöntä, että rakenneuudistuksen toteuttamista valvoo asiantuntija (edunvalvoja), joka ilmoittaa komissiolle aloitetuista toimenpiteistä. Kyseisen asiantuntijan nimittäminen on erityisen tärkeää ennen kaikkea siksi, että komissio sallii rakenneuudistuksen toteuttamisen aikataulun suhteen tiettyä joustavuutta. Osuuksien myynti on periaatteessa saatettava päätökseen [(helmi–toukokuuhun)] 2010 mennessä. Sitä voidaan kuitenkin lykätä, jos WestLB osoittaa, että myynti olisi ollut mahdollinen vain kirjanpitoarvoa alhaisempaan myyntihintaan. Päätöksessä varataan lisäksi mahdollisuus rajoitettuun menettelyyn perustuvaan myyntiin (freihändiger Verkauf) tai osavaltiopankkien konsolidointiin Saksassa ja sallitaan siten poikkeuksia tarjouskilpailumenettelystä. Asiantuntijan pitäisi valvoa rakenneuudistuksen toteuttamista, raportoida rakenneuudistusjakson aikana sallitun joustavuuden puitteissa tehdyistä päätöksistä ja helpottaa viestintää komission kanssa. |
| --- | --- |

(43)

Kun otetaan huomioon ehdotettujen rakenneuudistustoimenpiteiden monitahoisuus ja niiden tiukka toteuttamisaikataulu, komission mielestä on välttämätöntä, että rakenneuudistuksen toteuttamista valvoo asiantuntija (edunvalvoja), joka ilmoittaa komissiolle aloitetuista toimenpiteistä. Kyseisen asiantuntijan nimittäminen on erityisen tärkeää ennen kaikkea siksi, että komissio sallii rakenneuudistuksen toteuttamisen aikataulun suhteen tiettyä joustavuutta. Osuuksien myynti on periaatteessa saatettava päätökseen [(helmi–toukokuuhun)] 2010 mennessä. Sitä voidaan kuitenkin lykätä, jos WestLB osoittaa, että myynti olisi ollut mahdollinen vain kirjanpitoarvoa alhaisempaan myyntihintaan. Päätöksessä varataan lisäksi mahdollisuus rajoitettuun menettelyyn perustuvaan myyntiin (freihändiger Verkauf) tai osavaltiopankkien konsolidointiin Saksassa ja sallitaan siten poikkeuksia tarjouskilpailumenettelystä. Asiantuntijan pitäisi valvoa rakenneuudistuksen toteuttamista, raportoida rakenneuudistusjakson aikana sallitun joustavuuden puitteissa tehdyistä päätöksistä ja helpottaa viestintää komission kanssa.

3.   SAKSAN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISESTA TEHDYSTÄ PÄÄTÖKSESTÄ

| (44) | Vastauksena menettelyn aloittamisesta tehtyyn päätökseen Saksa ilmoitti kantansa valtiontukisääntöjen mukaiseen arviointiin. |
| --- | --- |

(44)

Vastauksena menettelyn aloittamisesta tehtyyn päätökseen Saksa ilmoitti kantansa valtiontukisääntöjen mukaiseen arviointiin.

| (45) | Valtiontuen määrän laskemisen suhteen Saksa on toisin kuin komissio sitä mieltä, että tukimäärän laskemisen kannalta ratkaiseva on ainoastaan riskisuojan antamisen ja julkisen ilmoittamisen ajankohta eikä myöhempi ajankohta, jolloin väliaikainen rakenne muutettiin pysyväksi rakenteeksi. |
| --- | --- |

(45)

Valtiontuen määrän laskemisen suhteen Saksa on toisin kuin komissio sitä mieltä, että tukimäärän laskemisen kannalta ratkaiseva on ainoastaan riskisuojan antamisen ja julkisen ilmoittamisen ajankohta eikä myöhempi ajankohta, jolloin väliaikainen rakenne muutettiin pysyväksi rakenteeksi.

| (46) | Riskisuojan luonteesta Saksa toteaa, että siirtyminen väliaikaisesta pysyvään rakenteeseen on epäolennaista. Asianomainen komission tutkima toimenpiteen hyväksymisen edellytys, nimittäin sen peruttavuus, täyttyy, vaikka riskisuoja ei ollut määräaikainen. |
| --- | --- |

(46)

Riskisuojan luonteesta Saksa toteaa, että siirtyminen väliaikaisesta pysyvään rakenteeseen on epäolennaista. Asianomainen komission tutkima toimenpiteen hyväksymisen edellytys, nimittäin sen peruttavuus, täyttyy, vaikka riskisuoja ei ollut määräaikainen.

| (47) | Tukimäärän osalta Saksa katsoo, että vaikeuksissa olevalle yritykselle annettavan takauksen tukiosuus on yhtä suuri kuin se summa, joka takauksella tosiasiassa katetaan, vain silloin kun täydellinen menetys on erittäin todennäköinen. Sekä WestLB:n tekemä laskelma, joka esitettiin Saksan pankkialan valvontaviranomaiselle ja Deutsche Bundesbankille joulukuussa 2007 ja tammikuussa 2008 ja jonka mukaan salkun odotettu nimellinen arvonlasku oli tammikuun lopussa 2008 [...] miljoonaa euroa, että Morgan Stanleyn helmikuussa 2008 tekemä laskelma, joka antoi tulokseksi huomattavasti suuremman noin [...] miljardin euron arvon, olisivat kuitenkin olleet selvästi 5 miljardin euron nimellismäärää alhaisempia. Tämän vuoksi ei voida päätellä, että täydellinen menetys oli hyvin todennäköinen. Lisäksi WestLB:n laskelma perustuu jo huonon tilanteen skenaarioon, koska kaikkien arvioitujen välineiden nykyisiä luokituksia on laskettu kaksi porrasta, kun taas Morgan Stanleyn lausunto, jossa ennakoitiin muiden poikkeavien oletusten lisäksi luokituksen neljän portaan laskua, oli liian pessimistinen. |
| --- | --- |

(47)

Tukimäärän osalta Saksa katsoo, että vaikeuksissa olevalle yritykselle annettavan takauksen tukiosuus on yhtä suuri kuin se summa, joka takauksella tosiasiassa katetaan, vain silloin kun täydellinen menetys on erittäin todennäköinen. Sekä WestLB:n tekemä laskelma, joka esitettiin Saksan pankkialan valvontaviranomaiselle ja Deutsche Bundesbankille joulukuussa 2007 ja tammikuussa 2008 ja jonka mukaan salkun odotettu nimellinen arvonlasku oli tammikuun lopussa 2008 [...] miljoonaa euroa, että Morgan Stanleyn helmikuussa 2008 tekemä laskelma, joka antoi tulokseksi huomattavasti suuremman noin [...] miljardin euron arvon, olisivat kuitenkin olleet selvästi 5 miljardin euron nimellismäärää alhaisempia. Tämän vuoksi ei voida päätellä, että täydellinen menetys oli hyvin todennäköinen. Lisäksi WestLB:n laskelma perustuu jo huonon tilanteen skenaarioon, koska kaikkien arvioitujen välineiden nykyisiä luokituksia on laskettu kaksi porrasta, kun taas Morgan Stanleyn lausunto, jossa ennakoitiin muiden poikkeavien oletusten lisäksi luokituksen neljän portaan laskua, oli liian pessimistinen.

| (48) | Oikeusperustan osalta Saksa väittää, että tuki voidaan katsoa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuvaksi, koska sen myöntämisen aikaan talouselämässä oli vakava häiriö ja WestLB:n riskisuojaa, jolla on systeeminen merkitys, käytetään myös talouselämän vakavan häiriön poistamiseen. Toimenpide on lisäksi tarkoituksenmukainen, tarpeellinen ja oikeasuhteinen. |
| --- | --- |

(48)

Oikeusperustan osalta Saksa väittää, että tuki voidaan katsoa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuvaksi, koska sen myöntämisen aikaan talouselämässä oli vakava häiriö ja WestLB:n riskisuojaa, jolla on systeeminen merkitys, käytetään myös talouselämän vakavan häiriön poistamiseen. Toimenpide on lisäksi tarkoituksenmukainen, tarpeellinen ja oikeasuhteinen.

| (49) | Tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla Saksa toteaa, että rakenneuudistussuunnitelmassa ei suunnitella vain lisäparannuksia vaan myös WestLB:n omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin huomattavaa vähentämistä, sen riskiprofiilin selvää parannusta ja tuottojen vakauttamista. |
| --- | --- |

(49)

Tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla Saksa toteaa, että rakenneuudistussuunnitelmassa ei suunnitella vain lisäparannuksia vaan myös WestLB:n omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin huomattavaa vähentämistä, sen riskiprofiilin selvää parannusta ja tuottojen vakauttamista.

| (50) | Lopuksi Saksa mainitsee, että mahdollisen kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi suunnitellut toimenpiteet eivät ole tarpeen pitkäaikaisen kannattavuuden palauttamiseksi ja että niiden kokonaismäärä suhteessa saatuun tukeen on selvästi suurempi kuin vertailukelpoisissa tapauksissa, kuten Crédit Lyonnais II (19), Banco di Napoli, Crédit Foncier de France, Societé Marseillaise de Crédit, BAWAG P.S. K. (20), Bankgesellschaft Berlin (21) ja IKB (22). |
| --- | --- |

(50)

Lopuksi Saksa mainitsee, että mahdollisen kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi suunnitellut toimenpiteet eivät ole tarpeen pitkäaikaisen kannattavuuden palauttamiseksi ja että niiden kokonaismäärä suhteessa saatuun tukeen on selvästi suurempi kuin vertailukelpoisissa tapauksissa, kuten Crédit Lyonnais II (19), Banco di Napoli, Crédit Foncier de France, Societé Marseillaise de Crédit, BAWAG P.S. K. (20), Bankgesellschaft Berlin (21) ja IKB (22).

4.   VALTIONTUKISÄÄNTÖJEN MUKAINEN ARVIOINTI

4.1   Valtiontuen olemassaolo

| (51) | Ensin oli tutkittava, ovatko toimenpiteet EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Kyseisen määräyksen mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä, on valtiontukea siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(51)

Ensin oli tutkittava, ovatko toimenpiteet EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Kyseisen määräyksen mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä, on valtiontukea siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (52) | On todettava, että riskisuojassa on kyse omistajien myöntämän pelastustuen jatkamisesta. Kuten 30 päivänä huhtikuuta 2008 tehdyssä päätöksessä jo todettiin, riskisuoja on valtiontukea. Saksa ei kiistä tätä. |
| --- | --- |

(52)

On todettava, että riskisuojassa on kyse omistajien myöntämän pelastustuen jatkamisesta. Kuten 30 päivänä huhtikuuta 2008 tehdyssä päätöksessä jo todettiin, riskisuoja on valtiontukea. Saksa ei kiistä tätä.

4.2   Tuen määrä

| (53) | Komissio ei voi yhtyä Saksan näkemykseen, jonka mukaan tuen määrä olisi laskettava odotetun tappion perusteella. |
| --- | --- |

(53)

Komissio ei voi yhtyä Saksan näkemykseen, jonka mukaan tuen määrä olisi laskettava odotetun tappion perusteella.

| (54) | Menetelmistä komissio vahvistaa, että riskisuoja hyväksyttiin peruttavuutensa vuoksi pelastustueksi. Riskisuojan muuttaminen pysyväksi rakenteeksi edellyttää tuen määrän uutta laskentaa rakenneuudistusvaiheessa. Vaikka menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä kehotettiin toimittamaan uudet arviot odotetuista tappioista, niitä ei toimitettu, vaikka saatavilla on ajantasaisempia lukuja, jotka tuensaaja olisi voinut toimittaa. Morgan Stanleyn lausunto, jossa mainitaan selvästi suurempi noin [...] miljardin euron arvo, osoittaa, miten erilaisiin tuloksiin tällaiset laskelmat johtavat menetelmästä ja niiden perustana olevista oletuksista riippuen. |
| --- | --- |

(54)

Menetelmistä komissio vahvistaa, että riskisuoja hyväksyttiin peruttavuutensa vuoksi pelastustueksi. Riskisuojan muuttaminen pysyväksi rakenteeksi edellyttää tuen määrän uutta laskentaa rakenneuudistusvaiheessa. Vaikka menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä kehotettiin toimittamaan uudet arviot odotetuista tappioista, niitä ei toimitettu, vaikka saatavilla on ajantasaisempia lukuja, jotka tuensaaja olisi voinut toimittaa. Morgan Stanleyn lausunto, jossa mainitaan selvästi suurempi noin [...] miljardin euron arvo, osoittaa, miten erilaisiin tuloksiin tällaiset laskelmat johtavat menetelmästä ja niiden perustana olevista oletuksista riippuen.

| (55) | Komissio muistuttaa lisäksi, että se tuli Sachsen LB:tä koskevassa päätöksessään (23) siihen tulokseen, että markkinataloussijoittaja ottaisi odotettavissa olevia tappioita arvioidessaan tämänhetkisen ennakoimattoman rahoitusmarkkinatilanteen vuoksi lähtökohdaksi vähintään pessimistisen skenaarion. Siksi komissio ei ole Saksan kanssa samaa mieltä siitä, että Morgan Stanleyn lausunnon poikkeavat oletukset olivat liian pessimistisiä ja että WestLB otti jo huomioon huonon tilanteen skenaarion, sillä vasta voimakkaampi luokituksen lasku vaikuttaa tuntuvasti odotettuihin tappioihin. Tämä johtopäätös on asiassa Bankgesellschaft Berlin tehdyn päätöksen mukainen (24). |
| --- | --- |

(55)

Komissio muistuttaa lisäksi, että se tuli Sachsen LB:tä koskevassa päätöksessään (23) siihen tulokseen, että markkinataloussijoittaja ottaisi odotettavissa olevia tappioita arvioidessaan tämänhetkisen ennakoimattoman rahoitusmarkkinatilanteen vuoksi lähtökohdaksi vähintään pessimistisen skenaarion. Siksi komissio ei ole Saksan kanssa samaa mieltä siitä, että Morgan Stanleyn lausunnon poikkeavat oletukset olivat liian pessimistisiä ja että WestLB otti jo huomioon huonon tilanteen skenaarion, sillä vasta voimakkaampi luokituksen lasku vaikuttaa tuntuvasti odotettuihin tappioihin. Tämä johtopäätös on asiassa Bankgesellschaft Berlin tehdyn päätöksen mukainen (24).

| (56) | Lisäksi komissio katsoo, että 5 miljardin euron takaus, jonka avulla pankki pystyi poistamaan taseestaan 23 miljardin euron salkun, vastasi tässä tapauksessa vaikutukseltaan ja tunnusmerkeiltään pääomanlisäystä. Siksi tuen määrä vastaa pääomaa, joka olisi tarvittu salkun saman vakauttamisen saavuttamiseen (25). |
| --- | --- |

(56)

Lisäksi komissio katsoo, että 5 miljardin euron takaus, jonka avulla pankki pystyi poistamaan taseestaan 23 miljardin euron salkun, vastasi tässä tapauksessa vaikutukseltaan ja tunnusmerkeiltään pääomanlisäystä. Siksi tuen määrä vastaa pääomaa, joka olisi tarvittu salkun saman vakauttamisen saavuttamiseen (25).

| (57) | Komission vakiintuneen käytännön (26) ja vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan sekä EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (27) mukaan vaikeuksissa olevalle yritykselle annettavan takauksen tukiosuus voi olla yhtä suuri kuin summa, joka takauksella tosiasiassa katetaan (tässä tapauksessa 5 miljardia euroa). |
| --- | --- |

(57)

Komission vakiintuneen käytännön (26) ja vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan sekä EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (27) mukaan vaikeuksissa olevalle yritykselle annettavan takauksen tukiosuus voi olla yhtä suuri kuin summa, joka takauksella tosiasiassa katetaan (tässä tapauksessa 5 miljardia euroa).

| (58) | Arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla annetun komission tiedonannon (28) (jäljempänä ”tiedonanto arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä”) 39 kohdan mukaan tuen määrä on omaisuuserien siirtoarvon (joka perustuu yleensä omaisuuserien todelliseen taloudelliseen arvoon) ja markkinahinnan välinen erotus. Tästä syystä omaisuuserät olisi mahdollisuuksien mukaan arvostettava niiden kulloiseenkin markkina-arvoon. Koska Saksan antamien tietojen mukaan salkkuun sisältyneiden omaisuuserien markkinat ovat lähes täysin kuihtuneet, arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä annetussa tiedonannossa tarkoitettua markkina-arvoa ei voida markkinoiden puuttuessa määritellä. Siksi on oletettava, että tuen määrä vastaa takauksen määrää (5 miljardia euroa). |
| --- | --- |

(58)

Arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla annetun komission tiedonannon (28) (jäljempänä ”tiedonanto arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä”) 39 kohdan mukaan tuen määrä on omaisuuserien siirtoarvon (joka perustuu yleensä omaisuuserien todelliseen taloudelliseen arvoon) ja markkinahinnan välinen erotus. Tästä syystä omaisuuserät olisi mahdollisuuksien mukaan arvostettava niiden kulloiseenkin markkina-arvoon. Koska Saksan antamien tietojen mukaan salkkuun sisältyneiden omaisuuserien markkinat ovat lähes täysin kuihtuneet, arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä annetussa tiedonannossa tarkoitettua markkina-arvoa ei voida markkinoiden puuttuessa määritellä. Siksi on oletettava, että tuen määrä vastaa takauksen määrää (5 miljardia euroa).

| (59) | Lisäksi [(0,2–1,0)] prosentin takausprovisio on selvästi pienempi kuin korvaus, jota markkinataloussijoittaja odottaisi arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä annetun tiedonannon mukaan (29). |
| --- | --- |

(59)

Lisäksi [(0,2–1,0)] prosentin takausprovisio on selvästi pienempi kuin korvaus, jota markkinataloussijoittaja odottaisi arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä annetun tiedonannon mukaan (29).

| (60) | Siksi tuen taloudellinen arvo on huomattavasti suurempi kuin Saksan arvioimat odotetut tappiot ja Morgan Stanleyn laskema [...] miljardin euron määrä. Edellä esitetyn perusteella tuen määrä vastaa kaiken todennäköisyyden mukaan 5 miljardin euron nimellisarvoa. |
| --- | --- |

(60)

Siksi tuen taloudellinen arvo on huomattavasti suurempi kuin Saksan arvioimat odotetut tappiot ja Morgan Stanleyn laskema [...] miljardin euron määrä. Edellä esitetyn perusteella tuen määrä vastaa kaiken todennäköisyyden mukaan 5 miljardin euron nimellisarvoa.

4.3   Tuen yhteismarkkinoille soveltuvuuden tutkimiseen liittyvä oikeusperusta

| (61) | Päätöksessä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta todettiin, että tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille on arvioitava EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Lisäksi komissio tutki, pitäisikö toimenpide arvioida perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan tukea jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Komissio totesi, että subprime-markkinoiden kriisi ajankohtana, jolloin tukitoimenpide WestLB:n hyväksi toteutettiin, ei vielä ollut johtanut 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun talouden vakavaan häiriöön. Lisäksi Saksa ei ole esittänyt komissiolle todisteita siitä, että valtiontuen myöntämättä jättäminen WestLB:lle olisi johtanut tällaiseen vakavaan häiriöön. |
| --- | --- |

(61)

Päätöksessä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta todettiin, että tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille on arvioitava EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Lisäksi komissio tutki, pitäisikö toimenpide arvioida perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan tukea jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Komissio totesi, että subprime-markkinoiden kriisi ajankohtana, jolloin tukitoimenpide WestLB:n hyväksi toteutettiin, ei vielä ollut johtanut 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun talouden vakavaan häiriöön. Lisäksi Saksa ei ole esittänyt komissiolle todisteita siitä, että valtiontuen myöntämättä jättäminen WestLB:lle olisi johtanut tällaiseen vakavaan häiriöön.

| (62) | Sillä välin komissio on kolmessa tiedonannossa (30) ja Saksan pankkien pelastuspaketin (31) hyväksymisen yhteydessä vahvistanut, että Saksan talouselämää uhkaa vakava häiriö ja että toimenpiteet pankkien tukemiseksi ovat asianmukaisia tämän häiriön poistamiseksi. Siksi tukitoimenpidettä pitäisi arvioida EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(62)

Sillä välin komissio on kolmessa tiedonannossa (30) ja Saksan pankkien pelastuspaketin (31) hyväksymisen yhteydessä vahvistanut, että Saksan talouselämää uhkaa vakava häiriö ja että toimenpiteet pankkien tukemiseksi ovat asianmukaisia tämän häiriön poistamiseksi. Siksi tukitoimenpidettä pitäisi arvioida EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla.

| (63) | Kuten komissio totesi kolmessa tämänhetkiseen finanssikriisiin liittyvässä tiedonannossaan (32), pankkien tukemiseen tarkoitettuja tämänhetkisessä kriisissä toteutettuja tukitoimenpiteitä olisi arvioitava pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen periaatteiden mukaisesti siten, että samalla otetaan huomioon rahoitusmarkkinoiden järjestelmäkriisin erityispiirteet (33). Pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaan valtiontuet voidaan hyväksyä vain silloin, kun elinkelpoisuuden palauttamiseksi tehdään laajamittainen rakenneuudistus, tuensaaja maksaa kohtuullisen osuuden rakenneuudistuksen kustannuksista ja toteutetaan toimenpiteitä kilpailun mahdollisen vääristymisen ehkäisemiseksi. Siksi nämä suuntaviivat soveltuvat myös WestLB:n rakenneuudistuksen arvioimiseen kriisin yhteydessä. Nykykriisin luonteen ja laajuuden vuoksi on kuitenkin lisäksi otettava huomioon tietyt näkökohdat, jotka liittyvät tämänhetkisiin markkinaolosuhteisiin. Siksi pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen periaatteita on niitä WestLB:n rakenneuudistukseen sovellettaessa mukautettava nykyiseen kriisiin. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä näissä suuntaviivoissa esitettyihin tuensaajan omaa rahoitusosuutta koskeviin sääntöihin. Koska WestLB:n ulkoinen rahoitus on [...], suuntaviivoissa tavoitteeksi asetettua 50 prosentin omarahoitusosuutta tuskin saavutetaan, ja komissio myöntää, että rahoitusmarkkinoiden järjestelmäkriisin jatkuessa ei olisi tarkoituksenmukaista vaatia tarkkana määränä ilmaistavaa omaa rahoitusosuutta. Lisäksi on tarvittaessa arvioitava uudelleen kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden sisältöä ja toteuttamista, sikäli kuin WestLB tarvitsee mahdollisesti lisää aikaa niiden toteuttamiseen markkinaolosuhteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(63)

Kuten komissio totesi kolmessa tämänhetkiseen finanssikriisiin liittyvässä tiedonannossaan (32), pankkien tukemiseen tarkoitettuja tämänhetkisessä kriisissä toteutettuja tukitoimenpiteitä olisi arvioitava pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen periaatteiden mukaisesti siten, että samalla otetaan huomioon rahoitusmarkkinoiden järjestelmäkriisin erityispiirteet (33). Pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaan valtiontuet voidaan hyväksyä vain silloin, kun elinkelpoisuuden palauttamiseksi tehdään laajamittainen rakenneuudistus, tuensaaja maksaa kohtuullisen osuuden rakenneuudistuksen kustannuksista ja toteutetaan toimenpiteitä kilpailun mahdollisen vääristymisen ehkäisemiseksi. Siksi nämä suuntaviivat soveltuvat myös WestLB:n rakenneuudistuksen arvioimiseen kriisin yhteydessä. Nykykriisin luonteen ja laajuuden vuoksi on kuitenkin lisäksi otettava huomioon tietyt näkökohdat, jotka liittyvät tämänhetkisiin markkinaolosuhteisiin. Siksi pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen periaatteita on niitä WestLB:n rakenneuudistukseen sovellettaessa mukautettava nykyiseen kriisiin. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä näissä suuntaviivoissa esitettyihin tuensaajan omaa rahoitusosuutta koskeviin sääntöihin. Koska WestLB:n ulkoinen rahoitus on [...], suuntaviivoissa tavoitteeksi asetettua 50 prosentin omarahoitusosuutta tuskin saavutetaan, ja komissio myöntää, että rahoitusmarkkinoiden järjestelmäkriisin jatkuessa ei olisi tarkoituksenmukaista vaatia tarkkana määränä ilmaistavaa omaa rahoitusosuutta. Lisäksi on tarvittaessa arvioitava uudelleen kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden sisältöä ja toteuttamista, sikäli kuin WestLB tarvitsee mahdollisesti lisää aikaa niiden toteuttamiseen markkinaolosuhteiden vuoksi.

| (64) | Kannattavuuden palauttamiseksi tarvittavan rakenneuudistuksen laajuus on kahden tämänhetkiseen finanssikriisiin liittyvän tiedonannon (34) mukaan toisaalta suoraan yhteydessä WestLB:lle annetun tuen laajuuteen ja määrään ja toisaalta sen liiketoimintamallin vakauteen. |
| --- | --- |

(64)

Kannattavuuden palauttamiseksi tarvittavan rakenneuudistuksen laajuus on kahden tämänhetkiseen finanssikriisiin liittyvän tiedonannon (34) mukaan toisaalta suoraan yhteydessä WestLB:lle annetun tuen laajuuteen ja määrään ja toisaalta sen liiketoimintamallin vakauteen.

4.4   Tuen soveltuvuuden arviointi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla

| (65) | Arvioitaessa tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla on tutkittava, täyttyvätkö seuraavat pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa määrätyt rakenneuudistustukien hyväksymiseen liittyvät edellytykset: tuki perustuu rakenneuudistussuunnitelmaan, josta ilmenee selvästi, että yritys voi palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, tuki rajoittuu ajallisesti ja taloudellisesti välttämättömään vähimmäismäärään, ja saaja maksaa lisäksi kohtuullisen rahoitusosuuden rakenneuudistuksen kustannuksista sekä tuki ei vääristä kilpailua tavalla, joka on ristiriidassa yhteisen edun kanssa; komissio voi määrätä saajalle tähän liittyen ehtoja. |
| --- | --- |

(65)

Arvioitaessa tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla on tutkittava, täyttyvätkö seuraavat pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa määrätyt rakenneuudistustukien hyväksymiseen liittyvät edellytykset: tuki perustuu rakenneuudistussuunnitelmaan, josta ilmenee selvästi, että yritys voi palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, tuki rajoittuu ajallisesti ja taloudellisesti välttämättömään vähimmäismäärään, ja saaja maksaa lisäksi kohtuullisen rahoitusosuuden rakenneuudistuksen kustannuksista sekä tuki ei vääristä kilpailua tavalla, joka on ristiriidassa yhteisen edun kanssa; komissio voi määrätä saajalle tähän liittyen ehtoja.

4.4.1   Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

| (66) | Pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 34 kohdan mukaan tukia voidaan myöntää vain, kun niiden edellytyksenä on rakenneuudistussuunnitelman toteuttaminen. Yksittäisten tukien tapauksessa rakenneuudistussuunnitelmalle on saatava komission etukäteishyväksyntä. Lisäksi komissio tutkii, mahdollistaako rakenneuudistussuunnitelma todennäköisesti pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen kohtuullisessa ajassa. Rakenneuudistussuunnitelman on oltava määräaikainen ja perustuttava realistisiin oletuksiin. Siinä on kuvattava olosuhteet, jotka johtivat yrityksen vaikeuksiin, jotta voidaan arvioida, ovatko ehdotetut toimenpiteet sopivia. Lisäksi rakenneuudistussuunnitelman on mahdollistettava yrityksen rakenteen uudistaminen, jonka avulla pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja mahdollisuus selviytyä itsenäisesti palautuvat. Tämä tarkoittaa sitä, että suunnitelman on lisäksi saatava yritys sellaiseen tilanteeseen, että se voi vastata itse kaikista kustannuksistaan, omaisuuserien arvon alentuminen ja rahoituskulut mukaan luettuina, ja saada pääomatuottoa, jonka ansiosta se voi kilpailla omin voimin. |
| --- | --- |

(66)

Pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 34 kohdan mukaan tukia voidaan myöntää vain, kun niiden edellytyksenä on rakenneuudistussuunnitelman toteuttaminen. Yksittäisten tukien tapauksessa rakenneuudistussuunnitelmalle on saatava komission etukäteishyväksyntä. Lisäksi komissio tutkii, mahdollistaako rakenneuudistussuunnitelma todennäköisesti pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen kohtuullisessa ajassa. Rakenneuudistussuunnitelman on oltava määräaikainen ja perustuttava realistisiin oletuksiin. Siinä on kuvattava olosuhteet, jotka johtivat yrityksen vaikeuksiin, jotta voidaan arvioida, ovatko ehdotetut toimenpiteet sopivia. Lisäksi rakenneuudistussuunnitelman on mahdollistettava yrityksen rakenteen uudistaminen, jonka avulla pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja mahdollisuus selviytyä itsenäisesti palautuvat. Tämä tarkoittaa sitä, että suunnitelman on lisäksi saatava yritys sellaiseen tilanteeseen, että se voi vastata itse kaikista kustannuksistaan, omaisuuserien arvon alentuminen ja rahoituskulut mukaan luettuina, ja saada pääomatuottoa, jonka ansiosta se voi kilpailla omin voimin.

| (67) | Komissio tukeutuu toimenpiteen arvioinnissaan Saksan toimittamiin tietoihin, kuten rakenneuudistussuunnitelmaan ja tämän suunnitelman mittaviin muutoksiin, jotka Saksa on toimittanut komissiolle samassa yhteydessä kuin tarkan aikataulun tiettyjen omaisuuserien myynnistä menettelyn myöhemmässä vaiheessa komission kanssa käytyjen keskusteluiden jälkeen. |
| --- | --- |

(67)

Komissio tukeutuu toimenpiteen arvioinnissaan Saksan toimittamiin tietoihin, kuten rakenneuudistussuunnitelmaan ja tämän suunnitelman mittaviin muutoksiin, jotka Saksa on toimittanut komissiolle samassa yhteydessä kuin tarkan aikataulun tiettyjen omaisuuserien myynnistä menettelyn myöhemmässä vaiheessa komission kanssa käytyjen keskusteluiden jälkeen.

| (68) | Menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio totesi, ettei sille ollut selvää, voitiinko Saksan alussa toimittamia asiakirjoja pitää pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 32–51 kohdassa tarkoitettuna asianmukaisena rakenneuudistussuunnitelmana. Lisäksi se katsoi, että WestLB:n vaikea tilanne johtui muun muassa pankin omistajarakenteesta ja omistajien erilaisista eduista. Siksi komissio on sitä mieltä, että omistajanvaihdoksella, jonka pitäisi tapahtua vuoden 2011 loppuun mennessä avoimessa, läpinäkyvässä ja syrjimättömässä tarjouskilpailumenettelyssä, on keskeinen merkitys esiin tulleiden vaikeuksien ratkaisun ja pankin myönteisen taloudellisen kehityksen kannalta. |
| --- | --- |

(68)

Menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio totesi, ettei sille ollut selvää, voitiinko Saksan alussa toimittamia asiakirjoja pitää pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 32–51 kohdassa tarkoitettuna asianmukaisena rakenneuudistussuunnitelmana. Lisäksi se katsoi, että WestLB:n vaikea tilanne johtui muun muassa pankin omistajarakenteesta ja omistajien erilaisista eduista. Siksi komissio on sitä mieltä, että omistajanvaihdoksella, jonka pitäisi tapahtua vuoden 2011 loppuun mennessä avoimessa, läpinäkyvässä ja syrjimättömässä tarjouskilpailumenettelyssä, on keskeinen merkitys esiin tulleiden vaikeuksien ratkaisun ja pankin myönteisen taloudellisen kehityksen kannalta.

| (69) | WestLB ja sen omistajat ovat jo hyväksyneet tämän kohdan ja ovat tässä vaiheessa sitoutuneet esittämään 31 päivään joulukuuta 2008 mennessä näyttöä konkreettisesta omistajavaihdoksesta esimerkiksi aiesopimuksen muodossa. Saksan pyynnöstä määräaikaa pidennettiin 31 päivään maaliskuuta 2009 saakka. Saksa kuvasi 27 päivänä helmikuuta 2009 toimittamassaan väliraportissa (35) helmikuun loppuun 2009 mennessä saavutettuja edistysaskeleita. Parhaimmaksi katsottu ratkaisu oli se, että yhdistämällä osavaltiopankit WestLB ja Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) muodostetaan konsolidoitu alueiden välinen ryhmä, niin sanottu Landesbank Mitte. DekaBank Deutsche Girozentralen yhdistämistä tähän ryhmään ehdotettiin täydentävänä toimenpiteenä. Kumpikaan vaihtoehto ei kuitenkaan osoittautunut onnistuneeksi. Tähän oli monia syitä, joista yksi oli se, että WestLB:n omistajien edut poikkesivat toisistaan. Säästöpankkien ja NRW:n osavaltion edut ovat toisinaan täysin vastakkaisia, mikä osoittaa, että komission menettelyn aloittamisesta tekemässä päätöksessä tältä osin esittämä näkemys oli oikea ja että omistajanvaihdos on erittäin tärkeä pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta. |
| --- | --- |

(69)

WestLB ja sen omistajat ovat jo hyväksyneet tämän kohdan ja ovat tässä vaiheessa sitoutuneet esittämään 31 päivään joulukuuta 2008 mennessä näyttöä konkreettisesta omistajavaihdoksesta esimerkiksi aiesopimuksen muodossa. Saksan pyynnöstä määräaikaa pidennettiin 31 päivään maaliskuuta 2009 saakka. Saksa kuvasi 27 päivänä helmikuuta 2009 toimittamassaan väliraportissa (35) helmikuun loppuun 2009 mennessä saavutettuja edistysaskeleita. Parhaimmaksi katsottu ratkaisu oli se, että yhdistämällä osavaltiopankit WestLB ja Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) muodostetaan konsolidoitu alueiden välinen ryhmä, niin sanottu Landesbank Mitte. DekaBank Deutsche Girozentralen yhdistämistä tähän ryhmään ehdotettiin täydentävänä toimenpiteenä. Kumpikaan vaihtoehto ei kuitenkaan osoittautunut onnistuneeksi. Tähän oli monia syitä, joista yksi oli se, että WestLB:n omistajien edut poikkesivat toisistaan. Säästöpankkien ja NRW:n osavaltion edut ovat toisinaan täysin vastakkaisia, mikä osoittaa, että komission menettelyn aloittamisesta tekemässä päätöksessä tältä osin esittämä näkemys oli oikea ja että omistajanvaihdos on erittäin tärkeä pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta.

| (70) | Koska ensimmäinen yritys WestLB:n yksityistämiseksi epäonnistui, komissio halusi saada riittävän varmuuden siitä, että pankista voi jälleen tulla kannattava esitetyn rakenneuudistussuunnitelman avulla. |
| --- | --- |

(70)

Koska ensimmäinen yritys WestLB:n yksityistämiseksi epäonnistui, komissio halusi saada riittävän varmuuden siitä, että pankista voi jälleen tulla kannattava esitetyn rakenneuudistussuunnitelman avulla.

| (71) | Muutettu suunnitelma ei sisällä vain yksityiskohtaisia tietoja suunnitelluista toimenpiteistä, vaan siinä esitetään myös erilaisia tärkeitä toimenpiteitä, kuten taseen loppusumman ja riskipainotettujen omaisuuserien vähentäminen melkein 50 prosentilla, pankin myyminen kokonaisena tai osina avoimella tarjouskilpailumenettelyllä, lähes kaikkien tytäryritysten myynti, mukaan lukien Westdeutsche ImmobilienBank, ja useimpien toimipaikkojen lakkauttaminen. |
| --- | --- |

(71)

Muutettu suunnitelma ei sisällä vain yksityiskohtaisia tietoja suunnitelluista toimenpiteistä, vaan siinä esitetään myös erilaisia tärkeitä toimenpiteitä, kuten taseen loppusumman ja riskipainotettujen omaisuuserien vähentäminen melkein 50 prosentilla, pankin myyminen kokonaisena tai osina avoimella tarjouskilpailumenettelyllä, lähes kaikkien tytäryritysten myynti, mukaan lukien Westdeutsche ImmobilienBank, ja useimpien toimipaikkojen lakkauttaminen.

| (72) | Pankin myynti on saatava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä. WestLB:n omistajien on aloitettava viimeistään 31 päivänä elokuuta 2010 avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön tarjouskilpailumenettely ja tehtävä viimeistään [kesä–lokakuussa] 2011 kauppasopimus ostajan kanssa, niin että myynti voi tulla voimaan 1 päivään tammikuuta 2012 mennessä. Ensisijainen tavoite on äänioikeuksien täysimittainen siirto. Koska rahoitusmarkkinoilla voi kuitenkin esiintyä odottamattomia tilanteita ja koska omistajarakenteen muutosyritykset olivat tuloksettomia, komissio on hyväksynyt vaihtoehtoisia ratkaisuja, kuten äänioikeusenemmistön siirron. Vaikka Saksan osavaltiopankkien konsolidointi ei tähän mennessä ole tuottanut tulosta, komissio ei vastusta yleisemmällä tasolla toteutettavaa pankkien rakenneuudistusta eikä rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista osana laajempaa, koko Saksan osavaltiopankkisektorin rakenneuudistusta. Omistajanvaihdosta valvoo asiantuntija, jonka WestLB valitsee yhdessä komission kanssa. |
| --- | --- |

(72)

Pankin myynti on saatava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä. WestLB:n omistajien on aloitettava viimeistään 31 päivänä elokuuta 2010 avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön tarjouskilpailumenettely ja tehtävä viimeistään [kesä–lokakuussa] 2011 kauppasopimus ostajan kanssa, niin että myynti voi tulla voimaan 1 päivään tammikuuta 2012 mennessä. Ensisijainen tavoite on äänioikeuksien täysimittainen siirto. Koska rahoitusmarkkinoilla voi kuitenkin esiintyä odottamattomia tilanteita ja koska omistajarakenteen muutosyritykset olivat tuloksettomia, komissio on hyväksynyt vaihtoehtoisia ratkaisuja, kuten äänioikeusenemmistön siirron. Vaikka Saksan osavaltiopankkien konsolidointi ei tähän mennessä ole tuottanut tulosta, komissio ei vastusta yleisemmällä tasolla toteutettavaa pankkien rakenneuudistusta eikä rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista osana laajempaa, koko Saksan osavaltiopankkisektorin rakenneuudistusta. Omistajanvaihdosta valvoo asiantuntija, jonka WestLB valitsee yhdessä komission kanssa.

| (73) | Pankin myyntiä helpotetaan sitä ennen toteutettavalla liiketoimintaprosessien eriyttämisellä ja toiminnan järjestämisellä kolmeen ydinliiketoiminta-alaan, jotka tarjotaan myyntiin sekä yksittäin että kokonaisuutena tarjouskilpailumenettelyssä. Lisäksi WestLB:n taseen loppusummaa ja riskipainotettuja omaisuuseriä vähennetään suhteessa vuoden 2007 tilinpäätöksen tasoon vuoden 2010 maaliskuun loppuun mennessä 25 prosenttia ja vuoden 2011 maaliskuun loppuun mennessä 50 prosenttia. |
| --- | --- |

(73)

Pankin myyntiä helpotetaan sitä ennen toteutettavalla liiketoimintaprosessien eriyttämisellä ja toiminnan järjestämisellä kolmeen ydinliiketoiminta-alaan, jotka tarjotaan myyntiin sekä yksittäin että kokonaisuutena tarjouskilpailumenettelyssä. Lisäksi WestLB:n taseen loppusummaa ja riskipainotettuja omaisuuseriä vähennetään suhteessa vuoden 2007 tilinpäätöksen tasoon vuoden 2010 maaliskuun loppuun mennessä 25 prosenttia ja vuoden 2011 maaliskuun loppuun mennessä 50 prosenttia.

| (74) | Tutkimukset ovat lisäksi vahvistaneet, että WestLB on järjestänyt liiketoimintaansa uudelleen. Se on vetäytynyt tappiollisesta liiketoiminnasta, kuten sijoitusten hoidosta ja kaupankäynnistä omaan lukuun, jotka saivat aikaan kriisin, ja asettanut jälleen painopisteen asiakkaisiin liittyvään liiketoimintaan. WestLB:n muutetun rakenneuudistussuunnitelman mukaan pankki keskittää liiketoimintansa jälleen NRW:n osavaltioon ja Saksaan lopettamalla yli 20 toimipaikkaa ja tytäryritystä ja palauttaa painopisteen seuraaville liiketoiminta-alueille: Transaction Banking, säästöpankkien kanssa tehtävä yhteistyö ja lainat keskisuurille yrityksille (Verbund/Mittelstand) sekä pääomamarkkinat, yritysasiakkaat ja strukturoitu rahoitus. Luopumalla riskialttiista liiketoiminnasta ja palaamalla vähemmän volatiiliin liiketoimintaan, johon kuuluvat Transaction Banking sekä säästöpankkien, yksityisasiakkaiden ja keskisuurten yritysten kanssa tehtävä yhteistyö, lisätään pitkällä aikavälillä kestävän liiketoiminnan osuutta WestLB:n kokonaisliiketoiminnasta ja edesautetaan pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista. Komissio toteaa, että WestLB poikkeaa muutetulla rakennemuutossuunnitelmallaan olennaisilta osin tähänastisesta liiketoimintamallistaan. Siksi rakennemuutossuunnitelma merkitsee olennaista muutosta toiminta-ajatukseen, joka ei ole aiemmin osoittautunut pitkällä aikavälillä kestäväksi. |
| --- | --- |

(74)

Tutkimukset ovat lisäksi vahvistaneet, että WestLB on järjestänyt liiketoimintaansa uudelleen. Se on vetäytynyt tappiollisesta liiketoiminnasta, kuten sijoitusten hoidosta ja kaupankäynnistä omaan lukuun, jotka saivat aikaan kriisin, ja asettanut jälleen painopisteen asiakkaisiin liittyvään liiketoimintaan. WestLB:n muutetun rakenneuudistussuunnitelman mukaan pankki keskittää liiketoimintansa jälleen NRW:n osavaltioon ja Saksaan lopettamalla yli 20 toimipaikkaa ja tytäryritystä ja palauttaa painopisteen seuraaville liiketoiminta-alueille: Transaction Banking, säästöpankkien kanssa tehtävä yhteistyö ja lainat keskisuurille yrityksille (Verbund/Mittelstand) sekä pääomamarkkinat, yritysasiakkaat ja strukturoitu rahoitus. Luopumalla riskialttiista liiketoiminnasta ja palaamalla vähemmän volatiiliin liiketoimintaan, johon kuuluvat Transaction Banking sekä säästöpankkien, yksityisasiakkaiden ja keskisuurten yritysten kanssa tehtävä yhteistyö, lisätään pitkällä aikavälillä kestävän liiketoiminnan osuutta WestLB:n kokonaisliiketoiminnasta ja edesautetaan pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista. Komissio toteaa, että WestLB poikkeaa muutetulla rakennemuutossuunnitelmallaan olennaisilta osin tähänastisesta liiketoimintamallistaan. Siksi rakennemuutossuunnitelma merkitsee olennaista muutosta toiminta-ajatukseen, joka ei ole aiemmin osoittautunut pitkällä aikavälillä kestäväksi.

| (75) | Komissio ottaa huomioon myös kustannusten vähennystoimenpiteet, jotka on tarkoitus toteuttaa vuoden 2010 loppuun mennessä. Lisäksi WestLB on ryhtynyt toimenpiteisiin riskinhallintansa parantamiseksi ja parantanut riskiprofiiliaan huomattavasti. Komissio tutki myös rakenneuudistussuunnitelman perustana olevat oletukset eikä epäile niiden realistisuutta. Siksi komissio katsoo, että muutetusta rakennemuutossuunnitelmasta käy selvästi ilmi, että WestLB voi palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa. |
| --- | --- |

(75)

Komissio ottaa huomioon myös kustannusten vähennystoimenpiteet, jotka on tarkoitus toteuttaa vuoden 2010 loppuun mennessä. Lisäksi WestLB on ryhtynyt toimenpiteisiin riskinhallintansa parantamiseksi ja parantanut riskiprofiiliaan huomattavasti. Komissio tutki myös rakenneuudistussuunnitelman perustana olevat oletukset eikä epäile niiden realistisuutta. Siksi komissio katsoo, että muutetusta rakennemuutossuunnitelmasta käy selvästi ilmi, että WestLB voi palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa.

4.4.2   Tuen rajaaminen välttämättömään

| (76) | Epäilyt, jotka liittyvät tuen rajaamiseen välttämättömään, voitiin poistaa. Nyt voidaan päätellä, että tuki on rajattu välttämättömään ja että merkittävä osuus kustannuksista maksetaan tuensaajan omista varoista. On hyväksyttävä, että pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdassa tavoitteeksi asetettua 50 prosentin omarahoitusosuutta on mukautettava tämänhetkisessä kriisissä toteutettavan WestLB:n rakenneuudistuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(76)

Epäilyt, jotka liittyvät tuen rajaamiseen välttämättömään, voitiin poistaa. Nyt voidaan päätellä, että tuki on rajattu välttämättömään ja että merkittävä osuus kustannuksista maksetaan tuensaajan omista varoista. On hyväksyttävä, että pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdassa tavoitteeksi asetettua 50 prosentin omarahoitusosuutta on mukautettava tämänhetkisessä kriisissä toteutettavan WestLB:n rakenneuudistuksen yhteydessä.

| (77) | Komissio katsoo, että pankki vastaa itse rakenneuudistuskustannuksista myymällä omaisuuserät ja tytäryritykset niin pitkälti kuin se on mahdollista nykyisissä olosuhteissa. Näillä myynneillä on kahtalainen vaikutus: Toisaalta riskipainotettujen omaisuuserien määrä vähenee, jolloin pääomaa vapautuu ja vakavaraisuussuhde paranee. Toisaalta myynti lisää likviditeettiä, jota voidaan käyttää rakenneuudistuksen rahoittamiseen tai likviditeettiperustan vahvistamiseen (36). Osa näistä odotettavissa olevista pääomavirroista on jo toteutunut ja osa toteutuu lähitulevaisuudessa. Vaikka komissio jättää huomiotta odotettavissa olevat pääomavirrat, jotka voivat toteutua vasta vuonna 2011, ja varovaisuuden vuoksi olettaa, että mahdollisesti kaikissa myynneissä ei saavuteta odotettavissa olevia tuottoja, se kuitenkin päättelee, että pankin omaa rahoitusosuutta voidaan pitää huomattavana. |
| --- | --- |

(77)

Komissio katsoo, että pankki vastaa itse rakenneuudistuskustannuksista myymällä omaisuuserät ja tytäryritykset niin pitkälti kuin se on mahdollista nykyisissä olosuhteissa. Näillä myynneillä on kahtalainen vaikutus: Toisaalta riskipainotettujen omaisuuserien määrä vähenee, jolloin pääomaa vapautuu ja vakavaraisuussuhde paranee. Toisaalta myynti lisää likviditeettiä, jota voidaan käyttää rakenneuudistuksen rahoittamiseen tai likviditeettiperustan vahvistamiseen (36). Osa näistä odotettavissa olevista pääomavirroista on jo toteutunut ja osa toteutuu lähitulevaisuudessa. Vaikka komissio jättää huomiotta odotettavissa olevat pääomavirrat, jotka voivat toteutua vasta vuonna 2011, ja varovaisuuden vuoksi olettaa, että mahdollisesti kaikissa myynneissä ei saavuteta odotettavissa olevia tuottoja, se kuitenkin päättelee, että pankin omaa rahoitusosuutta voidaan pitää huomattavana.

| (78) | Huolimatta omaa rahoitusosuutta koskevan tavoitteen mukauttamisesta komissio vaatii edelleen mahdollisimman suurta rahoitusosuutta osakkailta (toisin sanoen vastuun jakamista). Tämä merkitsee sitä, että myös hybridipääomansijoittajien on osallistuttava pankin rakenneuudistukseen. Komissio katsoo, että tapauksissa, joissa on myönnetty valtiontukea, oman pääoman rahastojen purkaminen hybridipääomaan liittyvien koronmaksujen hoitamiseksi ja tappioihin osallistumisen välttämiseksi on ongelmallista kahdesta syystä. Ensinnäkin valtiontuki ei tällaisissa tapauksissa olisi todennäköisesti rajattu välttämättömään. Periaate, jonka mukaan valtiontuki on rajattava välttämättömään, on tukipolitiikan yleisperiaate. Rahastojen purkaminen hybridipääoman korkojen maksamiseksi on suora oman pääoman otto, jonka kautta pääomapohjan vahvistamiseen tarvittava määrä ja siten tuen määrä lisääntyvät. Toiseksi tämä on ristiriidassa vastuun jakamiseen liittyvän periaatteen kanssa ja lisää moraalikatoa. Jos hybridipääoman korkoja maksetaan, vaikka siihen ei ole oikeudellista velvoitetta, tämä suojelee hybridipääoman omistajia tappioiden seurauksilta; samaan aikaan ne eivät ole täysin alttiina riskeille, jotka ne ovat ottaneet investoimalla jo luontaisesti riskialttiisiin ja riskin vuoksi paremman korvauksen tuottaviin välineisiin. Lisäksi hybridipääomavälineet osallistuvat tappioihin. Siksi komissio vaatii, että tällaisiin välineisiin liittyvät koronmaksut kielletään WestLB:n myymiseen saakka, jos tappioita syntyy, ja että välineet osallistuvat tappioihin tilanteessa, jossa pankki tekee tappiota, ellei oman pääoman rahastoja pureta. Tämä koskee erityisesti WestLB:tä, koska pankki on tarkoitus myydä ja koska sijoittajien luottamuksella nykyisiin omistajiin ei ole kovinkaan suurta merkitystä (37). |
| --- | --- |

(78)

Huolimatta omaa rahoitusosuutta koskevan tavoitteen mukauttamisesta komissio vaatii edelleen mahdollisimman suurta rahoitusosuutta osakkailta (toisin sanoen vastuun jakamista). Tämä merkitsee sitä, että myös hybridipääomansijoittajien on osallistuttava pankin rakenneuudistukseen. Komissio katsoo, että tapauksissa, joissa on myönnetty valtiontukea, oman pääoman rahastojen purkaminen hybridipääomaan liittyvien koronmaksujen hoitamiseksi ja tappioihin osallistumisen välttämiseksi on ongelmallista kahdesta syystä. Ensinnäkin valtiontuki ei tällaisissa tapauksissa olisi todennäköisesti rajattu välttämättömään. Periaate, jonka mukaan valtiontuki on rajattava välttämättömään, on tukipolitiikan yleisperiaate. Rahastojen purkaminen hybridipääoman korkojen maksamiseksi on suora oman pääoman otto, jonka kautta pääomapohjan vahvistamiseen tarvittava määrä ja siten tuen määrä lisääntyvät. Toiseksi tämä on ristiriidassa vastuun jakamiseen liittyvän periaatteen kanssa ja lisää moraalikatoa. Jos hybridipääoman korkoja maksetaan, vaikka siihen ei ole oikeudellista velvoitetta, tämä suojelee hybridipääoman omistajia tappioiden seurauksilta; samaan aikaan ne eivät ole täysin alttiina riskeille, jotka ne ovat ottaneet investoimalla jo luontaisesti riskialttiisiin ja riskin vuoksi paremman korvauksen tuottaviin välineisiin. Lisäksi hybridipääomavälineet osallistuvat tappioihin. Siksi komissio vaatii, että tällaisiin välineisiin liittyvät koronmaksut kielletään WestLB:n myymiseen saakka, jos tappioita syntyy, ja että välineet osallistuvat tappioihin tilanteessa, jossa pankki tekee tappiota, ellei oman pääoman rahastoja pureta. Tämä koskee erityisesti WestLB:tä, koska pankki on tarkoitus myydä ja koska sijoittajien luottamuksella nykyisiin omistajiin ei ole kovinkaan suurta merkitystä (37).

| (79) | Siksi komissio katsoo, että WestLB maksaa mahdollisimman suuren oman rahoitusosuuden rakenneuudistuksesta, vaikka 50 prosentin tavoitetta ei luultavasti saavuteta. |
| --- | --- |

(79)

Siksi komissio katsoo, että WestLB maksaa mahdollisimman suuren oman rahoitusosuuden rakenneuudistuksesta, vaikka 50 prosentin tavoitetta ei luultavasti saavuteta.

4.4.3   Kohtuuttomien kilpailua vääristävien vaikutusten välttäminen

| (80) | Pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 35–39 kohdan mukaan on toteutettava toimenpiteitä, joilla kilpailijoihin mahdollisesti kohdistuvia tuen haitallisia vaikutuksia lievennetään mahdollisimman paljon. Tästä hyväksymisedellytyksestä on tavallisesti seurauksena se, että yritys rajoittaa tai vähentää läsnäoloaan merkityksellisillä tuotemarkkinoilla supistamalla tuotantokapasiteettiaan, luopumalla tytäryrityksistään tai supistamalla liiketoimintaansa. Rajoittamisen tai vähentämisen pitäisi olla oikeassa suhteessa tuen kilpailua vääristäviin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

(80)

Pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 35–39 kohdan mukaan on toteutettava toimenpiteitä, joilla kilpailijoihin mahdollisesti kohdistuvia tuen haitallisia vaikutuksia lievennetään mahdollisimman paljon. Tästä hyväksymisedellytyksestä on tavallisesti seurauksena se, että yritys rajoittaa tai vähentää läsnäoloaan merkityksellisillä tuotemarkkinoilla supistamalla tuotantokapasiteettiaan, luopumalla tytäryrityksistään tai supistamalla liiketoimintaansa. Rajoittamisen tai vähentämisen pitäisi olla oikeassa suhteessa tuen kilpailua vääristäviin vaikutuksiin.

| (81) | Komissio tuli tutkimuksessaan siihen tulokseen, että toimenpiteet, joilla kilpailuun mahdollisesti kohdistuvia tuen haitallisia vaikutuksia pyritään rajoittamaan mahdollisimman paljon, ovat riittäviä. |
| --- | --- |

(81)

Komissio tuli tutkimuksessaan siihen tulokseen, että toimenpiteet, joilla kilpailuun mahdollisesti kohdistuvia tuen haitallisia vaikutuksia pyritään rajoittamaan mahdollisimman paljon, ovat riittäviä.

| (82) | Komissio toteaa, että WestLB vetäytyy sijoitusten hoitoon liittyvästä liiketoiminnasta ja vähentää merkittävästi liiketoimintaansa kahdella tuottavimmalla liiketoiminta-alueellaan, jotka ovat strukturoitu rahoitus ja pääomamarkkinatoiminnot. |
| --- | --- |

(82)

Komissio toteaa, että WestLB vetäytyy sijoitusten hoitoon liittyvästä liiketoiminnasta ja vähentää merkittävästi liiketoimintaansa kahdella tuottavimmalla liiketoiminta-alueellaan, jotka ovat strukturoitu rahoitus ja pääomamarkkinatoiminnot.

| (83) | Komissio katsoo, että vetäytyminen sijoitusten hoitoon liittyvästä liiketoiminnasta ja noin puolet toiminnan rationalisointiin liittyvästä kokonaisvähennyksestä ovat välttämättömiä elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta. Tällaisia toimenpiteitä ei voida pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohdan mukaan hyväksyä kilpailun vääristymistä rajoittaviksi toimenpiteiksi. Vaikka vetäytymistä sijoitusten hoitoon liittyvästä liiketoiminnasta ei voida pitää kilpailun vääristymistä lieventävänä toimenpiteenä, sillä on kuitenkin vaikutusta pankin ja sen liiketoiminnan kokoon. |
| --- | --- |

(83)

Komissio katsoo, että vetäytyminen sijoitusten hoitoon liittyvästä liiketoiminnasta ja noin puolet toiminnan rationalisointiin liittyvästä kokonaisvähennyksestä ovat välttämättömiä elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta. Tällaisia toimenpiteitä ei voida pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohdan mukaan hyväksyä kilpailun vääristymistä rajoittaviksi toimenpiteiksi. Vaikka vetäytymistä sijoitusten hoitoon liittyvästä liiketoiminnasta ei voida pitää kilpailun vääristymistä lieventävänä toimenpiteenä, sillä on kuitenkin vaikutusta pankin ja sen liiketoiminnan kokoon.

| (84) | WestLB:n taseen kokonaisloppusummaa vähennetään maaliskuun loppuun 2010 mennessä 25 prosenttia ja maaliskuun loppuun 2011 mennessä 50 prosenttia. Samanaikaisesti riskipainotettujen omaisuuserien määrää vähennetään maaliskuun loppuun 2010 mennessä 25 prosenttia ja maaliskuun loppuun 2011 mennessä 50 prosenttia. |
| --- | --- |

(84)

WestLB:n taseen kokonaisloppusummaa vähennetään maaliskuun loppuun 2010 mennessä 25 prosenttia ja maaliskuun loppuun 2011 mennessä 50 prosenttia. Samanaikaisesti riskipainotettujen omaisuuserien määrää vähennetään maaliskuun loppuun 2010 mennessä 25 prosenttia ja maaliskuun loppuun 2011 mennessä 50 prosenttia.

| (85) | Komissio katsoo, että toimipaikkaverkon pienentäminen kuuteen sivukonttoriin kotimaassa ja seitsemään ulkomaantoimipaikkaan, vetäytyminen omaan lukuun tapahtuvasta kaupankäynnistä ja asiakkaiden lukuun toteutettaviin liiketoimiin liittyvät rajoitukset ovat sopivia toimenpiteitä kilpailun vääristymisen lieventämiseen. |
| --- | --- |

(85)

Komissio katsoo, että toimipaikkaverkon pienentäminen kuuteen sivukonttoriin kotimaassa ja seitsemään ulkomaantoimipaikkaan, vetäytyminen omaan lukuun tapahtuvasta kaupankäynnistä ja asiakkaiden lukuun toteutettaviin liiketoimiin liittyvät rajoitukset ovat sopivia toimenpiteitä kilpailun vääristymisen lieventämiseen.

| (86) | Rakenneuudistussuunnitelmassa on myös kustannusten vähentämiseen ja toiminnan rationalisointiin liittyviä toimenpiteitä. Melkein kaikki osuudet tytäryrityksissä myydään. Myynti on tarkoitus toteuttaa kahdessa erässä. Ensimmäinen erä, joka käsittää 16 tytäryritystä, myydään vuoden [helmi–toukokuun] loppuun mennessä (38), ja toinen erä, joka koostuu kolmesta tytäryrityksestä, vuoden 2011 [helmi–toukokuun] loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(86)

Rakenneuudistussuunnitelmassa on myös kustannusten vähentämiseen ja toiminnan rationalisointiin liittyviä toimenpiteitä. Melkein kaikki osuudet tytäryrityksissä myydään. Myynti on tarkoitus toteuttaa kahdessa erässä. Ensimmäinen erä, joka käsittää 16 tytäryritystä, myydään vuoden [helmi–toukokuun] loppuun mennessä (38), ja toinen erä, joka koostuu kolmesta tytäryrityksestä, vuoden 2011 [helmi–toukokuun] loppuun mennessä.

| (87) | Sen lisäksi liiketoiminnan kehittämistä WestLB:n ydinliiketoiminta-aloilla – strukturoitu rahoitus, yritysasiakkaat ja pääomamarkkinat – rajoitetaan uuden liiketoiminnan ja taseen koon (riskipainotettujen omaisuuserien) suhteen. |
| --- | --- |

(87)

Sen lisäksi liiketoiminnan kehittämistä WestLB:n ydinliiketoiminta-aloilla – strukturoitu rahoitus, yritysasiakkaat ja pääomamarkkinat – rajoitetaan uuden liiketoiminnan ja taseen koon (riskipainotettujen omaisuuserien) suhteen.

| (88) | Vastasuoritteet ovat kaiken kaikkiaan oikeassa suhteessa WestLB:lle myönnetyn tuen aiheuttamaan kilpailua vääristävään vaikutukseen ja minimoivat näitä vaikutuksia mahdollisimman paljon. |
| --- | --- |

(88)

Vastasuoritteet ovat kaiken kaikkiaan oikeassa suhteessa WestLB:lle myönnetyn tuen aiheuttamaan kilpailua vääristävään vaikutukseen ja minimoivat näitä vaikutuksia mahdollisimman paljon.

5.   PÄÄTELMÄT

| (89) | Toimenpide on rakenneuudistustukea, jonka voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, jos asetetut ehdot täyttyvät, |
| --- | --- |

(89)

Toimenpide on rakenneuudistustukea, jonka voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, jos asetetut ehdot täyttyvät,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Takauksen muodossa oleva suuruudeltaan 5 miljardin euron tuki, jonka Saksa haluaa myöntää WestLB AG:lle (WestLB), soveltuu yhteismarkkinoille, edellyttäen että 2 artiklassa ja liitteessä mainitut ehdot täyttyvät.

2 artikla

1.   Saksan 8 päivänä elokuuta 2008 toimittama WestLB:tä koskeva rakenneuudistussuunnitelma, jota on viimeksi muutettu Saksan 30 päivänä huhtikuuta 2009 toimittaman tiedonannon mukaisesti, on pantava täytäntöön kokonaisuudessaan kaikki liitteessä esitetyt ehdot mukaan lukien ja ilmoitetun aikataulun mukaisesti.

2.   Komissio voi, jos tämä on tarpeen esimerkiksi nykyisen rahoitusmarkkinakriisin jatkuessa, Saksan riittävästi perustellusta hakemuksesta

| a) | myöntää pidennystä liitteessä määrätyille määräajoille tai |
| --- | --- |

a)

myöntää pidennystä liitteessä määrätyille määräajoille tai

| b) | luopua poikkeuksellisissa olosuhteissa yhdestä tai useammasta liitteessä esitetystä ehdosta, muuttaa niitä tai korvata ne. |
| --- | --- |

b)

luopua poikkeuksellisissa olosuhteissa yhdestä tai useammasta liitteessä esitetystä ehdosta, muuttaa niitä tai korvata ne.

Jos Saksa pyytää määräajan pidennystä, sen on tehtävä viimeistään kaksi kuukautta ennen kyseisen määräajan päättymistä riittävästi perusteltu anomus komissiolle.

3 artikla

Saksa ilmoittaa komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen vastaanottamisesta toimenpiteet, jotka on toteutettu päätöksen noudattamiseksi.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Saksaa kehotetaan toimittamaan välittömästi kopio tästä päätöksestä tuensaajalle.

Tehty Brysselissä 12 päivänä toukokuuta 2009.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 322, 17.12.2008, s. 16.

1

(2)  EUVL C 189, 26.7.2008, s. 3.

2

(3)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

3

(4)  Katso alaviite 1.

4

(5)  Viranomaisvastuu antoi rahoituslaitoksille oikeuksia niiden omistajiin nähden, kun taas takaajanvastuusta seurasi rahoituslaitosten velkojien oikeuksia omistajiin nähden. Ensimmäisen tällaisen, 17 päivänä heinäkuuta 2001 tehdyn sopimuksen jälkeen tehtiin voimassa olevien säännösten jatkamista koskevan periaatteen mukaisesti heinäkuun 19 päivän 2001 ja heinäkuun 18 päivän 2005 välisenä siirtymäaikana vielä sellaisia uusia takaajanvastuun alaan kuuluvia sitoumuksia, joiden voimassaoloaika päättyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015. Katso lisäksi asia E 10/2000 (EYVL C 146, 19.6.2002, s. 6 ja EYVL C 150, 22.6.2002, s. 7).

5

(6)  EUVL C 4, 9.1.2008, s. 1. Katso myös http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/doc/NN-19–2006-WLWL-en-18.07.2007.pdf

6

(7)  Katso 8 päivänä helmikuuta 2008 julkaistu lehdistötiedote: http://www.westlb.de/cms/sitecontent/westlb/ui/en/news/newscontainer/news_2008/S_P.standard.gid-N2FkNDZmMzU4OWFmYTIyMWM3N2Q2N2Q0YmU1NmI0OGU_.html

7

(8)  Tätä toimenpidettä voitaisiin tosin pitää (arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla annetussa komission tiedonannossa, EUVL C 72, 26.3.2009, s. 1, tarkoitettuna) ongelmallisten omaisuuserien hoitoon tarkoitettuna toimenpiteenä, mutta se eroaa tällaisesta toimenpiteestä erityisesti siten, että kun portfolio siirrettiin Phoenix Light -yhtiöön, kaikki WestLB:n omistajat vastasivat kulloisenkin omistusosuutensa mukaisesti liiketoimen kustannuksista. Toimenpiteellä on samantapainen vaikutus kuin osakkaiden tekemällä pääomanlisäyksellä. Vaikka onkin totta, että WestLB:n omistajina on NRW:n osavaltio ja valtion laitoksia, ne toimivat kuitenkin pankin omistajan ominaisuudessa eivätkä omistajista riippumattomina kolmansina osapuolina. Lisäksi liiketoimi toteutettiin maaliskuussa 2008. Komission tiedonanto arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä hyväksyttiin vasta helmikuussa 2009, eikä sitä siksi voida tässä tapauksessa soveltaa.

8

(9)  Luottamuksellisia tietoja.

9

(10)  Kyseisen 23 miljardin euron salkun koostumus arvopaperityypin mukaan: [...] miljardia euroa yhdysvaltalaisia ja eurooppalaisia CDO-instrumentteja (collateralised debt obligations), [...] miljardia euroa kiinteistövakuudellisia kaupallisia lainoja, [...] miljardia euroa kiinteistövakuudellisia asunnonrakennuslainoja, [...] miljardia euroa muita positioita. S&P arvioi 80 prosenttia arvopapereista 31 päivänä joulukuuta 2007 AAA-luokkaan.

10

(11)  Säästöpankkiliitoille myönnettiin vuoden 2004 puolivälissä, kun ne hankkivat suuria osuuksia, tiettyjä oikeuksia.

11

(12)  Jos myynti kirjanpitoarvoa suuremmalla hinnalla on mahdollinen; muuten myynti vuoden 2010 loppuun mennessä.

12

(13)  Jos tytäryritys on identtinen jonkin seitsemän ulkomaan toimipaikan kanssa, joka voidaan säilyttää, se myydään WestLB:n siirron yhteydessä vuoden 2011 loppuun mennessä.

13

(14)  Seuraavat kotimaan toimipaikat voidaan säilyttää: Düsseldorf, Berliini, Frankfurt, Hampuri, München ja Stuttgart.

14

(15)  Jotta omistajat saataisiin nopeuttamaan myyntiprosessia, uusi omistaja saa säilyttää lisäksi kolme WestLB:n toimipaikkaa, jos myynti päätetään vuoden 2010 loppuun mennessä.

15

(16)  Seuraavat toimipaikat voidaan säilyttää: Lontoo, New York, Hongkong, Moskova, Sydney, Istanbul ja São Paulo.

16

(17)  Johdannaisten markkina-arvoa ei oteta huomioon.

17

(18)  Edelleen sallitaan kaupankäynti asiakkaiden lukuun ja markkinoilla tavanomaiset liiketoimet taseen loppusumman hallintaan.

18

(19)  Asiassa 1454/98 20 päivänä toukokuuta 1998 tehty komission päätös (EYVL L 221, 8.8.1998, s. 28).

19

(20)  Asiassa C 50/06 BAWAG 27 päivänä kesäkuuta 2007 tehty komission päätös (EUVL L 83, 26.3.2008, s. 7).

20

(21)  Asiassa C 327/04 Bankgesellschaft Berlin 18 päivänä helmikuuta 2004 tehty komission päätös (EUVL L 116, 4.5.2005, s. 1).

21

(22)  Asiassa C 50/10 IKB 21 päivänä lokakuuta 2008 tehty komission päätös(ei vielä julkaistu).

22

(23)  Asiassa C 9/2008 Sachsen LB 4 päivänä kesäkuuta 2008 tehty komission päätös (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä): http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/doc/C-9–2008-WLWL-en-04.06.2008.pdf.

23

(24)  Asiassa C 28/02 Bankgesellschaft Berlin 18 päivänä helmikuuta 2004 tehty komission päätös (EUVL L 116, 14.5.2005, s. 1; johdanto-osan 140 kappale).

24

(25)  Komission tiedonanto arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla (EUVL C 72, 26.3.2009, s. 1).

25

(26)  Vrt. asiassa C 50/10 21 päivänä lokakuuta 2008 tehty komission päätös (ei vielä julkaistu).

26

(27)  EUVL C 155, 20.6.2008, s. 10.

27

(28)  EUVL C 72, 26.3.2009, s. 1.

28

(29)  Katso arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla annetun komission tiedonannon liitteessä IV oleva II kohta (EUVL C 72, 26.3.2009, s. 1). Jos korvaus ei vastaa arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä annetun tiedonannon ohjeita, olisi toteutettava pankin laajamittainen rakenneuudistus (vrt. tiedonannon 41 kohta); tällainen rakenneuudistus toteutetaan WestLB:n tapauksessa. Siksi korvausta ei tarvitse mukauttaa.

29

(30)  Komission tiedonanto – Valtiontukisääntöjen soveltaminen maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin (EUVL C 270, 25.10.2008, s. 8); Komission tiedonanto – Rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistaminen tämänhetkisessä finanssikriisissä: tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään ja suojatoimet kilpailun kohtuuttoman vääristymisen estämiseksi (EUVL C 10, 15.1.2009, s. 2); Komission tiedonanto arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla (EUVL C 72, 26.3.2009, s. 1).

30

(31)  Komission päätös 12.12.2008 asiassa N 625/08, Saksan rahoituslaitoksille suunnatut tukitoimenpiteet.

31

(32)  Komission tiedonanto – Valtiontukisääntöjen soveltaminen maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin (EUVL C 270, 25.10.2008, s. 8, 10, 32 ja 42 kohta); Komission tiedonanto – Rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistaminen tämänhetkisessä finanssikriisissä: tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään ja suojatoimet kilpailun kohtuuttoman vääristymisen estämiseksi (EUVL C 10, 15.1.2009, s. 2, 44 kohta); Komission tiedonanto arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla (EUVL C 72, 26.3.2009, s. 1, 17 ja 58 kohta ja sitä seuraava kohta).

32

(33)  Katso tarkemmin Komission tiedonanto – Valtiontukisääntöjen soveltaminen maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin (EUVL C 270, 25.10.2008, s. 8, 42 kohta).

33

(34)  Katso arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla annetun komission tiedonannon 52 kohta ja Komission tiedonanto – Rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistaminen tämänhetkisessä finanssikriisissä: tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään ja suojatoimet kilpailun kohtuuttoman vääristymisen estämiseksi, 44 kohta.

34

(35)  Katso liite 2 (Mitteilung der Bundesrepublik Deutschland an die Europäische Kommission: Zwischenbericht über den Fortschritt der Konsolidierungsverhandlungen).

35

(36)  Tämä riippuu omaisuuserien kirjanpitoarvosta ja velkainstrumenttien erääntymisestä. Näitä perusteita on käytetty jo aiemmissa komission päätöksissä. Vrt. esimerkiksi asiassa C 44/05 Huta Stalowa Wola 20 päivänä joulukuuta 2006 tehty komission päätös (EUVL L 112, 30.4.2007, s. 67, 71 kohta); asiassa C 20/06 Novoles Straža 10 päivänä heinäkuuta 2007 tehty komission päätös (EUVL L 29, 2.2.2008, s. 7); asiassa C 54/06 Bison Bial 12 päivänä syyskuuta 2007 tehty komission päätös (EUVL L 46, 21.2.2008, s. 41); asiassa C 9/08 Sachsen LB 4 päivänä kesäkuuta 2008 tehty komission päätös (ei vielä julkaistu) ja asiassa C 10/08 21 päivänä lokakuuta 2008 tehty komission päätös (ei vielä julkaistu).

36

(37)  Tapauksissa, joissa valtio tarjoaa hybridipääomaa pelastamisen yhteydessä, tästä voitaisiin olla toista mieltä.

37

(38)  Jos myynti kirjanpitoarvoa suuremmalla hinnalla on mahdollinen; muuten myynti voi tapahtua [...] 2010 mennessä.

38

---

LIITE

2 ARTIKLAN 1 KOHTAAN

1.1   Kaikki toimenpiteet, erityisesti rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoon tarvittavat lisätuet, ovat komission tiedonantojen ja päätöskäytännön mukaisia, ja niissä otetaan asianmukaisesti huomioon asiaan WestLB liittyvien tosiseikkojen erityispiirteet. Toimenpiteillä ei kierretä eikä kumota niitä. Tämä koskee erityisesti tilannetta, jossa rakenneuudistussuunnitelma toteutetaan siten, että tase-erät siirretään WestLB:n omistajille kuuluvaan erillisyhtiöön myyntiä varten, ja Sonderfonds Finanzmarktstabilisierungin toimenpiteitä sekä toimenpiteitä, joilla on tarkoitus varmistaa WestLB:n jälleenrahoitus. Kaikesta valtiontuesta WestLB:lle ilmoitetaan komissiolle erikseen ennen sen toteuttamista.

2.1   WestLB:n omistajat, jotka ovat Westfälisch-Lippischer Sparkassen- und Giroverband, Rheinischer Sparkassen- und Giroverband sekä – suoraan ja välillisesti NRW. BANK:n välityksellä – Nordrhein-Westfalenin osavaltio, Landschaftsverband Rheinland ja Landschaftsverband Westfalen-Lippe, myyvät WestLB:n kokonaisena tai osina seuraavien ehtojen mukaisesti 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä.

2.2   WestLB:n omistajat aloittavat 6.1–6.7 kohtien mukaisen tarjouskilpailumenettelyn viimeistään 31 päivänä elokuuta 2010 ja tekevät viimeistään 31 päivänä elokuuta 2011 kauppasopimuksen ostajan kanssa, niin että myynti tulee voimaan viimeistään 31 päivään joulukuuta 2011. Perustelluissa tapauksissa komissio voi hyväksyä rajoitettuun menettelyyn perustuvan myynnin tai osavaltiopankkien konsolidoinnin toteuttamisen ennen tarjouskilpailumenettelyä tai sen aikana.

3.1   Suhteessa WestLB:n 31 päivänä joulukuuta 2007 laaditun tarkastetun taseen loppusummaan(287 billion miljardia euroa) taseen kokonaisloppusummaa vähennetään 31 päivään maaliskuuta 2010 mennessä yhteensä 25 prosenttia ja 31 päivään maaliskuuta 2011 mennessä yhteensä 50 prosenttia, jolloin johdannaisten markkina-arvoa ([20–60] miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2007) ei oteta huomioon. Taseen oikaistua loppusummaa on näin supistettava [200–280] miljardista eurosta 31 päivään maaliskuuta 2010 mennessä enintään [150–250] miljardiin euroon (ilman johdannaisten markkina-arvoa) ja 31 päivään maaliskuuta 2011 mennessä enintään [80–180] miljardiin euroon (ilman johdannaisten markkina-arvoa).

3.2   Suhteessa WestLB:n riskipainotettujen omaisuuserien tarkastettuun summaan 31 päivänä joulukuuta 2007 (104 miljardia euroa) riskipainotettujen omaisuuserien summaa vähennetään 31 päivään maaliskuuta 2010 mennessä yhteensä 25 prosenttia ja 31 päivään maaliskuuta 2011 mennessä yhteensä 50 prosenttia. Riskipainotettuja omaisuuseriä on näin vähennettävä 31 päivään maaliskuuta 2010 mennessä enintään 78 miljardiin euroon ja 31 päivään maaliskuuta 2011 mennessä enintään 52 miljardiin euroon. Tässä yhteydessä komissio ja asiantuntija (edunvalvoja) ottavat huomioon tilanteet, joissa ulkoiset tekijät (esimerkiksi luokitus, vaihtokurssit), joihin WestLB ja sen omistajat eivät voi vaikuttaa, vaikuttavat odottamattoman voimakkaasti riskipainotettujen omaisuuserien kehitykseen.

3.3   Edellä 3.1 ja 3.2 kohdassa kuvattu tasesumman ja riskipainotettujen omaisuuserien vähentäminen perustuu oletukseen, että luovutettavista omaisuuseristä muodostuva salkku erotetaan täysin pankin taseesta. Jos tätä ei voida toteuttaa, vastaava määrä omaisuuseriä ja riskipainotettuja omaisuuseriä vähennetään tasoituksena muista osa-alueista.

4.1   WestLB:n ydinliiketoiminnat eriytetään, ja viimeistään 30 päivänä lokakuuta 2009 muodostetaan seuraavat taloudellisesti läpinäkyvästi segmentoidut operatiiviset osa-alueet:

| a) | Transaction Banking, |
| --- | --- |

a)

Transaction Banking,

| b) | säästöpankkien kanssa tehtävä yhteistyö ja lainat keskisuurille yrityksille (Verbund/Mittelstand), |
| --- | --- |

b)

säästöpankkien kanssa tehtävä yhteistyö ja lainat keskisuurille yrityksille (Verbund/Mittelstand),

| c) | yritysasiakkaat, pääomamarkkinat ja strukturoitu rahoitus. |
| --- | --- |

c)

yritysasiakkaat, pääomamarkkinat ja strukturoitu rahoitus.

4.2   Edellä 4.1 kohdassa mainitut osa-alueet myydään yhdessä tai erikseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011.

4.3   Myyntiin saakka minkään 4.1 kohdassa mainitun osa-alueen liiketoiminnan laajentamista ei sallita lisäostoin tai yhteenliittymin muiden yritysten kanssa (ei ulkoista kasvua).

4.4   Säästöpankkien kanssa tehtävästä yhteistyöstä ja keskisuurille yrityksille tarkoitetuista lainoista muodostuvaan osa-alueeseen kuuluu rahoitustuotteiden jakelu säästöpankeille. Tämä on toiminto, joka tarjoaa liiton jäsenille seuraaviin liiketoimintoihin liittyviä palveluja: pääomamarkkinat, yritysasiakkaat, strukturoitu rahoitus ja Transaction Banking. [...] ei kuulu tähän osa-alueeseen, vaan WestLB:n on myytävä se erikseen viimeistään 31 päivänä [(helmi–toukokuuta)] 2010.

4.5   Pääomamarkkinoista, yritysasiakkaista ja strukturoidusta rahoituksesta muodostuvaan osa-alueeseen kuuluviin pääomamarkkinatoimintoihin sovelletaan myyntiin saakka seuraavia rajoituksia:

| a) | Pääomamarkkinaliiketoiminnan määrä saa vuoden 2009 taseessa (31 päivään joulukuuta 2009 mennessä) olla enintään [70–100] miljardia euroa, vuoden 2010 taseessa (31 päivään joulukuuta 2010 mennessä) enintään [60–90] miljardia euroa ja vuoden 2011 taseessa enintään (31 päivään joulukuuta 2011 mennessä) [50–80] miljardia euroa. |
| --- | --- |

a)

Pääomamarkkinaliiketoiminnan määrä saa vuoden 2009 taseessa (31 päivään joulukuuta 2009 mennessä) olla enintään [70–100] miljardia euroa, vuoden 2010 taseessa (31 päivään joulukuuta 2010 mennessä) enintään [60–90] miljardia euroa ja vuoden 2011 taseessa enintään (31 päivään joulukuuta 2011 mennessä) [50–80] miljardia euroa.

| b) | Pääomamarkkinatoimintoihin kuuluvat riskipainotetut omaisuuserät saavat olla 31 päivänä joulukuuta 2009 enintään [10–25] miljardia euroa, 31 päivänä joulukuuta 2010 enintään [5–25] miljardia euroa ja 31 päivänä joulukuuta 2011 enintään [5–25] miljardia euroa. |
| --- | --- |

b)

Pääomamarkkinatoimintoihin kuuluvat riskipainotetut omaisuuserät saavat olla 31 päivänä joulukuuta 2009 enintään [10–25] miljardia euroa, 31 päivänä joulukuuta 2010 enintään [5–25] miljardia euroa ja 31 päivänä joulukuuta 2011 enintään [5–25] miljardia euroa.

| c) | WestLB lopettaa kaupankäynnin omaan lukuun. Tämä käsittää Relative Value Trading -toiminnat ja arbitraasikaupan. Kaupankäynti asiakkaiden lukuun ja markkinoilla tavanomainen taseen summan hallinta sallitaan edelleen. |
| --- | --- |

c)

WestLB lopettaa kaupankäynnin omaan lukuun. Tämä käsittää Relative Value Trading -toiminnat ja arbitraasikaupan. Kaupankäynti asiakkaiden lukuun ja markkinoilla tavanomainen taseen summan hallinta sallitaan edelleen.

| d) | Kaupankäyntiin liittyvien toimintojen operatiivinen toteuttaminen pääomamarkkina-alalla rajoitetaan toimipaikkoihin Düsseldorf, New York, Hongkong ja Lontoo. |
| --- | --- |

d)

Kaupankäyntiin liittyvien toimintojen operatiivinen toteuttaminen pääomamarkkina-alalla rajoitetaan toimipaikkoihin Düsseldorf, New York, Hongkong ja Lontoo.

4.6   Pääomamarkkinoista, yritysasiakkaista ja strukturoidusta rahoituksesta muodostuvalla osa-alueella yritysasiakkaisiin ja strukturoituun rahoitukseen sovelletaan myyntiin saakka seuraavia rajoituksia:

| a) | Yritysasiakkaisiin ja strukturoituun rahoitukseen liittyvä uusi liiketoiminta saa vuoden 2009 taseessa (31 päivään joulukuuta 2009 mennessä) olla enintään [20–40] miljardia euroa, vuoden 2010 taseessa (31 päivään joulukuuta 2010 mennessä) enintään [15–35] miljardia euroa ja vuoden 2011 taseessa (31 päivään joulukuuta 2011 mennessä) enintään [10–30] miljardia euroa. |
| --- | --- |

a)

Yritysasiakkaisiin ja strukturoituun rahoitukseen liittyvä uusi liiketoiminta saa vuoden 2009 taseessa (31 päivään joulukuuta 2009 mennessä) olla enintään [20–40] miljardia euroa, vuoden 2010 taseessa (31 päivään joulukuuta 2010 mennessä) enintään [15–35] miljardia euroa ja vuoden 2011 taseessa (31 päivään joulukuuta 2011 mennessä) enintään [10–30] miljardia euroa.

| b) | Yritysasiakkaisiin ja strukturoituun rahoitukseen kuuluvat riskipainotetut omaisuuserät saavat 31 päivänä joulukuuta 2009 olla enintään [30–60] miljardia euroa, 31 päivänä joulukuuta 2010 enintään [20–50] miljardia euroa ja 31 päivänä joulukuuta 2011 enintään [20–50] miljardia euroa. |
| --- | --- |

b)

Yritysasiakkaisiin ja strukturoituun rahoitukseen kuuluvat riskipainotetut omaisuuserät saavat 31 päivänä joulukuuta 2009 olla enintään [30–60] miljardia euroa, 31 päivänä joulukuuta 2010 enintään [20–50] miljardia euroa ja 31 päivänä joulukuuta 2011 enintään [20–50] miljardia euroa.

| c) | Seuraavat toimipaikat lakkautetaan mahdollisimman pian, viimeistään [...] 2010:






  — | Münster |
| --- | --- | --- |

c)

Seuraavat toimipaikat lakkautetaan mahdollisimman pian, viimeistään [...] 2010:

—

Münster

| — | Bielefeld |
| --- | --- |

—

Bielefeld

| — | Köln |
| --- | --- |

—

Köln

| — | Dortmund |
| --- | --- |

—

Dortmund

| — | Mainz. |
| --- | --- |

—

Mainz.

| d) | Seuraavat tytäryrityksiksi, sivukonttoreiksi tai edustajiksi perustetut toimipaikat lakkautetaan mahdollisimman pian, viimeistään [...] 2010:






  — | Toronto |
| --- | --- | --- |

d)

Seuraavat tytäryrityksiksi, sivukonttoreiksi tai edustajiksi perustetut toimipaikat lakkautetaan mahdollisimman pian, viimeistään [...] 2010:

—

Toronto

| — | Houston |
| --- | --- |

—

Houston

| — | Mexico City |
| --- | --- |

—

Mexico City

| — | Madrid |
| --- | --- |

—

Madrid

| — | Milano |
| --- | --- |

—

Milano

| — | Pariisi |
| --- | --- |

—

Pariisi

| — | Kiova |
| --- | --- |

—

Kiova

| — | Dubai |
| --- | --- |

—

Dubai

| — | Johannesburg |
| --- | --- |

—

Johannesburg

| — | Praha |
| --- | --- |

—

Praha

| — | Shanghai |
| --- | --- |

—

Shanghai

| — | Singapore |
| --- | --- |

—

Singapore

| — | Tokio |
| --- | --- |

—

Tokio

| — | Mumbai |
| --- | --- |

—

Mumbai

| — | Soul |
| --- | --- |

—

Soul

| — | Peking. |
| --- | --- |

—

Peking.

| e) | Jos WestLB myydään vielä ennen 31 päivää joulukuuta 2010 kokonaisena tai osina, ostaja saa säilyttää kolme toimipaikkaa lisää. |
| --- | --- |

e)

Jos WestLB myydään vielä ennen 31 päivää joulukuuta 2010 kokonaisena tai osina, ostaja saa säilyttää kolme toimipaikkaa lisää.

| f) | Jäljellä oleva liiketoiminta, jota ei lopetettu 4.6 c ja 4.6 d kohdassa mainittujen toimipaikkojen lakkauttamisajankohtana, siirretään tai lopetetaan muulla soveltuvalla tavalla. |
| --- | --- |

f)

Jäljellä oleva liiketoiminta, jota ei lopetettu 4.6 c ja 4.6 d kohdassa mainittujen toimipaikkojen lakkauttamisajankohtana, siirretään tai lopetetaan muulla soveltuvalla tavalla.

| g) | Seuraavat toimipaikat voidaan edelleen säilyttää:






  — | Lontoo |
| --- | --- | --- |

g)

Seuraavat toimipaikat voidaan edelleen säilyttää:

—

Lontoo

| — | New York |
| --- | --- |

—

New York

| — | Hongkong |
| --- | --- |

—

Hongkong

| — | Moskova |
| --- | --- |

—

Moskova

| — | Sydney |
| --- | --- |

—

Sydney

| — | Istanbul |
| --- | --- |

—

Istanbul

| — | São Paulo |
| --- | --- |

—

São Paulo

| — | Düsseldorf |
| --- | --- |

—

Düsseldorf

| — | Berliini |
| --- | --- |

—

Berliini

| — | Frankfurt am Main |
| --- | --- |

—

Frankfurt am Main

| — | Hampuri |
| --- | --- |

—

Hampuri

| — | München |
| --- | --- |

—

München

| — | Stuttgart. |
| --- | --- |

—

Stuttgart.

| h) | WestLB:n myyntiin saakka ei perusteta uusia toimipaikkoja tytäryritysten, sivukonttorien tai edustajien muodossa. |
| --- | --- |

h)

WestLB:n myyntiin saakka ei perusteta uusia toimipaikkoja tytäryritysten, sivukonttorien tai edustajien muodossa.

5.1   Kaikki jäljempänä mainitut WestLB:n osuudet myydään kokonaisuudessaan mahdollisimman pian, viimeistään [(helmi–toukokuussa)] 2010:

| — | Weberbank Actiengesellschaft, Berlin |
| --- | --- |

—

Weberbank Actiengesellschaft, Berlin

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

5.2   Jos WestLB:n toimet osuuksiensa [...] ja [...] myymiseksi [(helmi–toukokuuhun)] 2010 mennessä eivät tuota tulosta, nämä voidaan myydä myös yhdessä WestLB:n kanssa 6.1 kohdassa mainitun menettelyn yhteydessä.

5.3   Edellä 5.1 kohdassa esitettyjen osuuksien myyntiä voidaan siirtää enintään 31 päivään joulukuuta 2010 saakka, jos WestLB osoittaa, että liiketoimella saatava myyntitulo on pienempi kuin kulloisenkin osuuden kirjanpitoarvo Saksan kauppalain mukaan laaditussa WestLB AG:n erillistilinpäätöksessä tai että liiketoimi johtaisi tappioihin IFRS-standardien mukaan laaditussa konsernitilinpäätöksessä.

5.4   [...] myydään 6.1–6.7 kohdan mukaisessa avoimessa, läpinäkyvässä ja syrjimättömässä tarjouskilpailumenettelyssä noudattaen 5.1 ja 5.3 kohdassa määrättyjä määräaikoja.

5.5   Kaikki seuraavassa mainitut WestLB:n osuudet myydään kokonaisuudessaan mahdollisimman pian, viimeistään [(helmi–toukokuussa)] 2011:

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

5.6   WestLB:n osuuksien myynnistä saatavat tuotot käytetään kokonaisuudessaan WestLB:n rakenneuudistussuunnitelman rahoittamiseen.

5.7   Jäljelle jäävä liiketoiminta osuuksista, joita ei myydä 5.1 ja 5.3 kohdassa määrättyjen määräaikojen kuluessa, siirretään tai loppuu tästä ajankohdasta lähtien sen perustana olevan liiketoiminnan keston mukaisesti. Uutta liiketoimintaa ei toteuteta.

5.8   Myyntiin saakka WestLB ei suorita hybridipääomavälineisiin liittyviä maksuja tappiotilanteessa. Nämä välineet osallistuvat myös tappioihin, jos WestLB:n taseeseen kirjattaisiin tappio tilanteessa, jossa oman pääoman rahastoja ei pureta.

6.1   WestLB myydään kokonaisena tai osina avoimessa, läpinäkyvässä ja syrjimättömässä tarjouskilpailumenettelyssä noudattaen 2.1 ja 2.2 kohdassa määrättyjä määräaikoja.

6.2   Tarjouskilpailumenettelyyn saavat osallistua kaikki potentiaaliset koti- ja ulkomaiset ostajat. Myyntiehdoissa ei saa olla kohtia, jotka rajoittavat kohtuuttomasti potentiaalisten tarjoajien määrää tai jotka on laadittu erityisesti tiettyä potentiaalista tarjoajaa ajatellen.

6.3   Myynnistä tiedotetaan riittävästi. Tämä tapahtuu julkaisemalla ilmoitus vähintään yhdessä kansainvälisessä sanoma- tai aikakauslehdessä, joka on saatavilla kaikkialla yhteisössä englannin kielellä. Kaikki tarvittavat tiedot annetaan suoraan tarjoajien käyttöön Due Diligence -menettelyssä, jos tämä on oikeudellisesti mahdollista. Ostajien valinnassa noudatetaan kaupallisia perusteita.

6.4   Tarjoajan on

| a) | oltava WestLB:n omistajista riippumaton kolmas osapuoli; riippumattomana tässä tarkoituksessa pidetään kaikkia osapuolia, jotka eivät ole sidoksissa johonkin WestLB-konserniin kuuluvaan yhtiöön komission asetuksen (EY) N:o 2790/1999 11 artiklassa (1) tarkoitetussa merkityksessä, |
| --- | --- |

a)

oltava WestLB:n omistajista riippumaton kolmas osapuoli; riippumattomana tässä tarkoituksessa pidetään kaikkia osapuolia, jotka eivät ole sidoksissa johonkin WestLB-konserniin kuuluvaan yhtiöön komission asetuksen (EY) N:o 2790/1999 11 artiklassa (1) tarkoitetussa merkityksessä,

| b) | oltava sellainen, että sen voidaan kohtuudella olettaa saavan kaikki tarvittavat luvat, joita toimivaltaiset kilpailu- ja muut viranomaiset edellyttävät WestLB:n ostajalta, |
| --- | --- |

b)

oltava sellainen, että sen voidaan kohtuudella olettaa saavan kaikki tarvittavat luvat, joita toimivaltaiset kilpailu- ja muut viranomaiset edellyttävät WestLB:n ostajalta,

| c) | sovelluttava rahoitusasemaltaan ja erityisesti luottoluokitukseltaan varmistamaan kestävällä tavalla pankin maksukyky. |
| --- | --- |

c)

sovelluttava rahoitusasemaltaan ja erityisesti luottoluokitukseltaan varmistamaan kestävällä tavalla pankin maksukyky.

6.5   Segmentoitujen osa-alueiden täysimittaista myyntiä pidetään parempana vaihtoehtona kuin pelkkää äänioikeuksien enemmistön siirtoa (50 prosenttia plus yksi osake). Pelkkä äänioikeuksien enemmistön siirto sallitaan vain, jos tarjouskilpailumenettelyssä ei ole tehty tarjousta yhden tai useamman segmentoidun osa-alueen täysimittaisesta haltuunotosta. Euroopan komissiolle tiedotetaan sopimuksen tekemisestä, ja se varaa oikeuden tehdä vastalause.

6.6   Edellä 2.2 kohdassa esitetty rajoitettuun menettelyyn perustuvan myynnin tai osavaltiopankkien konsolidoinnin mahdollisuus komission hyväksynnällä pysyy ennallaan. Tällöin tähänastisista omistajista voi tulla vähemmistöomistajia, jos ne luopuvat määräysvallasta.

6.7   Osa-alueet ja toiminnot, joita ei ole myyty tarjouskilpailumenettelyssä, lopetetaan 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä lopullisesti, tai ne päättyvät tästä ajankohdasta lähtien niiden perustana olevan liiketoiminnan keston mukaisesti.

7.1   Kaikkien ehtojen täydellisen ja moitteettoman noudattamisen jatkuvasta ja kattavasta valvonnasta ja perusteellisesta tarkastuksesta vastaa riittävän pätevä asiantuntija (edunvalvoja), mieluiten tilintarkastaja. WestLB ehdottaa komissiolle kolmen kuukauden kuluessa tämän päätöksen vastaanottamisesta sopivaa riippumatonta asiantuntijaa (edunvalvojaa). Hänen nimittämisensä edellyttää komission hyväksyntää. Komissio voi vaatia asiantuntijalta selityksiä ja selvityksiä. WestLB vastaa asiantuntijaan liittyvistä kustannuksista.

7.2   Komissiolla on tämän päätöksen täytäntöönpanon aikana rajoittamaton pääsy kaikkiin tämän päätöksen täytäntöönpanon valvontaan tarvittaviin tietoihin. Komissio voi vaatia WestLB:ltä selityksiä ja selvityksiä. Saksa ja WestLB tekevät laajasti yhteistyötä komission ja komission puolesta toimivan asiantuntijan (edunvalvojan) kanssa kaikissa kysymyksissä, jotka liittyvät tämän päätöksen täytäntöönpanon valvontaan.

7.3   Saksa toimittaa vuoteen 2012 asti komissiolle joka vuosi edistysraportin, jonka laatimisessa 7.1 kohdassa mainittu asiantuntija on mukana. Raportissa on oltava yhteenveto edistysaskelista rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisessa sekä yksityiskohdat kaikista osuuksien myynneistä sekä tytäryritysten, osastojen ja toimipaikkojen lakkauttamisista tämän päätöksen mukaisesti. Raportissa on ilmoitettava myynti- tai lakkautuspäivämäärä, kirjanpitoarvo 31 päivänä joulukuuta 2007, ostohinta, kaikki voitot ja tappiot myynnin tai lakkauttamisen yhteydessä ja yksityiskohdat vielä edessä olevista rakenneuudistussuunnitelman toteuttamistoimenpiteistä. Raportti toimitetaan kuukauden kuluessa siitä, kun WestLB:n valvontaneuvosto on hyväksynyt WestLB:n tilinpäätöksen, kuitenkin viimeistään 31 päivään toukokuuta mennessä joka vuosi.

2 ARTIKLAN 2 KOHTAAN

Soveltaessaan 2 artiklan 2 kohdassa olevaa tarkastusehtoa komissio kiinnittää asianmukaista huomiota tarjousehtoihin ja pääomamarkkinatilanteeseen.

---

(1)  EYVL L 336, 29.12.1999, s. 21.

---

| 23.12.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 345/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 345/18

---

KOMISSION PÄÄTÖS

tehty 17 päivänä kesäkuuta 2009,

Tukijärjestelmästä N:o C 41/06 (ex N 318/A/04), jonka Tanska aikoo toteuttaa kiintiöllä säädellystä polttoainekulutuksesta maksetun hiilidioksidiveron palauttamiseksi teollisuudelle

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 4517)

(Ainoastaan tanskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/972/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on edellä mainitun 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Tanskan viranomaiset ilmoittivat jäljempänä kuvaillusta toimenpiteestä 20 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin komissiossa saapuneeksi 22 päivänä heinäkuuta 2004 (SG/A/7988). |
| --- | --- |

(1)

Tanskan viranomaiset ilmoittivat jäljempänä kuvaillusta toimenpiteestä 20 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin komissiossa saapuneeksi 22 päivänä heinäkuuta 2004 (SG/A/7988).

| (2) | Komissio pyysi 13 päivänä syyskuuta 2004 ja 14 päivänä joulukuuta 2004 päivätyillä kirjeillä lisätietoja, jotka toimitettiin sille 14 päivänä lokakuuta 2004 ja 15 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyillä kirjeillä, joista edellinen kirjattiin saapuneeksi 18 päivänä lokakuuta 2004 (A/37970) ja jälkimmäinen 15 päivänä maaliskuuta 2005 (SG/A/2724). |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi 13 päivänä syyskuuta 2004 ja 14 päivänä joulukuuta 2004 päivätyillä kirjeillä lisätietoja, jotka toimitettiin sille 14 päivänä lokakuuta 2004 ja 15 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyillä kirjeillä, joista edellinen kirjattiin saapuneeksi 18 päivänä lokakuuta 2004 (A/37970) ja jälkimmäinen 15 päivänä maaliskuuta 2005 (SG/A/2724).

| (3) | Tanskan viranomaiset pyysivät kilpailun pääosaston ja verotuksen ja tulliliiton pääosaston kanssa 27 päivänä huhtikuuta 2005 pidetyn kokouksen jälkeen 12 päivänä toukokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 17 päivänä toukokuuta 2005 (A/33975), lisäaikaa ilmoituksensa täydentämiseen. |
| --- | --- |

(3)

Tanskan viranomaiset pyysivät kilpailun pääosaston ja verotuksen ja tulliliiton pääosaston kanssa 27 päivänä huhtikuuta 2005 pidetyn kokouksen jälkeen 12 päivänä toukokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 17 päivänä toukokuuta 2005 (A/33975), lisäaikaa ilmoituksensa täydentämiseen.

| (4) | Joidenkin toimenpiteeseen tehtyjen vähäisten muutosten jälkeen asiaa käsiteltiin vielä komission edustajien ja Tanskan viranomaisten välisissä kokouksissa 12 päivänä lokakuuta 2005, 15 päivänä joulukuuta 2005 ja 21 päivänä helmikuuta 2006. |
| --- | --- |

(4)

Joidenkin toimenpiteeseen tehtyjen vähäisten muutosten jälkeen asiaa käsiteltiin vielä komission edustajien ja Tanskan viranomaisten välisissä kokouksissa 12 päivänä lokakuuta 2005, 15 päivänä joulukuuta 2005 ja 21 päivänä helmikuuta 2006.

| (5) | Tanskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 10 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 11 päivänä heinäkuuta 2006 (A/35577), että ilmoitus oli niiden mielestä täydellinen, ja pyysivät komissiota jatkamaan toimenpiteen tutkimista siinä muodossa, kun se esitettiin 12 päivänä lokakuuta 2005 pidetyssä kokouksessa. |
| --- | --- |

(5)

Tanskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 10 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 11 päivänä heinäkuuta 2006 (A/35577), että ilmoitus oli niiden mielestä täydellinen, ja pyysivät komissiota jatkamaan toimenpiteen tutkimista siinä muodossa, kun se esitettiin 12 päivänä lokakuuta 2005 pidetyssä kokouksessa.

| (6) | Komissio ilmoitti Tanskalle 26 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa toimenpiteen osalta perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti Tanskalle 26 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa toimenpiteen osalta perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (7) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa esitetystä toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(7)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa esitetystä toimenpiteestä.

| (8) | Tanskan hallitus esitti 24 päivänä marraskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 27 päivänä marraskuuta 2006 (A/39579), huomautuksiaan menettelyn aloittamisesta. |
| --- | --- |

(8)

Tanskan hallitus esitti 24 päivänä marraskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 27 päivänä marraskuuta 2006 (A/39579), huomautuksiaan menettelyn aloittamisesta.

| (9) | Komissio on saanut huomautuksia seuraavilta kolmansilta osapuolilta: Ruotsin hallitus (8 päivänä joulukuuta 2006, A/40067), Novo Nordisk (8 päivänä joulukuuta 2006, A/40027), Novozymes (11 päivänä joulukuuta 2006, A/40089) ja Dansk Industri (12 päivänä joulukuuta 2006, A/40147). Huomautukset toimitettiin Tanskan viranomaisille, joilla oli mahdollisuus reagoida niihin. Tanskan hallituksen huomautukset saatiin 5 päivänä helmikuuta 2007 päivätyssä kirjeessä, joka kirjattiin saapuneeksi samana päivänä (A/31115). |
| --- | --- |

(9)

Komissio on saanut huomautuksia seuraavilta kolmansilta osapuolilta: Ruotsin hallitus (8 päivänä joulukuuta 2006, A/40067), Novo Nordisk (8 päivänä joulukuuta 2006, A/40027), Novozymes (11 päivänä joulukuuta 2006, A/40089) ja Dansk Industri (12 päivänä joulukuuta 2006, A/40147). Huomautukset toimitettiin Tanskan viranomaisille, joilla oli mahdollisuus reagoida niihin. Tanskan hallituksen huomautukset saatiin 5 päivänä helmikuuta 2007 päivätyssä kirjeessä, joka kirjattiin saapuneeksi samana päivänä (A/31115).

| (10) | Neelie Kroesin kabinetin ja Tanskan veroministerin Kristian Jensenin välillä pidettiin kokous 12 päivänä syyskuuta 2007. Kokouksessa sovittiin, että ennen kuin päätös ehdotetusta veronhuojennuksesta tehdään, odotetaan, kunnes EY:n uudet suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle hyväksytään. |
| --- | --- |

(10)

Neelie Kroesin kabinetin ja Tanskan veroministerin Kristian Jensenin välillä pidettiin kokous 12 päivänä syyskuuta 2007. Kokouksessa sovittiin, että ennen kuin päätös ehdotetusta veronhuojennuksesta tehdään, odotetaan, kunnes EY:n uudet suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle hyväksytään.

| (11) | Viitaten uusiin yhteisön suuntaviivoihin valtiontuesta ympäristönsuojelulle (3) komissio pyysi 14 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä kirjeellä tietoja säännöistä, joilla ympäristöveroista vapautetaan. Tanska vastasi 22 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä (A/15183) ja sen liitteellä (A/15244). |
| --- | --- |

(11)

Viitaten uusiin yhteisön suuntaviivoihin valtiontuesta ympäristönsuojelulle (3) komissio pyysi 14 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä kirjeellä tietoja säännöistä, joilla ympäristöveroista vapautetaan. Tanska vastasi 22 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä (A/15183) ja sen liitteellä (A/15244).

| (12) | Tietopyyntö ja vastaus toimitettiin kolmansille osapuolille, jotka olivat esittäneet huomautuksia muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta. Tämän seurauksena huomautuksia esittivät Dansk Industri (6 päivänä lokakuuta 2008, A/20427), Novo Nordisk (7 päivänä lokakuuta 2008, A/20550), Novozymes (8 päivänä lokakuuta 2008, A/20739) ja Ruotsin hallitus (15 päivänä lokakuuta 2008, A/21433). |
| --- | --- |

(12)

Tietopyyntö ja vastaus toimitettiin kolmansille osapuolille, jotka olivat esittäneet huomautuksia muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta. Tämän seurauksena huomautuksia esittivät Dansk Industri (6 päivänä lokakuuta 2008, A/20427), Novo Nordisk (7 päivänä lokakuuta 2008, A/20550), Novozymes (8 päivänä lokakuuta 2008, A/20739) ja Ruotsin hallitus (15 päivänä lokakuuta 2008, A/21433).

2.   TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

2.1   Taustaa

| (13) | Hiilidioksidivero otettiin käyttöön Tanskassa vuonna 1992, ja sitä kannetaan energiatuotteista ja sähköstä. Kyseessä on kulutusvero, jonka suuruus on tällä hetkellä 90 Tanskan kruunua kultakin hiilidioksidipäästötonnilta. Hiilidioksidiverolla pyritään lähinnä vähentämään hiilidioksidipäästöjä. Kunkin polttoaineen verokanta on suhteessa kyseisen energiatuotteen hiilipitoisuuteen (4). Vuodesta 1977 on lisäksi kannettu energiaveroa. |
| --- | --- |

(13)

Hiilidioksidivero otettiin käyttöön Tanskassa vuonna 1992, ja sitä kannetaan energiatuotteista ja sähköstä. Kyseessä on kulutusvero, jonka suuruus on tällä hetkellä 90 Tanskan kruunua kultakin hiilidioksidipäästötonnilta. Hiilidioksidiverolla pyritään lähinnä vähentämään hiilidioksidipäästöjä. Kunkin polttoaineen verokanta on suhteessa kyseisen energiatuotteen hiilipitoisuuteen (4). Vuodesta 1977 on lisäksi kannettu energiaveroa.

| (14) | Tavalliset kotitaloudet ja tietyt palvelusektorin lohkot maksavat täyden energiaveron, mutta arvonlisäverotusta varten rekisteröidyt yritykset on kokonaan vapautettu energiaverosta. Tavalliset kotitaloudet ja tietyt palvelusektorin lohkot maksavat täyden hiilidioksidiveron, mutta muita arvonlisäverotusta varten rekisteröityjä yrityksiä varten on erityinen yritysten verokanta. Komissio hyväksyi yritysten hiilidioksidiverokannan marraskuussa 2005 (5). Tietyissä ”raskaissa prosesseissa” (6) käytettävän energian yhteydessä yritykset saavat lisäalennuksen yleisestä yritysten verokannasta. Komissio hyväksyi näitä prosesseja koskevan alhaisemman verokannan viimeksi syyskuussa 2005 (7). Hyväksyminen perustui siihen, että tuensaajat edelleen maksoivat hiilidioksidiveron, jolloin energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta 27 päivänä lokakuuta 2003 annetussa neuvoston direktiivissä 2003/96/EY (8), jäljempänä ”energiaverodirektiivi”, säädettyjä EY:n vähimmäisverokantoja noudatettiin. Lisäksi eräät energiaintensiiviset yritykset ovat tehneet Tanskan hallituksen kanssa vapaaehtoisia energiansäästösopimuksia. Jos ne saavuttavat näissä sopimuksissa sovitut tavoitteet, ne saavat hiilidioksidiverosta lisäalennuksen, jonka komissio hyväksyi viimeksi huhtikuussa 2003 (9). |
| --- | --- |

(14)

Tavalliset kotitaloudet ja tietyt palvelusektorin lohkot maksavat täyden energiaveron, mutta arvonlisäverotusta varten rekisteröidyt yritykset on kokonaan vapautettu energiaverosta. Tavalliset kotitaloudet ja tietyt palvelusektorin lohkot maksavat täyden hiilidioksidiveron, mutta muita arvonlisäverotusta varten rekisteröityjä yrityksiä varten on erityinen yritysten verokanta. Komissio hyväksyi yritysten hiilidioksidiverokannan marraskuussa 2005 (5). Tietyissä ”raskaissa prosesseissa” (6) käytettävän energian yhteydessä yritykset saavat lisäalennuksen yleisestä yritysten verokannasta. Komissio hyväksyi näitä prosesseja koskevan alhaisemman verokannan viimeksi syyskuussa 2005 (7). Hyväksyminen perustui siihen, että tuensaajat edelleen maksoivat hiilidioksidiveron, jolloin energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta 27 päivänä lokakuuta 2003 annetussa neuvoston direktiivissä 2003/96/EY (8), jäljempänä ”energiaverodirektiivi”, säädettyjä EY:n vähimmäisverokantoja noudatettiin. Lisäksi eräät energiaintensiiviset yritykset ovat tehneet Tanskan hallituksen kanssa vapaaehtoisia energiansäästösopimuksia. Jos ne saavuttavat näissä sopimuksissa sovitut tavoitteet, ne saavat hiilidioksidiverosta lisäalennuksen, jonka komissio hyväksyi viimeksi huhtikuussa 2003 (9).

| (15) | Kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta 13 päivänä lokakuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/87/EY (10), jäljempänä ”päästökauppadirektiivi”, säädetty EU:n päästökauppajärjestelmä tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2005. Tämän seurauksena kyseisen direktiivin soveltamisalaan kuuluvien laitosten toiminnanharjoittajilla on oltava hallussaan päästöoikeudet kasvihuonekaasupäästöilleen. Päästöoikeudet joko jaetaan toiminnanharjoittajille maksutta kunkin päästökauppakauden alussa tai toiminnanharjoittaja voi ostaa niitä huutokaupassa ja/tai markkinoilta. Ensimmäisellä päästökauppakaudella (1.1.2005–31.12.2007) jäsenvaltiot velvoitettiin jakamaan vähintään 95 prosenttia oikeuksista maksutta. Tanska päätti myydä jäljelle jäävät 5 prosenttia julkisella huutokaupalla. Toisella päästökauppakaudella (1.1.2008–31.12.2012) jäsenvaltioilla on mahdollisuus huutokaupata 10 prosenttia päästöoikeuksista. Tanska on päättänyt jakaa kaikki päästöoikeudet maksutta (11). |
| --- | --- |

(15)

Kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta 13 päivänä lokakuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/87/EY (10), jäljempänä ”päästökauppadirektiivi”, säädetty EU:n päästökauppajärjestelmä tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2005. Tämän seurauksena kyseisen direktiivin soveltamisalaan kuuluvien laitosten toiminnanharjoittajilla on oltava hallussaan päästöoikeudet kasvihuonekaasupäästöilleen. Päästöoikeudet joko jaetaan toiminnanharjoittajille maksutta kunkin päästökauppakauden alussa tai toiminnanharjoittaja voi ostaa niitä huutokaupassa ja/tai markkinoilta. Ensimmäisellä päästökauppakaudella (1.1.2005–31.12.2007) jäsenvaltiot velvoitettiin jakamaan vähintään 95 prosenttia oikeuksista maksutta. Tanska päätti myydä jäljelle jäävät 5 prosenttia julkisella huutokaupalla. Toisella päästökauppakaudella (1.1.2008–31.12.2012) jäsenvaltioilla on mahdollisuus huutokaupata 10 prosenttia päästöoikeuksista. Tanska on päättänyt jakaa kaikki päästöoikeudet maksutta (11).

2.2   Ilmoitettu järjestelmä

| (16) | Tanskan viranomaisten ilmoittamassa järjestelmässä ehdotetaan, että EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvat energiaintensiiviset yritykset (12) vapautettaisiin kokonaan hiilidioksidiverosta (palauttamalla vero). Muut järjestelmän piiriin kuuluvat yritykset maksavat hiilidioksidiveroa, jonka suuruus on 50 prosenttia vähimmäisverokannasta. Tanskan viranomaisten mukaan kaikki yritykset, joihin EU:n päästökauppajärjestelmää tällä hetkellä sovelletaan, ovat energiaverodirektiivissä määriteltyjä energiaintensiivisiä yrityksiä. Tästä seuraa, että kaikkien EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvien teollisuusprosessien polttoaineenkulutus olisi oikeutettu koko hiilidioksidiveron palautukseen, jos ilmoitettu toimenpide hyväksytään. |
| --- | --- |

(16)

Tanskan viranomaisten ilmoittamassa järjestelmässä ehdotetaan, että EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvat energiaintensiiviset yritykset (12) vapautettaisiin kokonaan hiilidioksidiverosta (palauttamalla vero). Muut järjestelmän piiriin kuuluvat yritykset maksavat hiilidioksidiveroa, jonka suuruus on 50 prosenttia vähimmäisverokannasta. Tanskan viranomaisten mukaan kaikki yritykset, joihin EU:n päästökauppajärjestelmää tällä hetkellä sovelletaan, ovat energiaverodirektiivissä määriteltyjä energiaintensiivisiä yrityksiä. Tästä seuraa, että kaikkien EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvien teollisuusprosessien polttoaineenkulutus olisi oikeutettu koko hiilidioksidiveron palautukseen, jos ilmoitettu toimenpide hyväksytään.

| (17) | Ilmoitettu verovapaus koskee ainoastaan polttoaineen (kivennäisöljytuotteiden, kaasun ja hiilen) kulutusta EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvassa teollisessa toiminnassa. Se ei koske sähkön ja lämpövoiman kulutusta eikä toimitilojen ja veden lämmittämiseen käytettävää polttoainetta. |
| --- | --- |

(17)

Ilmoitettu verovapaus koskee ainoastaan polttoaineen (kivennäisöljytuotteiden, kaasun ja hiilen) kulutusta EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvassa teollisessa toiminnassa. Se ei koske sähkön ja lämpövoiman kulutusta eikä toimitilojen ja veden lämmittämiseen käytettävää polttoainetta.

| (18) | Ehdotettujen verohelpotusten oikeusperusta on 9 päivänä kesäkuuta 2004 annettu laki nro 464. |
| --- | --- |

(18)

Ehdotettujen verohelpotusten oikeusperusta on 9 päivänä kesäkuuta 2004 annettu laki nro 464.

| (19) | Päästökauppadirektiivin soveltamisalaan kuuluvan teollisen toiminnan polttoaineen kulutus, sähköä ja lämmöntuotantoa lukuun ottamatta, ehdotetaan vapautettavaksi hiilidioksidiverosta kokonaan tai osittain, kuten edellä on selostettu. Noin 85 tuotantoprosessin noin 120 tuotantoyksikössä odotetaan saavan tukea. |
| --- | --- |

(19)

Päästökauppadirektiivin soveltamisalaan kuuluvan teollisen toiminnan polttoaineen kulutus, sähköä ja lämmöntuotantoa lukuun ottamatta, ehdotetaan vapautettavaksi hiilidioksidiverosta kokonaan tai osittain, kuten edellä on selostettu. Noin 85 tuotantoprosessin noin 120 tuotantoyksikössä odotetaan saavan tukea.

| (20) | Tanskan viranomaiset ovat arvioineet toimenpiteestä johtuvan vuotuisen verotulojen menetyksen olevan noin 30 miljoonaa Tanskan kruunua (noin 4 miljoonaa euroa). Tanskan viranomaiset antoivat kuitenkin 22 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyssä kirjeessään ymmärtää, että järjestelmän määrärahat tulevat olemaan tuota arviota pienemmät. |
| --- | --- |

(20)

Tanskan viranomaiset ovat arvioineet toimenpiteestä johtuvan vuotuisen verotulojen menetyksen olevan noin 30 miljoonaa Tanskan kruunua (noin 4 miljoonaa euroa). Tanskan viranomaiset antoivat kuitenkin 22 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyssä kirjeessään ymmärtää, että järjestelmän määrärahat tulevat olemaan tuota arviota pienemmät.

| (21) | Tanskan viranomaiset hyväksyivät ehdotetun järjestelmän oikeusperustan vuonna 2004, mutta ne ovat vakuuttaneet, että järjestelmä toteutetaan ainoastaan, jos komissio sen hyväksyy. Jos näin tapahtuu, oikeusperustaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2005. Järjestelmän kestoa ei ole määritelty, mutta jos järjestelmä hyväksytään, Tanskan viranomaiset ovat sitoutuneet tekemään komissiolle uuden ilmoituksen järjestelmästä kymmenen vuoden kuluttua. |
| --- | --- |

(21)

Tanskan viranomaiset hyväksyivät ehdotetun järjestelmän oikeusperustan vuonna 2004, mutta ne ovat vakuuttaneet, että järjestelmä toteutetaan ainoastaan, jos komissio sen hyväksyy. Jos näin tapahtuu, oikeusperustaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2005. Järjestelmän kestoa ei ole määritelty, mutta jos järjestelmä hyväksytään, Tanskan viranomaiset ovat sitoutuneet tekemään komissiolle uuden ilmoituksen järjestelmästä kymmenen vuoden kuluttua.

3.   SYYT 88 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETUN MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (22) | Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio totesi, että toimenpide rahoitetaan valtion varoin. Sitä sovelletaan ainoastaan yrityksiin, jotka kuuluvat EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin. Kyseiset yritykset vapautetaan kuluista, jotka niiden muutoin täytyisi kattaa toimintabudjetistaan. Toisin sanoen yrityksille aiheutuu toimenpiteestä etua. Komissio epäili, voitiinko toimenpiteen valikoivaa luonnetta perustella verojärjestelmän luonteella ja rakenteella. Tuensaajat toimivat markkinoilla, jotka ovat avoimet kilpailulle ja jäsenvaltioiden väliselle kaupankäynnille. Siksi toimenpide voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan sisämarkkinoilla. Sen vuoksi komissio katsoi, että toimenpide voisi olla valtiontukea. |
| --- | --- |

(22)

Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio totesi, että toimenpide rahoitetaan valtion varoin. Sitä sovelletaan ainoastaan yrityksiin, jotka kuuluvat EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin. Kyseiset yritykset vapautetaan kuluista, jotka niiden muutoin täytyisi kattaa toimintabudjetistaan. Toisin sanoen yrityksille aiheutuu toimenpiteestä etua. Komissio epäili, voitiinko toimenpiteen valikoivaa luonnetta perustella verojärjestelmän luonteella ja rakenteella. Tuensaajat toimivat markkinoilla, jotka ovat avoimet kilpailulle ja jäsenvaltioiden väliselle kaupankäynnille. Siksi toimenpide voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan sisämarkkinoilla. Sen vuoksi komissio katsoi, että toimenpide voisi olla valtiontukea.

| (23) | Komissio ei ollut varma, voitaisiinko toimenpidettä pitää tuolloin voimassa olleiden valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen (13), jäljempänä ”vuoden 2001 ympäristösuuntaviivat”, mukaisena, koska ehdotetun toimenpiteen mukainen vero, jonka yritykset maksaisivat, olisi pienempi kuin energiaverodirektiivin vähimmäisverokanta eivätkä tuensaajat antaisi vapaaehtoisia sitoumuksia tai tekisi vapaaehtoisia sopimuksia toimenpiteistä, jotka menisivät yhdenmukaisen yhteisövelvoitteen täyttämistä pidemmälle |
| --- | --- |

(23)

Komissio ei ollut varma, voitaisiinko toimenpidettä pitää tuolloin voimassa olleiden valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen (13), jäljempänä ”vuoden 2001 ympäristösuuntaviivat”, mukaisena, koska ehdotetun toimenpiteen mukainen vero, jonka yritykset maksaisivat, olisi pienempi kuin energiaverodirektiivin vähimmäisverokanta eivätkä tuensaajat antaisi vapaaehtoisia sitoumuksia tai tekisi vapaaehtoisia sopimuksia toimenpiteistä, jotka menisivät yhdenmukaisen yhteisövelvoitteen täyttämistä pidemmälle

| (24) | Komissio tutki, voidaanko mahdollisen tuen katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille (EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla) sillä perusteella, että olisi tarvetta poistaa kaksinkertaista sääntelyä. Komissio totesi tässä yhteydessä, että kansalliset hiilidioksidiverot lasketaan mukaan kansallisen energiaverotuksen tasoon, kun arvioidaan, onko energiaverodirektiiviä noudatettu. Ehdotettu veronhuojennus voi siksi vääristää kilpailua sisämarkkinoilla, koska se lisäisi veroporrastusta alalla, jolla verot on yhdenmukaistettu yhteisön tasolla. Lisäksi veronhuojennuksen myöntäminen kaikille EU:n päästökauppajärjestelmään osallistuville yrityksille voisi olla ristiriidassa aiheuttamisperiaatteen kanssa, koska mukana olisi yrityksiä, jotka ovat saaneet päästöoikeuksia maksutta. Komissio edellytti Tanskan esittävän tietoja järjestelmästä sen varmistamiseksi, että kunkin yksittäisen yrityksen osalta olisi mahdollista todeta, aiheutuuko kyseiselle yritykselle hiilidioksidiveron ylittävää ylimääräistä rasitusta ja, jos aiheutuu, kyseisen rasituksen suuruus, ja että ainoastaan sellaiset yritykset, joille todella aiheutuu tällainen rasitus, voisivat hyötyä verovapautuksista. Komissio kuitenkin katsoi, että voisi olla ympäristönsuojelun logiikan vastaista myöntää huojennuksia ainoastaan yrityksille, jotka ostavat lisäpäästöoikeuksia, koska tämä voisi hyödyttää niitä, jotka eivät rajoita saastuttamistaan. |
| --- | --- |

(24)

Komissio tutki, voidaanko mahdollisen tuen katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille (EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla) sillä perusteella, että olisi tarvetta poistaa kaksinkertaista sääntelyä. Komissio totesi tässä yhteydessä, että kansalliset hiilidioksidiverot lasketaan mukaan kansallisen energiaverotuksen tasoon, kun arvioidaan, onko energiaverodirektiiviä noudatettu. Ehdotettu veronhuojennus voi siksi vääristää kilpailua sisämarkkinoilla, koska se lisäisi veroporrastusta alalla, jolla verot on yhdenmukaistettu yhteisön tasolla. Lisäksi veronhuojennuksen myöntäminen kaikille EU:n päästökauppajärjestelmään osallistuville yrityksille voisi olla ristiriidassa aiheuttamisperiaatteen kanssa, koska mukana olisi yrityksiä, jotka ovat saaneet päästöoikeuksia maksutta. Komissio edellytti Tanskan esittävän tietoja järjestelmästä sen varmistamiseksi, että kunkin yksittäisen yrityksen osalta olisi mahdollista todeta, aiheutuuko kyseiselle yritykselle hiilidioksidiveron ylittävää ylimääräistä rasitusta ja, jos aiheutuu, kyseisen rasituksen suuruus, ja että ainoastaan sellaiset yritykset, joille todella aiheutuu tällainen rasitus, voisivat hyötyä verovapautuksista. Komissio kuitenkin katsoi, että voisi olla ympäristönsuojelun logiikan vastaista myöntää huojennuksia ainoastaan yrityksille, jotka ostavat lisäpäästöoikeuksia, koska tämä voisi hyödyttää niitä, jotka eivät rajoita saastuttamistaan.

4.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (25) | Ruotsin viranomaisten mielestä komission olisi tehtävä kattava taloudellinen ja oikeudellinen analyysi ilmoitetusta veronhuojennuksesta. Viranomaiset viittasivat argumentteihin, joita esitettiin niiden omassa vastaavaa asiaa (14) koskevassa ilmoituksessa, jonka osalta komissio on myös käynnistänyt muodollisen tutkintamenettelyn. |
| --- | --- |

(25)

Ruotsin viranomaisten mielestä komission olisi tehtävä kattava taloudellinen ja oikeudellinen analyysi ilmoitetusta veronhuojennuksesta. Viranomaiset viittasivat argumentteihin, joita esitettiin niiden omassa vastaavaa asiaa (14) koskevassa ilmoituksessa, jonka osalta komissio on myös käynnistänyt muodollisen tutkintamenettelyn.

| (26) | Dansk industrin mielestä olisi todettava ensinnäkin, että toimenpiteessä ei ole kyse valtiontuesta, ja toiseksi, että se on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukainen. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että Tanskan teollisuuden on maksettava hiilidioksidiveroa, energiaveroa, rikkidioksidiveroa ja Energinet.dk:n hallinnoimaa lisämaksua, joka jaetaan vihreän sähkön tuottajille. Tämän vuoksi tanskalaiset yritykset maksavat energiankulutuksestaan paljon enemmän kuin heidän eurooppalaiset ja kansainväliset kilpailijansa. |
| --- | --- |

(26)

Dansk industrin mielestä olisi todettava ensinnäkin, että toimenpiteessä ei ole kyse valtiontuesta, ja toiseksi, että se on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukainen. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että Tanskan teollisuuden on maksettava hiilidioksidiveroa, energiaveroa, rikkidioksidiveroa ja Energinet.dk:n hallinnoimaa lisämaksua, joka jaetaan vihreän sähkön tuottajille. Tämän vuoksi tanskalaiset yritykset maksavat energiankulutuksestaan paljon enemmän kuin heidän eurooppalaiset ja kansainväliset kilpailijansa.

| (27) | Novo Nordisk A/S:n mukaan ehdotetusta toimenpiteestä yritykselle koituva vuotuinen verosäästö on 200 000 Tanskan kruunua. Yrityksen mukaan tämänsuuruinen säästö ei voi vääristää kilpailua. Näin on erityisesti siksi, että se käyttää päästökauppajärjestelmässä noin 400 000 Tanskan kruunua hiilidioksidipäästöjensä vähentämiseen. Yritys viittaa de minimis -sääntöön, jonka mukaan yritys voi vastaanottaa tukea 3 vuoden aikana enintään 200 000 euroa (noin 1,5 miljoonaa Tanskan kruunua). Energiaverodirektiivin noudattamisen osalta Novo Nordisk mainitsee, että se käyttää sähkön ja lämmön yhteistuotannossa syntyvää energiaa ja on näin ollen direktiivin 15 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla oikeutettu vapautukseen verosta tai veron alennukseen. Lisäksi yritys on energiaintensiivinen ja energiankulutuskustannukset (vero ja hiilidioksidipäästöjen vähentämisestä aiheutuvat kustannukset) ovat kokonaisuutena tarkasteltuna EY:n vähimmäisverokantaa suuremmat. Novo Nordisk viittaa myös energiaverodirektiivin johdanto-osan 7 kappaleeseen, josta käy ilmi, että energiaverotus voi olla yksi väline Kioton pöytäkirjan tavoitteiden (eli EU:n päästökauppajärjestelmän tavoitteiden) saavuttamiseen, ja päättelee, että tässä tapauksessa on kyse päällekkäisestä sääntelystä. Lopuksi Novo Nordisk toteaa komission ehdotuksesta arvioida kullekin yksittäiselle tuensaajalle aiheutuva rasitus, että tällaisessa arvioinnissa olisi vaikeaa esimerkiksi kohdistaminen oikealle ajanjaksolle muun muassa siksi, että päästöoikeuksien ostoajankohta ei välttämättä ole sama kuin energian kulutusajankohta. |
| --- | --- |

(27)

Novo Nordisk A/S:n mukaan ehdotetusta toimenpiteestä yritykselle koituva vuotuinen verosäästö on 200 000 Tanskan kruunua. Yrityksen mukaan tämänsuuruinen säästö ei voi vääristää kilpailua. Näin on erityisesti siksi, että se käyttää päästökauppajärjestelmässä noin 400 000 Tanskan kruunua hiilidioksidipäästöjensä vähentämiseen. Yritys viittaa de minimis -sääntöön, jonka mukaan yritys voi vastaanottaa tukea 3 vuoden aikana enintään 200 000 euroa (noin 1,5 miljoonaa Tanskan kruunua). Energiaverodirektiivin noudattamisen osalta Novo Nordisk mainitsee, että se käyttää sähkön ja lämmön yhteistuotannossa syntyvää energiaa ja on näin ollen direktiivin 15 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla oikeutettu vapautukseen verosta tai veron alennukseen. Lisäksi yritys on energiaintensiivinen ja energiankulutuskustannukset (vero ja hiilidioksidipäästöjen vähentämisestä aiheutuvat kustannukset) ovat kokonaisuutena tarkasteltuna EY:n vähimmäisverokantaa suuremmat. Novo Nordisk viittaa myös energiaverodirektiivin johdanto-osan 7 kappaleeseen, josta käy ilmi, että energiaverotus voi olla yksi väline Kioton pöytäkirjan tavoitteiden (eli EU:n päästökauppajärjestelmän tavoitteiden) saavuttamiseen, ja päättelee, että tässä tapauksessa on kyse päällekkäisestä sääntelystä. Lopuksi Novo Nordisk toteaa komission ehdotuksesta arvioida kullekin yksittäiselle tuensaajalle aiheutuva rasitus, että tällaisessa arvioinnissa olisi vaikeaa esimerkiksi kohdistaminen oikealle ajanjaksolle muun muassa siksi, että päästöoikeuksien ostoajankohta ei välttämättä ole sama kuin energian kulutusajankohta.

| (28) | Novozymes A/S huomauttaa, että entsyymituotantonsa yhteydessä se tuottaa sähköä ja lämpöä teollisissa lämmitysvoimalaitoksissa. Yrityksen tuotantoa pidetään raskaana prosessina, mikä tarkoittaa, että sen on maksettava veroa 3–25 Tanskan kruunua jokaiselta käytettyjen polttoaineiden hiilidioksiditonnilta. Yritys kuuluu EU:n päästökauppajärjestelmään. Novozymesin huomautukset ovat Novo Nordiskin huomautusten kanssa identtisiä. |
| --- | --- |

(28)

Novozymes A/S huomauttaa, että entsyymituotantonsa yhteydessä se tuottaa sähköä ja lämpöä teollisissa lämmitysvoimalaitoksissa. Yrityksen tuotantoa pidetään raskaana prosessina, mikä tarkoittaa, että sen on maksettava veroa 3–25 Tanskan kruunua jokaiselta käytettyjen polttoaineiden hiilidioksiditonnilta. Yritys kuuluu EU:n päästökauppajärjestelmään. Novozymesin huomautukset ovat Novo Nordiskin huomautusten kanssa identtisiä.

5.   TANSKAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (29) | Tanskan viranomaiset viittaavat yhteisöjen tuomioistuimen 16 päivänä toukokuuta 2000 antamaan tuomioon asiassa C-83/98 P (Ranskan tasavalta v. Ladbroke Racing ja komissio) (15) ja katsovat, että käsiteltävänä olevassa asiassa ei ole kyse valikoivasta edusta. Tuomioistuin on useissa ratkaisuissaan (16) todennut, että järjestelmä, jonka yleinen luonne on talouspoliittinen tai sosiaalipoliittinen ja joka ei suosi tiettyä toimintaa tai tiettyä alaa, ei kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Adria-Wien-tuomion mukaan energiaveron huojennus antoi aineellisia hyödykkeitä valmistaville yrityksille taloudellista etua palvelualan yrityksiin nähden. Näin oli siitä huolimatta, että myös palvelualan yritykset voivat kuluttaa energiaa suhteellisen paljon. Tanskan viranomaisten mukaan käsiteltävänä oleva järjestelmä ei anna etua tietylle yritysryhmälle, vaan se on veronhuojennus kaikille samassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa oleville yrityksille (17). Siksi Tanskan viranomaiset katsovat, että ehdotettu järjestelmä ei kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(29)

Tanskan viranomaiset viittaavat yhteisöjen tuomioistuimen 16 päivänä toukokuuta 2000 antamaan tuomioon asiassa C-83/98 P (Ranskan tasavalta v. Ladbroke Racing ja komissio) (15) ja katsovat, että käsiteltävänä olevassa asiassa ei ole kyse valikoivasta edusta. Tuomioistuin on useissa ratkaisuissaan (16) todennut, että järjestelmä, jonka yleinen luonne on talouspoliittinen tai sosiaalipoliittinen ja joka ei suosi tiettyä toimintaa tai tiettyä alaa, ei kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Adria-Wien-tuomion mukaan energiaveron huojennus antoi aineellisia hyödykkeitä valmistaville yrityksille taloudellista etua palvelualan yrityksiin nähden. Näin oli siitä huolimatta, että myös palvelualan yritykset voivat kuluttaa energiaa suhteellisen paljon. Tanskan viranomaisten mukaan käsiteltävänä oleva järjestelmä ei anna etua tietylle yritysryhmälle, vaan se on veronhuojennus kaikille samassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa oleville yrityksille (17). Siksi Tanskan viranomaiset katsovat, että ehdotettu järjestelmä ei kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

| (30) | Lisäksi viranomaiset viittaavat tuomioistuimen Adria-Wien-tuomiossa tekemään päätelmään, jonka mukaan järjestelmä, joka tietyllä varmuudella antaa tuensaajalle etua, ei täytä valikoivuuden kriteeriä, jos se voidaan perustella järjestelmän luonteella ja rakenteella. Tanskan viranomaisten mielestä verolla ei EU:n päästökauppajärjestelmän käyttöönoton jälkeen ole käsiteltävänä olevassa asiassa enää mitään ympäristönsuojelullista merkitystä. Koska veron tarkoitusta ei voida enää kokonaan tai osittain täyttää, on verojärjestelmän logiikan ja luonteen mukaista vapauttaa kyseiset yritykset verosta. |
| --- | --- |

(30)

Lisäksi viranomaiset viittaavat tuomioistuimen Adria-Wien-tuomiossa tekemään päätelmään, jonka mukaan järjestelmä, joka tietyllä varmuudella antaa tuensaajalle etua, ei täytä valikoivuuden kriteeriä, jos se voidaan perustella järjestelmän luonteella ja rakenteella. Tanskan viranomaisten mielestä verolla ei EU:n päästökauppajärjestelmän käyttöönoton jälkeen ole käsiteltävänä olevassa asiassa enää mitään ympäristönsuojelullista merkitystä. Koska veron tarkoitusta ei voida enää kokonaan tai osittain täyttää, on verojärjestelmän logiikan ja luonteen mukaista vapauttaa kyseiset yritykset verosta.

| (31) | Sekä EU:n päästökauppajärjestelmä että hiilidioksidivero ovat kustannustehokkaita markkinalähtöisiä välineitä, joilla pyritään hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen energiankulutuksen yhteydessä. Kumpikin väline johtaa energiankulutuksen rajakustannusten nousuun, vaikka päästöoikeudet jaetaan maksutta. Päästöoikeudet ja verot johtavat tuotantokustannusten nousuun. Yhteenlasketut hiilidioksidipäästöt on rajoitettu päästöoikeuksien kokonaismäärään. Näin ollen, jos yritys esimerkiksi verojen vuoksi vähentää päästöjään, muilla yrityksillä on mahdollisuus lisätä päästöjään. Päällekkäisen sääntelyn vuoksi vero ei ole enää kustannustehokas ohjailuväline. Sillä ei ole ympäristönsuojelullista lisävaikutusta, vaan se on kyseisille yrityksille pelkästään taloudellinen rasite. Tanskan viranomaisten käsitys onkin, että kyseinen järjestelmä on verojärjestelmän luonteen ja logiikan mukainen. |
| --- | --- |

(31)

Sekä EU:n päästökauppajärjestelmä että hiilidioksidivero ovat kustannustehokkaita markkinalähtöisiä välineitä, joilla pyritään hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen energiankulutuksen yhteydessä. Kumpikin väline johtaa energiankulutuksen rajakustannusten nousuun, vaikka päästöoikeudet jaetaan maksutta. Päästöoikeudet ja verot johtavat tuotantokustannusten nousuun. Yhteenlasketut hiilidioksidipäästöt on rajoitettu päästöoikeuksien kokonaismäärään. Näin ollen, jos yritys esimerkiksi verojen vuoksi vähentää päästöjään, muilla yrityksillä on mahdollisuus lisätä päästöjään. Päällekkäisen sääntelyn vuoksi vero ei ole enää kustannustehokas ohjailuväline. Sillä ei ole ympäristönsuojelullista lisävaikutusta, vaan se on kyseisille yrityksille pelkästään taloudellinen rasite. Tanskan viranomaisten käsitys onkin, että kyseinen järjestelmä on verojärjestelmän luonteen ja logiikan mukainen.

| (32) | Ensinnäkin Tanskan viranomaiset toteavat, että vuoden 2001 ympäristösuuntaviivat eivät ole oikeudellisesti sitovia, vaan ne sisältävät vain kriteerejä komission valtiontukiarviointia varten. Ilmoituksen tekoajankohtana ja kun komissio teki päätöksen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan nojalla, asiaa koskevat suuntaviivat sisältyivät vuoden 2001 ympäristösuuntaviivoihin. Suuntaviivojen ei voida katsoa sisältävän kriteerejä nyt käsiteltävänä olevan järjestelmän arviointiin, koska ne tulivat voimaan yli kaksi vuotta ennen päästökauppadirektiivin ja energiaverodirektiivin hyväksymistä. Siksi Tanskan viranomaiset katsovat, että komission tulkinta 51 kohdan 1 alakohdan a alakohdan vapaaehtoisista sopimuksista ja sitoumuksista on liian jyrkkä. Näin on erityisesti siksi, että saman kohdan toisessa kappaleessa sanotaan, että ehtoja sovelletaan myös, kun jäsenvaltion soveltamalla veronhuojennuksella on samanlaiset vaikutukset kuin vapaaehtoisten sopimusten luonteisilla sopimuksilla tai sitoumuksilla. Tanskan viranomaisten käsitys on, että EU:n päästökauppajärjestelmällä saavutetaan samat vaikutukset kuin vapaaehtoisilla sopimuksilla tai hiilidioksidiverolla. |
| --- | --- |

(32)

Ensinnäkin Tanskan viranomaiset toteavat, että vuoden 2001 ympäristösuuntaviivat eivät ole oikeudellisesti sitovia, vaan ne sisältävät vain kriteerejä komission valtiontukiarviointia varten. Ilmoituksen tekoajankohtana ja kun komissio teki päätöksen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan nojalla, asiaa koskevat suuntaviivat sisältyivät vuoden 2001 ympäristösuuntaviivoihin. Suuntaviivojen ei voida katsoa sisältävän kriteerejä nyt käsiteltävänä olevan järjestelmän arviointiin, koska ne tulivat voimaan yli kaksi vuotta ennen päästökauppadirektiivin ja energiaverodirektiivin hyväksymistä. Siksi Tanskan viranomaiset katsovat, että komission tulkinta 51 kohdan 1 alakohdan a alakohdan vapaaehtoisista sopimuksista ja sitoumuksista on liian jyrkkä. Näin on erityisesti siksi, että saman kohdan toisessa kappaleessa sanotaan, että ehtoja sovelletaan myös, kun jäsenvaltion soveltamalla veronhuojennuksella on samanlaiset vaikutukset kuin vapaaehtoisten sopimusten luonteisilla sopimuksilla tai sitoumuksilla. Tanskan viranomaisten käsitys on, että EU:n päästökauppajärjestelmällä saavutetaan samat vaikutukset kuin vapaaehtoisilla sopimuksilla tai hiilidioksidiverolla.

| (33) | Jos komissio ei pidä järjestelmää vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen mukaisena, Tanskan viranomaiset katsovat, että se voidaan sen sijaan hyväksyä suoraan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, koska tilanne on merkittävästi muuttunut energiaverodirektiivin ja EU:n päästökauppadirektiivin hyväksymisen jälkeen ja kyseisten yritysten kohdalla on nyt kyse päällekkäisestä sääntelystä. |
| --- | --- |

(33)

Jos komissio ei pidä järjestelmää vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen mukaisena, Tanskan viranomaiset katsovat, että se voidaan sen sijaan hyväksyä suoraan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, koska tilanne on merkittävästi muuttunut energiaverodirektiivin ja EU:n päästökauppadirektiivin hyväksymisen jälkeen ja kyseisten yritysten kohdalla on nyt kyse päällekkäisestä sääntelystä.

| (34) | Tanska viittaa komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan (18), joka on laadittu energiaverodirektiivin antamisen yhteydessä. Komission valmisteluasiakirjan mukaan EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvien yritysten vapauttaminen hiilidioksidiverosta ei välttämättä ole valtiontukea, koska sekä hiilidioksidiveron että päästökaton soveltaminen voi johtaa kaksinkertaiseen verotukseen, jota on vältettävä. Lisäksi neuvosto on direktiiviä koskevassa kokouspöytäkirjassaan (19) komission ehdotuksen perusteella luvannut tutkia myönteisesti EU:n päästökauppajärjestelmän täytäntöönpanoon liittyviä verotoimenpiteitä erityisesti, jotta kaksinkertaista verotusta voitaisiin välttää. |
| --- | --- |

(34)

Tanska viittaa komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan (18), joka on laadittu energiaverodirektiivin antamisen yhteydessä. Komission valmisteluasiakirjan mukaan EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvien yritysten vapauttaminen hiilidioksidiverosta ei välttämättä ole valtiontukea, koska sekä hiilidioksidiveron että päästökaton soveltaminen voi johtaa kaksinkertaiseen verotukseen, jota on vältettävä. Lisäksi neuvosto on direktiiviä koskevassa kokouspöytäkirjassaan (19) komission ehdotuksen perusteella luvannut tutkia myönteisesti EU:n päästökauppajärjestelmän täytäntöönpanoon liittyviä verotoimenpiteitä erityisesti, jotta kaksinkertaista verotusta voitaisiin välttää.

| (35) | Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio pyysi Tanskan hallitusta toimittamaan tietoja, jotka osoittavat, että järjestelmä johtaa sellaiseen ympäristönsuojelutavoitteiden saavuttamiseen tai energiatehokkuuden lisääntymiseen, joka suurin piirtein vastaa sitä, mikä saavutettaisiin EY:n vakiovähimmäisverokannalla. Tanskan viranomaisten mukaan nämä tiedot kävivät ilmi jo niiden tekemästä vertailusta päästöoikeuksien hinnan ja komission vähimmäisverokannan välillä. Tanskan esittäessä huomautuksensa päästöoikeuksien hinta oli 13 euroa hiilidioksiditonnia kohti, kun taas EY:n vähimmäisverokanta muunnettuna euroiksi hiilidioksiditonnia kohti oli hiilen ja koksin osalta 1,55 ja kaasuöljyn osalta 6,66 ja maakaasun osalta 2,64. Näin ollen hiilidioksidin 13 euron päästöhinta tonnia kohti muodostaa huomattavasti suuremman taloudellisen kannustimen päästöjen vähentämiseen kuin vero. Vuosia 2005–2007 koskevan Tanskan kansallisen jakosuunnitelman mukaisesti päästökiintiöillä säännellylle Tanskan teollisuudelle jaettiin päästöoikeuksia 7,1 prosenttia vähemmän kuin hiilidioksidipäästöjen määrä olisi samana aikana ollut tilanteen jatkuessa ennallaan (verot ja vapaaehtoiset sopimukset mukaan lukien). |
| --- | --- |

(35)

Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio pyysi Tanskan hallitusta toimittamaan tietoja, jotka osoittavat, että järjestelmä johtaa sellaiseen ympäristönsuojelutavoitteiden saavuttamiseen tai energiatehokkuuden lisääntymiseen, joka suurin piirtein vastaa sitä, mikä saavutettaisiin EY:n vakiovähimmäisverokannalla. Tanskan viranomaisten mukaan nämä tiedot kävivät ilmi jo niiden tekemästä vertailusta päästöoikeuksien hinnan ja komission vähimmäisverokannan välillä. Tanskan esittäessä huomautuksensa päästöoikeuksien hinta oli 13 euroa hiilidioksiditonnia kohti, kun taas EY:n vähimmäisverokanta muunnettuna euroiksi hiilidioksiditonnia kohti oli hiilen ja koksin osalta 1,55 ja kaasuöljyn osalta 6,66 ja maakaasun osalta 2,64. Näin ollen hiilidioksidin 13 euron päästöhinta tonnia kohti muodostaa huomattavasti suuremman taloudellisen kannustimen päästöjen vähentämiseen kuin vero. Vuosia 2005–2007 koskevan Tanskan kansallisen jakosuunnitelman mukaisesti päästökiintiöillä säännellylle Tanskan teollisuudelle jaettiin päästöoikeuksia 7,1 prosenttia vähemmän kuin hiilidioksidipäästöjen määrä olisi samana aikana ollut tilanteen jatkuessa ennallaan (verot ja vapaaehtoiset sopimukset mukaan lukien).

6.   EHDOTETUN TOIMENPITEEN ARVIOINTI

6.1   Valtiontuki

| (36) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(36)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (37) | Ehdotettu toimenpide johtaa valtion tulojen vähenemiseen, joten Tanska rahoittaa sen valtion varoin. Tuensaajat toimivat markkinoilla, joilla on jäsenvaltioiden välistä kilpailua ja kauppaa, ja toimenpiteet voivat siksi vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan jäsenvaltioiden välillä. Sen ratkaisemiseksi, sovelletaanko ehdotettuun toimenpiteeseen 87 artiklan 1 kohtaa, on vastattava kysymykseen, antaako se tuensaajille valikoivaa taloudellista etua. |
| --- | --- |

(37)

Ehdotettu toimenpide johtaa valtion tulojen vähenemiseen, joten Tanska rahoittaa sen valtion varoin. Tuensaajat toimivat markkinoilla, joilla on jäsenvaltioiden välistä kilpailua ja kauppaa, ja toimenpiteet voivat siksi vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan jäsenvaltioiden välillä. Sen ratkaisemiseksi, sovelletaanko ehdotettuun toimenpiteeseen 87 artiklan 1 kohtaa, on vastattava kysymykseen, antaako se tuensaajille valikoivaa taloudellista etua.

| (38) | Tanskan viranomaisten mukaan ehdotettu veronhuojennus ei anna tuensaajille valikoivaa etua, koska se koskee kaikkia yrityksiä, jotka ovat oikeudellisesti ja tosiasiallisesti samassa tilanteessa, eli yrityksiä, jotka ovat päällekkäisen sääntelyn kohteena. Jos kuitenkin oletetaan, että kyseessä on valikoiva etu, Tanskan viranomaisten mielestä se on järjestelmän luonteen ja rakenteen kannalta perusteltua. Näin on siksi, että hiilidioksidiverolla ja EU:n päästökauppajärjestelmällä on sama tavoite, joka on hiilidioksidipäästöjen vähentäminen. EU:n päästökauppajärjestelmän käyttöönoton jälkeen hiilidioksidiverolla ei ole ollut mitään ympäristönsuojelullista tarkoitusta. EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluville yrityksille hiilidioksidivero ei ole tehokas väline hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen vaan pelkästään ylimääräinen taloudellinen rasite. |
| --- | --- |

(38)

Tanskan viranomaisten mukaan ehdotettu veronhuojennus ei anna tuensaajille valikoivaa etua, koska se koskee kaikkia yrityksiä, jotka ovat oikeudellisesti ja tosiasiallisesti samassa tilanteessa, eli yrityksiä, jotka ovat päällekkäisen sääntelyn kohteena. Jos kuitenkin oletetaan, että kyseessä on valikoiva etu, Tanskan viranomaisten mielestä se on järjestelmän luonteen ja rakenteen kannalta perusteltua. Näin on siksi, että hiilidioksidiverolla ja EU:n päästökauppajärjestelmällä on sama tavoite, joka on hiilidioksidipäästöjen vähentäminen. EU:n päästökauppajärjestelmän käyttöönoton jälkeen hiilidioksidiverolla ei ole ollut mitään ympäristönsuojelullista tarkoitusta. EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluville yrityksille hiilidioksidivero ei ole tehokas väline hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen vaan pelkästään ylimääräinen taloudellinen rasite.

| (39) | Komissio huomauttaa, että Adria-Wien-tuomiossa (20) todettiin, että kantaa otetaan ainoastaan siihen, voiko tiettyyn oikeudelliseen järjestelmään kuuluva valtion toimenpide perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla suosia tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotannonaloja suhteessa muihin yrityksiin, jotka kyseisen järjestelmän tavoitteen kannalta ovat vastaavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. ”Edun” ja ”valikoivuuden” käsitteiden tulkinnasta on uudempaa oikeuskäytäntöä (21). Gibraltar-tuomiossa määritettiin valtiontuen arviointistandardi veroasioita varten (22). Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi, että tällaiseen arviointiin on sisällytettävä: 1) viitejärjestelmän määrittäminen, 2) viitejärjestelmästä poikkeamisen toteaminen ja 3) mahdollisuus perustella poikkeamista järjestelmän luonteen ja rakenteen perusteella. |
| --- | --- |

(39)

Komissio huomauttaa, että Adria-Wien-tuomiossa (20) todettiin, että kantaa otetaan ainoastaan siihen, voiko tiettyyn oikeudelliseen järjestelmään kuuluva valtion toimenpide perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla suosia tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotannonaloja suhteessa muihin yrityksiin, jotka kyseisen järjestelmän tavoitteen kannalta ovat vastaavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. ”Edun” ja ”valikoivuuden” käsitteiden tulkinnasta on uudempaa oikeuskäytäntöä (21). Gibraltar-tuomiossa määritettiin valtiontuen arviointistandardi veroasioita varten (22). Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi, että tällaiseen arviointiin on sisällytettävä: 1) viitejärjestelmän määrittäminen, 2) viitejärjestelmästä poikkeamisen toteaminen ja 3) mahdollisuus perustella poikkeamista järjestelmän luonteen ja rakenteen perusteella.

| (40) | Valikoivan edun käsitteen osalta komission on näin ollen ensin määritettävä viitejärjestelmä. Käsiteltävänä olevassa asiassa komissio pitää standardoidun arvioinnin mukaisesti viitejärjestelmänä voimassa olevaa yleistä energiaverotusjärjestelmää (johon kuuluvat kaikki verot, joita kannetaan kunkin energiatuotteen kulutuksen perusteella, eli hiilidioksidivero ja sähkövero). Tämä on sopusoinnussa energiaverodirektiivin 4 artiklan 2 kohdan kanssa. Sen mukaan kaikki samaan energiatuotteeseen kohdistuvat välilliset verot voidaan laskea yhteen laskettaessa EY:n vähimmäisverokannan saavuttamista. Lisäksi Tanska esitti nämä kaksi veroa vuonna 2004 osana kansallista energiaverojärjestelmää osoituksena siitä, että se noudattaa energiaverodirektiiviä, ja perustellakseen vapautusta sähköverosta valtiontukinäkökulmasta (23). Vapauttamalla tuensaajat taloudellisesta rasituksesta, joka muuten olisi ollut osa niiden tuotantokustannuksia, järjestelmä selvästi suosii tuensaajia niihin yrityksiin verrattuna, joita ei ole vapautettu verosta, ja poikkeaa siksi viitejärjestelmästä. Tanskan viranomaisten mukaan arvioitaessa, onko kyseessä valikoiva etu, on otettava huomioon, että EU:n päästökauppajärjestelmä merkitsee tuensaajille rasitusta. Komissio toteaa, että energiaverojärjestelmällä on vain osittain sama tavoite kuin EU:n päästökauppajärjestelmällä. EU:n päästökauppajärjestelmällä pyritään yksinomaan vähentämään hiilidioksidipäästöjä, mutta energiaverojärjestelmällä on muitakin tavoitteita, kuten energiatehokkuuden edistäminen ja verotulojen kerääminen valtiolle. Myös sen suhteen on suuria eroja, miten vero tai maksu toimii ja miten päästökauppajärjestelmä toimii (esim. EU:n päästökauppajärjestelmä ei johda siihen, että kukin tuensaaja tosiasiallisesti maksaisi kustakin kuluttamastaan energiayksiköstä). Tätä taustaa vasten komissio ei voi yhtyä Tanskan näkemykseen, että hiilidioksidiveroa ja EU:n päästökauppajärjestelmää on yhdessä pidettävä viitejärjestelmänä. |
| --- | --- |

(40)

Valikoivan edun käsitteen osalta komission on näin ollen ensin määritettävä viitejärjestelmä. Käsiteltävänä olevassa asiassa komissio pitää standardoidun arvioinnin mukaisesti viitejärjestelmänä voimassa olevaa yleistä energiaverotusjärjestelmää (johon kuuluvat kaikki verot, joita kannetaan kunkin energiatuotteen kulutuksen perusteella, eli hiilidioksidivero ja sähkövero). Tämä on sopusoinnussa energiaverodirektiivin 4 artiklan 2 kohdan kanssa. Sen mukaan kaikki samaan energiatuotteeseen kohdistuvat välilliset verot voidaan laskea yhteen laskettaessa EY:n vähimmäisverokannan saavuttamista. Lisäksi Tanska esitti nämä kaksi veroa vuonna 2004 osana kansallista energiaverojärjestelmää osoituksena siitä, että se noudattaa energiaverodirektiiviä, ja perustellakseen vapautusta sähköverosta valtiontukinäkökulmasta (23). Vapauttamalla tuensaajat taloudellisesta rasituksesta, joka muuten olisi ollut osa niiden tuotantokustannuksia, järjestelmä selvästi suosii tuensaajia niihin yrityksiin verrattuna, joita ei ole vapautettu verosta, ja poikkeaa siksi viitejärjestelmästä. Tanskan viranomaisten mukaan arvioitaessa, onko kyseessä valikoiva etu, on otettava huomioon, että EU:n päästökauppajärjestelmä merkitsee tuensaajille rasitusta. Komissio toteaa, että energiaverojärjestelmällä on vain osittain sama tavoite kuin EU:n päästökauppajärjestelmällä. EU:n päästökauppajärjestelmällä pyritään yksinomaan vähentämään hiilidioksidipäästöjä, mutta energiaverojärjestelmällä on muitakin tavoitteita, kuten energiatehokkuuden edistäminen ja verotulojen kerääminen valtiolle. Myös sen suhteen on suuria eroja, miten vero tai maksu toimii ja miten päästökauppajärjestelmä toimii (esim. EU:n päästökauppajärjestelmä ei johda siihen, että kukin tuensaaja tosiasiallisesti maksaisi kustakin kuluttamastaan energiayksiköstä). Tätä taustaa vasten komissio ei voi yhtyä Tanskan näkemykseen, että hiilidioksidiveroa ja EU:n päästökauppajärjestelmää on yhdessä pidettävä viitejärjestelmänä.

| (41) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi NOx-tuomiossa, että kyseessä ei ollut valikoiva tuki, sillä etu (päästölupien jakaminen maksutta) kohdistui ainoastaan yrityksiin, joilla oli kyseisen järjestelmän puitteissa myös velvollisuus, eikä niiden siksi voitu katsoa olevan samassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa kuin järjestelmän ulkopuolella olevat yritykset (24). Komissio katsoo, että NOx-asiassa tilanne poikkesi nyt käsiteltävänä olevasta. NOx-asiassa edun (eli maksuttomien NOx-päästöoikeuksien) saamisen edellytyksenä oli, että tuensaajien päästöt eivät ylittäneet järjestelmän ylärajaa. Käsiteltävänä olevassa asiassa ehdotetaan kuitenkin huojennuksen myöntämistä hiilidioksidiverosta, jonka kaikki energiankuluttajat yleensä maksavat. Huojennuksen perusteena on, että tuensaajiin sovelletaan toista (ei-verotuksellista) järjestelmää. Käsiteltävänä oleva asia muistuttaa komission mielestä enemmän edellä mainitun Adria-Wien-tuomion tilannetta. Tuomioistuin totesi tuomiossaan, että kyseessä todella oli valikoiva etu, sillä energiaveron huojennus suosi tiettyjä yrityksiä tai tiettyjen hyödykkeiden tuotantoa verrattuna muihin yrityksiin, jotka olivat kyseisen veron tarkoituksen kannalta vastaavassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa. |
| --- | --- |

(41)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi NOx-tuomiossa, että kyseessä ei ollut valikoiva tuki, sillä etu (päästölupien jakaminen maksutta) kohdistui ainoastaan yrityksiin, joilla oli kyseisen järjestelmän puitteissa myös velvollisuus, eikä niiden siksi voitu katsoa olevan samassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa kuin järjestelmän ulkopuolella olevat yritykset (24). Komissio katsoo, että NOx-asiassa tilanne poikkesi nyt käsiteltävänä olevasta. NOx-asiassa edun (eli maksuttomien NOx-päästöoikeuksien) saamisen edellytyksenä oli, että tuensaajien päästöt eivät ylittäneet järjestelmän ylärajaa. Käsiteltävänä olevassa asiassa ehdotetaan kuitenkin huojennuksen myöntämistä hiilidioksidiverosta, jonka kaikki energiankuluttajat yleensä maksavat. Huojennuksen perusteena on, että tuensaajiin sovelletaan toista (ei-verotuksellista) järjestelmää. Käsiteltävänä oleva asia muistuttaa komission mielestä enemmän edellä mainitun Adria-Wien-tuomion tilannetta. Tuomioistuin totesi tuomiossaan, että kyseessä todella oli valikoiva etu, sillä energiaveron huojennus suosi tiettyjä yrityksiä tai tiettyjen hyödykkeiden tuotantoa verrattuna muihin yrityksiin, jotka olivat kyseisen veron tarkoituksen kannalta vastaavassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa.

| (42) | Valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetun komission tiedonannon mukaan (25) luonteeltaan puhtaasti teknisiä verotoimenpiteitä (kuten kaksinkertaisen verotuksen estäminen) pidetään periaatteessa yleisluonteisina toimenpiteinä (26). Kuten edellä mainittiin, veron ja EU:n päästökauppajärjestelmän välillä on suuria eroja. Siksi viimeksi mainittua ei voida pitää tiedonannossa tarkoitettuna verotuksena. |
| --- | --- |

(42)

Valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetun komission tiedonannon mukaan (25) luonteeltaan puhtaasti teknisiä verotoimenpiteitä (kuten kaksinkertaisen verotuksen estäminen) pidetään periaatteessa yleisluonteisina toimenpiteinä (26). Kuten edellä mainittiin, veron ja EU:n päästökauppajärjestelmän välillä on suuria eroja. Siksi viimeksi mainittua ei voida pitää tiedonannossa tarkoitettuna verotuksena.

| (43) | Näistä syistä komissio katsoo, että veronhuojennus itsessään antaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua. |
| --- | --- |

(43)

Näistä syistä komissio katsoo, että veronhuojennus itsessään antaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua.

| (44) | Järjestelmän logiikan osalta komissio toteaa uudelleen, että energiaverojärjestelmän ja EU:n päästökauppajärjestelmän tavoitteet ovat vain osittain samat. Tässä tapauksessa viitejärjestelmä on energiaverojärjestelmä. Järjestelmällä pyritään verottamaan kutakin käytettyä energiatuotetta eikä suunniteltu veronhuojennus ole tämän tavoitteen kanssa sopusoinnussa. Tanska toteaa tältä osin, että päällekkäinen sääntely lisää yritysten rajakustannuksia vähentämättä yhteenlaskettuja hiilidioksidipäästöjä. Komissio kuitenkin katsoo, että Tanskan väite on merkityksellinen ainoastaan ratkaistaessa, onko mahdollinen valtiontuki sääntöjen mukaista, erityisesti valtiontuen oikeasuhteisuuden osalta. Näin on siksi, että EU:n päästökauppajärjestelmän vaikutukset eivät ole osa viitejärjestelmää ottaen huomioon valtiontuen määritelmän. Vaikka komissio sisällyttäisikin EU:n päästökauppajärjestelmän viitejärjestelmään, kaikki päästöjä aiheuttava toiminta ja vastaava velvollisuus luovuttaa päästöoikeuksia EU:n päästökauppajärjestelmän mukaisesti ei kuulu ehdotetun hiilidioksidiveron huojennuksen soveltamisalaan (27). Tämä olisi vastoin yleistä logiikkaa, jonka puolesta Tanska on puhunut, eikä veronhuojennus siksi ole täysin järjestelmän logiikan mukainen. |
| --- | --- |

(44)

Järjestelmän logiikan osalta komissio toteaa uudelleen, että energiaverojärjestelmän ja EU:n päästökauppajärjestelmän tavoitteet ovat vain osittain samat. Tässä tapauksessa viitejärjestelmä on energiaverojärjestelmä. Järjestelmällä pyritään verottamaan kutakin käytettyä energiatuotetta eikä suunniteltu veronhuojennus ole tämän tavoitteen kanssa sopusoinnussa. Tanska toteaa tältä osin, että päällekkäinen sääntely lisää yritysten rajakustannuksia vähentämättä yhteenlaskettuja hiilidioksidipäästöjä. Komissio kuitenkin katsoo, että Tanskan väite on merkityksellinen ainoastaan ratkaistaessa, onko mahdollinen valtiontuki sääntöjen mukaista, erityisesti valtiontuen oikeasuhteisuuden osalta. Näin on siksi, että EU:n päästökauppajärjestelmän vaikutukset eivät ole osa viitejärjestelmää ottaen huomioon valtiontuen määritelmän. Vaikka komissio sisällyttäisikin EU:n päästökauppajärjestelmän viitejärjestelmään, kaikki päästöjä aiheuttava toiminta ja vastaava velvollisuus luovuttaa päästöoikeuksia EU:n päästökauppajärjestelmän mukaisesti ei kuulu ehdotetun hiilidioksidiveron huojennuksen soveltamisalaan (27). Tämä olisi vastoin yleistä logiikkaa, jonka puolesta Tanska on puhunut, eikä veronhuojennus siksi ole täysin järjestelmän logiikan mukainen.

| (45) | Siksi komissio ei katso, että ehdotetun vapautuksen valikoivaa luonnetta voitaisiin perustella verojärjestelmän luonteella ja logiikalla. |
| --- | --- |

(45)

Siksi komissio ei katso, että ehdotetun vapautuksen valikoivaa luonnetta voitaisiin perustella verojärjestelmän luonteella ja logiikalla.

| (46) | Ilmoitetun toimenpiteen luokitteleminen valtiontueksi vastaa komission vakiintunutta käytäntöä, jonka mukaan vapautuksia ympäristöveroista ja ympäristöverojen alennuksia pidetään yleensä valtiontukena. Komissio pitää valtiontukena erityisesti sellaisia järjestelmiä (28), joissa EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluville yrityksille myönnetään alennuksia hiilidioksidiverosta. |
| --- | --- |

(46)

Ilmoitetun toimenpiteen luokitteleminen valtiontueksi vastaa komission vakiintunutta käytäntöä, jonka mukaan vapautuksia ympäristöveroista ja ympäristöverojen alennuksia pidetään yleensä valtiontukena. Komissio pitää valtiontukena erityisesti sellaisia järjestelmiä (28), joissa EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluville yrityksille myönnetään alennuksia hiilidioksidiverosta.

| (47) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että ilmoitettu toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(47)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että ilmoitettu toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

6.2   Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla

| (48) | Sen jälkeen, kun päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehtiin, on hyväksytty uudet yhteisön suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle (3), jäljempänä ”vuoden 2008 suuntaviivat”. Vuoden 2008 suuntaviivojen 204 kohdan mukaan komissio soveltaa uusia suuntaviivoja kaikkiin ilmoitettuihin tukitoimenpiteisiin, joista se tekee päätöksen sen jälkeen, kun suuntaviivat on julkaistu, vaikka kyseisistä toimenpiteistä olisi ilmoitettu sille jo ennen suuntaviivojen julkaisemista. Suuntaviivojen 68 kohdassa kuitenkin sanotaan, että komissiolla ei ollut suuntaviivoja laatiessaan riittävästi kokemusta sen arvioimisesta, soveltuuko päästökauppajärjestelmiin osallistuvien yritysten ympäristöverojen alentaminen yhteismarkkinoille, ja siksi vuoden 2008 suuntaviivojen hyväksymisen aikaan oli liian varhaista antaa asiasta yleistä ohjeistusta. Tällaisten tapausten arviointi on sen vuoksi tehtävä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Kun komissio arvioi ympäristöasioita, jotka eivät kuulu suuntaviivojen soveltamisalaan, sen lähtökohtana ovat yleensä kuitenkin suuntaviivoissa esitetyt kriteerit. Tässä tapauksessa suuntaviivoissa on kriteerejä energiaverojen alennusten ja niistä vapautuksen arviointiin, ja olisi epäloogista, jos niitä ei millään tavoin pidettäisi lähtökohtana erityisesti arvioitaessa, onko tuki välttämätöntä ja oikeassa suhteessa tavoitteeseen. |
| --- | --- |

(48)

Sen jälkeen, kun päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehtiin, on hyväksytty uudet yhteisön suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle (3), jäljempänä ”vuoden 2008 suuntaviivat”. Vuoden 2008 suuntaviivojen 204 kohdan mukaan komissio soveltaa uusia suuntaviivoja kaikkiin ilmoitettuihin tukitoimenpiteisiin, joista se tekee päätöksen sen jälkeen, kun suuntaviivat on julkaistu, vaikka kyseisistä toimenpiteistä olisi ilmoitettu sille jo ennen suuntaviivojen julkaisemista. Suuntaviivojen 68 kohdassa kuitenkin sanotaan, että komissiolla ei ollut suuntaviivoja laatiessaan riittävästi kokemusta sen arvioimisesta, soveltuuko päästökauppajärjestelmiin osallistuvien yritysten ympäristöverojen alentaminen yhteismarkkinoille, ja siksi vuoden 2008 suuntaviivojen hyväksymisen aikaan oli liian varhaista antaa asiasta yleistä ohjeistusta. Tällaisten tapausten arviointi on sen vuoksi tehtävä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Kun komissio arvioi ympäristöasioita, jotka eivät kuulu suuntaviivojen soveltamisalaan, sen lähtökohtana ovat yleensä kuitenkin suuntaviivoissa esitetyt kriteerit. Tässä tapauksessa suuntaviivoissa on kriteerejä energiaverojen alennusten ja niistä vapautuksen arviointiin, ja olisi epäloogista, jos niitä ei millään tavoin pidettäisi lähtökohtana erityisesti arvioitaessa, onko tuki välttämätöntä ja oikeassa suhteessa tavoitteeseen.

| (49) | Arvioidessaan, onko tuki sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen kanssa, komission on ensinnäkin otettava kantaa siihen, saavutetaanko tukitoimenpiteen myönteisellä vaikutuksella yhteisen edun mukainen tavoite (esim. ympäristönsuojelun korkeampi taso), kun otetaan huomioon sen mahdolliset kielteiset vaikutukset kauppaan ja kilpailuun. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa on vaikeaa määrittää, onko ehdotetun järjestelmän käyttöönotosta ympäristölle etua. EU:n päästökauppajärjestelmän ja hiilidioksidiveron avulla pyritään saavuttamaan korkeampi ympäristönsuojelun taso, kun taas veronhuojennuksen tarkoituksena on vapauttaa yritykset verorasituksesta. Ehdotetun tukitoimenpiteen vaikutus onkin, että tuensaaja saa kilpailuetua, mitä ei voida pitää yhteisen edun mukaisena tavoitteena. Ei ole kuitenkaan poissuljettua, etteikö ympäristölle olisi välitöntä etua siitä, että veronhuojennus mahdollistaa muiden yritysten osalta EY:n vähimmäisverokantoja kireämmän verotuksen käyttöönoton tai säilyttämisen (29). |
| --- | --- |

(49)

Arvioidessaan, onko tuki sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen kanssa, komission on ensinnäkin otettava kantaa siihen, saavutetaanko tukitoimenpiteen myönteisellä vaikutuksella yhteisen edun mukainen tavoite (esim. ympäristönsuojelun korkeampi taso), kun otetaan huomioon sen mahdolliset kielteiset vaikutukset kauppaan ja kilpailuun. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa on vaikeaa määrittää, onko ehdotetun järjestelmän käyttöönotosta ympäristölle etua. EU:n päästökauppajärjestelmän ja hiilidioksidiveron avulla pyritään saavuttamaan korkeampi ympäristönsuojelun taso, kun taas veronhuojennuksen tarkoituksena on vapauttaa yritykset verorasituksesta. Ehdotetun tukitoimenpiteen vaikutus onkin, että tuensaaja saa kilpailuetua, mitä ei voida pitää yhteisen edun mukaisena tavoitteena. Ei ole kuitenkaan poissuljettua, etteikö ympäristölle olisi välitöntä etua siitä, että veronhuojennus mahdollistaa muiden yritysten osalta EY:n vähimmäisverokantoja kireämmän verotuksen käyttöönoton tai säilyttämisen (29).

| (50) | Lisäksi vuoden 2008 suuntaviivojen 152 kohdassa todetaan, että yhdenmukaistettujen verojen alentamisessa tai niistä myönnettävissä vapautuksissa on noudatettava sovellettavaa yhteisön lainsäädäntöä, jotta ne voidaan hyväksyä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan nojalla. Ympäristödirektiivien noudattamisvaatimus on vahvistettu myös oikeuskäytännössä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-184/97, BP Chemicals v. komissio, 27 päivänä syyskuuta 2001 antamassa tuomiossa (30). Hiilidioksidiveron huojennusta koskevassa asiassa kyse on ennen kaikkea energiaverodirektiivin noudattamisesta. Direktiivin mukaan kunkin energiatuotteen ja sähkön verokantojen on vastattava tiettyjä EY:n vähimmäisverokantoja. Vähimmäisverotasot on ilmoitettu direktiivin liitteessä I. Kuten edellä mainittiin, energiaverodirektiivin 4 artiklan 2 kohdan mukaan vähimmäistasot saadaan laskemalla yhteen kaikki kannetut välilliset verot (arvonlisäveroa lukuun ottamatta), jotka lasketaan suoraan tai välillisesti energiatuotteiden tai sähkön määrästä kulutukseen luovutuksen ajankohtana. Saman direktiivin 17 artiklan 4 kohdan mukaan yritysten, joille yhteisön vähimmäisverokantoja alempi verotus antaa hyötyä, on tehtävä sopimuksia, osallistuttava päästöoikeusjärjestelmiin tai vastaaviin järjestelmiin, jotka johtavat siihen, että saavutettavat ympäristötavoitteet vastaavat kutakuinkin sitä, mikä olisi saavutettu, jos olisi noudatettu yhteisön vähimmäisverokantoja. Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio pyysi Tanskaa antamaan lisätietoja sen väitteen tueksi, että EU:n päästökauppajärjestelmän vaikutukset ovat kutakuinkin samat kuin veron. Tanska ei ole esittänyt tästä lisätietoja. Kun EU:n päästökauppajärjestelmän hintatasoa verrataan EY:n vähimmäisverokantoihin, ei voida kuitenkaan sulkea pois, etteivätkö EU:n päästökauppajärjestelmän vaikutukset vastaisi pitkälti sitä, mitä hiilidioksidiverolla haluttiin saavuttaa (31). |
| --- | --- |

(50)

Lisäksi vuoden 2008 suuntaviivojen 152 kohdassa todetaan, että yhdenmukaistettujen verojen alentamisessa tai niistä myönnettävissä vapautuksissa on noudatettava sovellettavaa yhteisön lainsäädäntöä, jotta ne voidaan hyväksyä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan nojalla. Ympäristödirektiivien noudattamisvaatimus on vahvistettu myös oikeuskäytännössä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-184/97, BP Chemicals v. komissio, 27 päivänä syyskuuta 2001 antamassa tuomiossa (30). Hiilidioksidiveron huojennusta koskevassa asiassa kyse on ennen kaikkea energiaverodirektiivin noudattamisesta. Direktiivin mukaan kunkin energiatuotteen ja sähkön verokantojen on vastattava tiettyjä EY:n vähimmäisverokantoja. Vähimmäisverotasot on ilmoitettu direktiivin liitteessä I. Kuten edellä mainittiin, energiaverodirektiivin 4 artiklan 2 kohdan mukaan vähimmäistasot saadaan laskemalla yhteen kaikki kannetut välilliset verot (arvonlisäveroa lukuun ottamatta), jotka lasketaan suoraan tai välillisesti energiatuotteiden tai sähkön määrästä kulutukseen luovutuksen ajankohtana. Saman direktiivin 17 artiklan 4 kohdan mukaan yritysten, joille yhteisön vähimmäisverokantoja alempi verotus antaa hyötyä, on tehtävä sopimuksia, osallistuttava päästöoikeusjärjestelmiin tai vastaaviin järjestelmiin, jotka johtavat siihen, että saavutettavat ympäristötavoitteet vastaavat kutakuinkin sitä, mikä olisi saavutettu, jos olisi noudatettu yhteisön vähimmäisverokantoja. Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio pyysi Tanskaa antamaan lisätietoja sen väitteen tueksi, että EU:n päästökauppajärjestelmän vaikutukset ovat kutakuinkin samat kuin veron. Tanska ei ole esittänyt tästä lisätietoja. Kun EU:n päästökauppajärjestelmän hintatasoa verrataan EY:n vähimmäisverokantoihin, ei voida kuitenkaan sulkea pois, etteivätkö EU:n päästökauppajärjestelmän vaikutukset vastaisi pitkälti sitä, mitä hiilidioksidiverolla haluttiin saavuttaa (31).

| (51) | Tanska on viitannut vihreään kirjaan markkinapohjaisista ohjauskeinoista ympäristöä ja asiaan liittyviä toimintapoliittisia tarkoituksia varten (32). Komissio esitti vihreän kirjan energiaverodirektiivin tarkistamisen (33) lähtökohdaksi. Tässä yhteydessä on todettava, että vihreä kirja on pohja keskusteluille poliittisista vaihtoehdoista ennen ehdotuksen laatimista. Se ei toisin sanoen ole luonteeltaan sitova. Kyseisessä vihreässä kirjassa komissio tunnustaa, että EU:n päästökauppajärjestelmällä ja energiaverodirektiivillä on ainakin jossakin määrin sama päämäärä ja että päällekkäisyyttä pitää välttää. Vihreässä kirjassa nostetaan esiin myös kysymys energiaverotuksen monista päämääristä ja ehdotetaan energiaverotuksen jakamista hiilidioksidipuoleen ja energiapuoleen. Loogisesti hiilidioksidipuolen ei pitäisi koskea EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvia laitoksia. Koska EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvat yritykset on Tanskassa vapautettu energiaverosta, ne eivät maksaisi tuotantoprosesseissaan käyttämästään energiasta mitään veroa, jos tukitoimenpide hyväksytään. Siksi komissio katsoo, että Tanskan ehdottama tukitoimenpide ei ole sopusoinnussa vihreän kirjan ajatusten kanssa. |
| --- | --- |

(51)

Tanska on viitannut vihreään kirjaan markkinapohjaisista ohjauskeinoista ympäristöä ja asiaan liittyviä toimintapoliittisia tarkoituksia varten (32). Komissio esitti vihreän kirjan energiaverodirektiivin tarkistamisen (33) lähtökohdaksi. Tässä yhteydessä on todettava, että vihreä kirja on pohja keskusteluille poliittisista vaihtoehdoista ennen ehdotuksen laatimista. Se ei toisin sanoen ole luonteeltaan sitova. Kyseisessä vihreässä kirjassa komissio tunnustaa, että EU:n päästökauppajärjestelmällä ja energiaverodirektiivillä on ainakin jossakin määrin sama päämäärä ja että päällekkäisyyttä pitää välttää. Vihreässä kirjassa nostetaan esiin myös kysymys energiaverotuksen monista päämääristä ja ehdotetaan energiaverotuksen jakamista hiilidioksidipuoleen ja energiapuoleen. Loogisesti hiilidioksidipuolen ei pitäisi koskea EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvia laitoksia. Koska EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvat yritykset on Tanskassa vapautettu energiaverosta, ne eivät maksaisi tuotantoprosesseissaan käyttämästään energiasta mitään veroa, jos tukitoimenpide hyväksytään. Siksi komissio katsoo, että Tanskan ehdottama tukitoimenpide ei ole sopusoinnussa vihreän kirjan ajatusten kanssa.

| (52) | Yhteisön lainsäädäntöä noudatettaessa ympäristöverojen alennuksia ja ympäristöveroista vapauttamista koskevien valtiontukisääntöjen taustalla on periaate, että tilanteet, joissa noudatetaan EY:n verokantoja, hyväksytään, kun taas tilanteissa, joissa tuensaajien verotus olisi vähimmäisverokantoihin perustuvia tasapuolisia kilpailuedellytyksiä alemmalla tasolla, noudatetaan tiukempaa käytäntöä. Tämä tarkoittaa sitä, että niissä tapauksissa, joissa EY:n vähimmäisverokantoja noudatetaan, veronhuojennukset voidaan hyväksyä ilman lisäanalyysiä, kun taas veronhuojennuksia, joissa verotaso jää näiden vähimmäisverokantojen alapuolelle, pidetään erityisen vääristävinä. Siksi komissio arvioi tarkkaan tällaisen tuen välttämättömyyden ja oikeasuhteisuuden. Arvioinnin pohjana komissio käyttää tietoja, jotka se on saanut jäsenvaltioilta. |
| --- | --- |

(52)

Yhteisön lainsäädäntöä noudatettaessa ympäristöverojen alennuksia ja ympäristöveroista vapauttamista koskevien valtiontukisääntöjen taustalla on periaate, että tilanteet, joissa noudatetaan EY:n verokantoja, hyväksytään, kun taas tilanteissa, joissa tuensaajien verotus olisi vähimmäisverokantoihin perustuvia tasapuolisia kilpailuedellytyksiä alemmalla tasolla, noudatetaan tiukempaa käytäntöä. Tämä tarkoittaa sitä, että niissä tapauksissa, joissa EY:n vähimmäisverokantoja noudatetaan, veronhuojennukset voidaan hyväksyä ilman lisäanalyysiä, kun taas veronhuojennuksia, joissa verotaso jää näiden vähimmäisverokantojen alapuolelle, pidetään erityisen vääristävinä. Siksi komissio arvioi tarkkaan tällaisen tuen välttämättömyyden ja oikeasuhteisuuden. Arvioinnin pohjana komissio käyttää tietoja, jotka se on saanut jäsenvaltioilta.

| (53) | Tuen välttämättömyyttä arvioidessaan komission on vuoden 2008 suuntaviivojen 158 kohdan mukaan selvitettävä 1) onko tuensaajat valittu objektiivisten ja avointen kriteerien perusteella, 2) nousevatko tuotantokustannukset huomattavasti, 3) voidaanko tuotantokustannusten nousu siirtää asiakkaille ilman myynnin merkittävää pienentymistä sen seurauksena (tämä voidaan osoittaa esimerkiksi kyseisen alan tuotteiden hintajoustoa koskevan arvion avulla tai kyseisten yritysten tai alojen menetettyä myyntiä ja/tai alentunutta tuottoa koskevan arvion avulla). |
| --- | --- |

(53)

Tuen välttämättömyyttä arvioidessaan komission on vuoden 2008 suuntaviivojen 158 kohdan mukaan selvitettävä 1) onko tuensaajat valittu objektiivisten ja avointen kriteerien perusteella, 2) nousevatko tuotantokustannukset huomattavasti, 3) voidaanko tuotantokustannusten nousu siirtää asiakkaille ilman myynnin merkittävää pienentymistä sen seurauksena (tämä voidaan osoittaa esimerkiksi kyseisen alan tuotteiden hintajoustoa koskevan arvion avulla tai kyseisten yritysten tai alojen menetettyä myyntiä ja/tai alentunutta tuottoa koskevan arvion avulla).

| (54) | Käsiteltävänä olevassa tapauksessa tuensaajat on valittu objektiivisten ja avoimien kriteerien perusteella eli sillä perusteella, että ne osallistuvat EU:n päästökauppajärjestelmään. Koska kaikki tuensaajayritykset ovat ainakin tällä hetkellä energiaverodirektiivin 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla energiaintensiivisiä, voidaan olettaa, että toinen kriteeri täyttyy. Tiedot kyseisten tuensaajien liikevaihdon ja/tai markkinaosuuksien pienenemisestä olisivat olleet tärkeitä indikaattoreita siitä, että tukitoimenpide on välttämätön. Tanska ei ole kuitenkaan esittänyt tällaisia tietoja. Sen sijaan Tanska on toimittanut luettelon kaikista tuensaajista ja eritellyt niiden hiilidioksidipäästöt vuosina 2005, 2006 ja 2007. Eräät tuensaajista ovat vähentäneet päästöjään, kun taas toiset ovat lisänneet päästöjään kyseisten kolmen vuoden aikana. Suurimmat tuensaajayritykset ovat sementtiteollisuudessa (jossa veroperustana on noin 2,8 miljoonan tonnin vuotuiset hiilidioksidipäästöt), sokeriteollisuudessa (0,2 miljoonan tonnin vuotuiset päästöt) ja öljynjalostuksessa (0,1 miljoonan tonnin vuotuiset päästöt). Näin ollen Tanska ei ole näyttänyt toteen, että näiden kahden järjestelmän soveltaminen toistensa rinnalla olisi johtanut merkittävään tuotantokustannusten nousuun, jota ei voida siirtää asiakkaille ilman myynnin merkittävää pienenemistä. |
| --- | --- |

(54)

Käsiteltävänä olevassa tapauksessa tuensaajat on valittu objektiivisten ja avoimien kriteerien perusteella eli sillä perusteella, että ne osallistuvat EU:n päästökauppajärjestelmään. Koska kaikki tuensaajayritykset ovat ainakin tällä hetkellä energiaverodirektiivin 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla energiaintensiivisiä, voidaan olettaa, että toinen kriteeri täyttyy. Tiedot kyseisten tuensaajien liikevaihdon ja/tai markkinaosuuksien pienenemisestä olisivat olleet tärkeitä indikaattoreita siitä, että tukitoimenpide on välttämätön. Tanska ei ole kuitenkaan esittänyt tällaisia tietoja. Sen sijaan Tanska on toimittanut luettelon kaikista tuensaajista ja eritellyt niiden hiilidioksidipäästöt vuosina 2005, 2006 ja 2007. Eräät tuensaajista ovat vähentäneet päästöjään, kun taas toiset ovat lisänneet päästöjään kyseisten kolmen vuoden aikana. Suurimmat tuensaajayritykset ovat sementtiteollisuudessa (jossa veroperustana on noin 2,8 miljoonan tonnin vuotuiset hiilidioksidipäästöt), sokeriteollisuudessa (0,2 miljoonan tonnin vuotuiset päästöt) ja öljynjalostuksessa (0,1 miljoonan tonnin vuotuiset päästöt). Näin ollen Tanska ei ole näyttänyt toteen, että näiden kahden järjestelmän soveltaminen toistensa rinnalla olisi johtanut merkittävään tuotantokustannusten nousuun, jota ei voida siirtää asiakkaille ilman myynnin merkittävää pienenemistä.

| (55) | Siksi komissio ei voi katsoa ehdotetun järjestelmän olevan välttämätön. |
| --- | --- |

(55)

Siksi komissio ei voi katsoa ehdotetun järjestelmän olevan välttämätön.

| (56) | Arvioitaessa tuen oikeasuhteisuutta kunkin tuensaajan on vuoden 2008 suuntaviivojen 159 kohdan mukaan täytettävä jokin seuraavista kriteereistä: 1) kukin yksittäinen tuensaaja maksaa kansallisesta verosta osuuden, joka vastaa suurin piirtein kunkin yksittäisen tuensaajan ympäristövaikutusta verrattuna Euroopan talousalueen parhaan tekniikan vaikutukseen; parasta tekniikkaa käyttävät tuensaajat voivat saada enintään veronalennuksen, joka vastaa suuruudeltaan parasta tekniikkaa käytettäessä aiheutuvaa kustannusten nousua, jota ei voida siirtää asiakkaille, 2) tuensaajat maksavat vähintään 20 prosenttia kansallisesta verosta, jollei alhaisempaa veroastetta voida perustella, tai 3) tuensaajat voivat tehdä jäsenvaltioiden kanssa sopimuksia, joilla ne sitoutuvat saavuttamaan ympäristönsuojelutavoitteet, joilla on sama vaikutus kuin 1 tai 2 kohdan taikka EY:n vähimmäisverokantojen soveltamisella. |
| --- | --- |

(56)

Arvioitaessa tuen oikeasuhteisuutta kunkin tuensaajan on vuoden 2008 suuntaviivojen 159 kohdan mukaan täytettävä jokin seuraavista kriteereistä: 1) kukin yksittäinen tuensaaja maksaa kansallisesta verosta osuuden, joka vastaa suurin piirtein kunkin yksittäisen tuensaajan ympäristövaikutusta verrattuna Euroopan talousalueen parhaan tekniikan vaikutukseen; parasta tekniikkaa käyttävät tuensaajat voivat saada enintään veronalennuksen, joka vastaa suuruudeltaan parasta tekniikkaa käytettäessä aiheutuvaa kustannusten nousua, jota ei voida siirtää asiakkaille, 2) tuensaajat maksavat vähintään 20 prosenttia kansallisesta verosta, jollei alhaisempaa veroastetta voida perustella, tai 3) tuensaajat voivat tehdä jäsenvaltioiden kanssa sopimuksia, joilla ne sitoutuvat saavuttamaan ympäristönsuojelutavoitteet, joilla on sama vaikutus kuin 1 tai 2 kohdan taikka EY:n vähimmäisverokantojen soveltamisella.

| (57) | Käsiteltävänä olevassa tapauksessa Tanskan viranomaiset ovat vastanneet, että niillä ei ole tietoa parhaasta tekniikasta ja että sitä ei vaaditakaan ehdotetun tukitoimenpiteen yhteydessä. Toinen kriteeri ei täyty, ja 20 prosentin osuuden maksaminen kansallisesta verosta johtaisi tässä yhteydessä joka tapauksessa verokantaan, joka on selvästi EY:n vähimmäisverokannan yläpuolella. Kolmannesta kriteeristä voidaan todeta, että jotkut tuensaajat ovat jo tehneet vapaaehtoisia sopimuksia, jolloin niillä on oikeus EY:n vähimmäisverokantoja pienempään verokantaan. Tämän tukitoimenpiteen ajatuksena on korvata tällaiset sopimukset EU:n päästökauppajärjestelmällä. EU:n päästökauppajärjestelmä on jo olemassa ehdotetusta verotoimenpiteestä riippumatta, eikä Tanskan puolelta vaadita mitään lisäpanostusta ehdotetun veronhuojennuksen vastineeksi. |
| --- | --- |

(57)

Käsiteltävänä olevassa tapauksessa Tanskan viranomaiset ovat vastanneet, että niillä ei ole tietoa parhaasta tekniikasta ja että sitä ei vaaditakaan ehdotetun tukitoimenpiteen yhteydessä. Toinen kriteeri ei täyty, ja 20 prosentin osuuden maksaminen kansallisesta verosta johtaisi tässä yhteydessä joka tapauksessa verokantaan, joka on selvästi EY:n vähimmäisverokannan yläpuolella. Kolmannesta kriteeristä voidaan todeta, että jotkut tuensaajat ovat jo tehneet vapaaehtoisia sopimuksia, jolloin niillä on oikeus EY:n vähimmäisverokantoja pienempään verokantaan. Tämän tukitoimenpiteen ajatuksena on korvata tällaiset sopimukset EU:n päästökauppajärjestelmällä. EU:n päästökauppajärjestelmä on jo olemassa ehdotetusta verotoimenpiteestä riippumatta, eikä Tanskan puolelta vaadita mitään lisäpanostusta ehdotetun veronhuojennuksen vastineeksi.

| (58) | Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio pyysi Tanskaa esittämään tietoja mekanismeista, joita Tanskan viranomaiset voisivat ajatella käyttävänsä sen varmistamiseksi, että verosta vapautetaan ainoastaan ne yksittäiset yritykset, joille aiheutuu nettokustannuksia EU:n päästökauppajärjestelmään osallistumisesta, ja että vapautus kattaisi nämä nettokustannukset. Tällaiset tiedot olisivat voineet indikoida, onko tuki kohtuullista tavoitteeseen nähden, vaikkakin tällaisen lähestymistavan logiikka voitaisiin kyseenalaistaa, sillä tällöin suosittaisiin yrityksiä, joiden täytyisi ostaa päästöoikeuksia, koska ne eivät vähennä saastuttamistaan. Tanskan viranomaiset eivät kuitenkaan ole osoittaneet eivätkä taanneet, että vapautus verosta rajoitettaisiin niihin yrityksiin, jotka ovat maksaneet päästöoikeuksista (34). |
| --- | --- |

(58)

Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio pyysi Tanskaa esittämään tietoja mekanismeista, joita Tanskan viranomaiset voisivat ajatella käyttävänsä sen varmistamiseksi, että verosta vapautetaan ainoastaan ne yksittäiset yritykset, joille aiheutuu nettokustannuksia EU:n päästökauppajärjestelmään osallistumisesta, ja että vapautus kattaisi nämä nettokustannukset. Tällaiset tiedot olisivat voineet indikoida, onko tuki kohtuullista tavoitteeseen nähden, vaikkakin tällaisen lähestymistavan logiikka voitaisiin kyseenalaistaa, sillä tällöin suosittaisiin yrityksiä, joiden täytyisi ostaa päästöoikeuksia, koska ne eivät vähennä saastuttamistaan. Tanskan viranomaiset eivät kuitenkaan ole osoittaneet eivätkä taanneet, että vapautus verosta rajoitettaisiin niihin yrityksiin, jotka ovat maksaneet päästöoikeuksista (34).

| (59) | Tanskan viranomaiset eivät näin ollen ole osoittaneet, että ehdotettu tuki olisi oikeasuhteista. |
| --- | --- |

(59)

Tanskan viranomaiset eivät näin ollen ole osoittaneet, että ehdotettu tuki olisi oikeasuhteista.

| (60) | Kilpailun vääristymisestä voidaan todeta, että tanskalaiset yritykset, jotka eivät kuulu EU:n päästökauppajärjestelmään, ja muiden jäsenvaltioiden yritykset joko noudattavat EY:n vähimmäisverokantojen avulla asetettuja kilpailuedellytyksiä tai vuoden 2008 suuntaviivoissa esitettyjä sääntöjä. Siksi ehdotettu vapautus verosta lisäisi Tanskassa toimivien EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvien yritysten kilpailukykyä ja vääristäisi näin kohtuuttomasti kilpailua muissa jäsenvaltioissa toimivien yritysten kanssa. |
| --- | --- |

(60)

Kilpailun vääristymisestä voidaan todeta, että tanskalaiset yritykset, jotka eivät kuulu EU:n päästökauppajärjestelmään, ja muiden jäsenvaltioiden yritykset joko noudattavat EY:n vähimmäisverokantojen avulla asetettuja kilpailuedellytyksiä tai vuoden 2008 suuntaviivoissa esitettyjä sääntöjä. Siksi ehdotettu vapautus verosta lisäisi Tanskassa toimivien EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvien yritysten kilpailukykyä ja vääristäisi näin kohtuuttomasti kilpailua muissa jäsenvaltioissa toimivien yritysten kanssa.

| (61) | Tätä taustaa vasten komissio katsoo vuoden 2008 suuntaviivojen pohjalta, että käsiteltävänä olevaa toimenpidettä ei voida pitää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisena. |
| --- | --- |

(61)

Tätä taustaa vasten komissio katsoo vuoden 2008 suuntaviivojen pohjalta, että käsiteltävänä olevaa toimenpidettä ei voida pitää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisena.

| (62) | Aloitettuaan muodollisen tutkintamenettelyn komissio on vastaanottanut huomautuksia kolmansilta osapuolilta, jotka ovat todenneet, että useimmissa tapauksissa veronhuojennussummat ovat perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 15 päivänä joulukuuta 2006 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1998/2006 (35), jäljempänä ”de minimis -asetus”, säädettyjä ylärajoja pienempiä. Jos Tanskan viranomaiset lupaavat varmistaa, että de minimis -sääntöjä noudatetaan kaikissa tapauksissa, voidaan katsoa, että tukitoimenpide ei täytä 87 artiklan 1 kohdan kriteerejä, ja se voitaisiin siksi toteuttaa ilmoittamatta komissiolle. |
| --- | --- |

(62)

Aloitettuaan muodollisen tutkintamenettelyn komissio on vastaanottanut huomautuksia kolmansilta osapuolilta, jotka ovat todenneet, että useimmissa tapauksissa veronhuojennussummat ovat perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 15 päivänä joulukuuta 2006 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1998/2006 (35), jäljempänä ”de minimis -asetus”, säädettyjä ylärajoja pienempiä. Jos Tanskan viranomaiset lupaavat varmistaa, että de minimis -sääntöjä noudatetaan kaikissa tapauksissa, voidaan katsoa, että tukitoimenpide ei täytä 87 artiklan 1 kohdan kriteerejä, ja se voitaisiin siksi toteuttaa ilmoittamatta komissiolle.

| (63) | Kuten komissio päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta totesi, ehdotettu järjestelmä voitaisiin todeta yhteismarkkinoille soveltuvaksi, jos energiaverodirektiivin vähimmäisverokantoja noudatetaan. Myös samaan päätökseen kirjatut komission epäilyt saastuttaja maksaa -periaatteen noudattamisesta poistuvat, jos tuensaajat maksavat EY:n vähimmäisverokannan. Todellisuudessa energiaveron alentamiseen EY:n vähimmäisverokantojen tasolle sovelletaan tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti 6 päivänä elokuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) (36) 25 artiklaa, eikä siitä sen vuoksi tarvitse ilmoittaa komissiolle. |
| --- | --- |

(63)

Kuten komissio päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta totesi, ehdotettu järjestelmä voitaisiin todeta yhteismarkkinoille soveltuvaksi, jos energiaverodirektiivin vähimmäisverokantoja noudatetaan. Myös samaan päätökseen kirjatut komission epäilyt saastuttaja maksaa -periaatteen noudattamisesta poistuvat, jos tuensaajat maksavat EY:n vähimmäisverokannan. Todellisuudessa energiaveron alentamiseen EY:n vähimmäisverokantojen tasolle sovelletaan tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti 6 päivänä elokuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) (36) 25 artiklaa, eikä siitä sen vuoksi tarvitse ilmoittaa komissiolle.

| (64) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (37) 7 artiklan 4 kohdasta seuraa, että komissio voi lopettaa muodollisen tutkintamenettelyn tekemällä myönteisen päätöksen, johon se voi liittää ehtoja, joilla tukea pidetään yhteismarkkinoille soveltuvana. Tällaisten ehtojen noudattamista valvotaan tarkasti. |
| --- | --- |

(64)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (37) 7 artiklan 4 kohdasta seuraa, että komissio voi lopettaa muodollisen tutkintamenettelyn tekemällä myönteisen päätöksen, johon se voi liittää ehtoja, joilla tukea pidetään yhteismarkkinoille soveltuvana. Tällaisten ehtojen noudattamista valvotaan tarkasti.

| (65) | Käsiteltävänä olevassa tapauksessa komissio katsoo, että tuki voidaan sallia, jos tuensaajat maksavat edelleen kutakin energialähdettä koskevan EY:n vähimmäisverokannan mukaisen veron, maksettiinpa se hiilidioksidiveron tai jonkin muun energiaveron muodossa. Komissio kuitenkin katsoo, että jos veronhuojennukset johtavat näitä vähimmäisverokantoja alempaan tasoon, tuki on ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen kanssa eikä sitä voida panna täytäntöön. |
| --- | --- |

(65)

Käsiteltävänä olevassa tapauksessa komissio katsoo, että tuki voidaan sallia, jos tuensaajat maksavat edelleen kutakin energialähdettä koskevan EY:n vähimmäisverokannan mukaisen veron, maksettiinpa se hiilidioksidiveron tai jonkin muun energiaveron muodossa. Komissio kuitenkin katsoo, että jos veronhuojennukset johtavat näitä vähimmäisverokantoja alempaan tasoon, tuki on ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen kanssa eikä sitä voida panna täytäntöön.

| (66) | Edellä kuvatuin edellytyksin on lisäksi selvää, että ilmoitettu järjestelmä on energiaverodirektiivin ja erityisesti sen 17 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukainen. Kaikki tuensaajat ovat nimittäin kyseisessä säännöksessä tarkoitettuja energiaintensiivisiä yrityksiä, ja direktiivin vähimmäisverokantoja noudatetaan. |
| --- | --- |

(66)

Edellä kuvatuin edellytyksin on lisäksi selvää, että ilmoitettu järjestelmä on energiaverodirektiivin ja erityisesti sen 17 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukainen. Kaikki tuensaajat ovat nimittäin kyseisessä säännöksessä tarkoitettuja energiaintensiivisiä yrityksiä, ja direktiivin vähimmäisverokantoja noudatetaan.

7.   PÄÄTELMÄT

| (67) | Komissio katsoo, että ehdotettu toimenpide eli kiintiöllä säädellystä teollisuuden polttoainekulutuksesta maksetun hiilidioksidiveron muuttaminen on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(67)

Komissio katsoo, että ehdotettu toimenpide eli kiintiöllä säädellystä teollisuuden polttoainekulutuksesta maksetun hiilidioksidiveron muuttaminen on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (68) | Edellyttäen, että kaikki tuensaajat edelleen maksavat kustakin energialähteestä veron, joka on EY:n vähimmäisverokantojen mukainen, tuen katsotaan olevan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista. |
| --- | --- |

(68)

Edellyttäen, että kaikki tuensaajat edelleen maksavat kustakin energialähteestä veron, joka on EY:n vähimmäisverokantojen mukainen, tuen katsotaan olevan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista.

| (69) | Se osa ehdotetusta järjestelmästä, joka johtaa yhdenmukaistettuja vähimmäisverokantoja alempaan verotasoon, on ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen kanssa, |
| --- | --- |

(69)

Se osa ehdotetusta järjestelmästä, joka johtaa yhdenmukaistettuja vähimmäisverokantoja alempaan verotasoon, on ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen kanssa,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Sikäli kuin Tanskan suunnittelema järjestelmä (laki nro 464, annettu 9 päivänä kesäkuuta 2004) ei kuulu asetuksen (EY) N:o 1998/2006 soveltamisalaan, se on valtiontukea, joka soveltuu yhteismarkkinoille ainoastaan, jos kyseiset tuensaajat maksavat kuluttamastaan energiasta veron, joka on vähintään direktiivin 2003/96/EY liitteessä I esitettyjen yhteisön vähimmäisverokantojen suuruinen.

Jos Tanska haluaa panna tukitoimenpiteen täytäntöön, sitä on muutettava tätä vastaavasti.

2 artikla

Tanskan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta niistä toimenpiteistä, jotka se on toteuttanut päätöksen noudattamiseksi.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 17 päivänä kesäkuuta 2009

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 274, 10.11.2006, s. 25.

1

(2)  Ks.. alaviite 1.

2

(3)  EUVL C 82, 1.4.2008, s. 1.

3

(4)  Sähkön veroprosentti perustuu hiilen hiilipitoisuuteen, koska useimmat Tanskan voimalat toimivat hiilellä.

4

(5)  Valtiontukiasia NN 75/04, (EUVL C 275, 8.11.2005, s. 4).

5

(6)  ”Raskaat prosessit” määritellään tuotantoprosesseiksi, joissa yhdeltä hiilidioksiditonnilta perittävä 50 Tanskan kruunun hiilidioksidivero rasittaa yritystä enemmän kuin 3 prosenttia suhteessa jalostusarvoon ja enemmän kuin 1 prosentin suhteessa tuotannon arvoon. Kummankin kriteerin on täytyttävä.

6

(7)  Valtiontukiasia N 317/A/04, (EUVL C 226, 15.9.2005, s. 6).

7

(8)  EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51.

8

(9)  Valtiontukiasia N 540/02, (EUVL C 78, 1.4.2003, s. 3).

9

(10)  EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32.

10

(11)  Mahdollisia yli jääviä päästöoikeuksia uusien osallistujien reservistä ja toimintansa lopettaneilta laitoksilta yli jääneitä päästöoikeuksia voidaan kuitenkin huutokaupata.

11

(12)  Tanska lukee tähän ryhmään yritykset, joiden maksettavaksi tuleva kansallinen vero on määrältään vähintään 0,5 prosenttia jalostusarvosta, ja teollisen toiminnan, joka määritellään Tanskan hiilidioksidilaissa ”raskaaksi prosessiksi” (ks. alaviite 4).

12

(13)  EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3.

13

(14)  Valtiontukiasia C 46/06, (EUVL C 55, 28.2.2008, s. 27).

14

(15)  Kok. 2000, s. II-3271, jossa vahvistettiin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 27.1.1998 antama tuomio asiassa T-67/94, Kok. 1998, s. II-1.

15

(16)  Ks. esim. tuomioistuimen tuomio asiassa C-75/97, 17.6.1999, Belgia v. komissio (Kok. 1999, s. I-3671) ja asiassa C-143/99, 8.11.2001, Adria-Wien Pipeline ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke v. Finanzlandesdirektion für Kärnten (Kok. 2001, s. I-8365).

16

(17)  Tanska viittaa tuomioistuimen 29.4.2004 antamaan tuomioon asiassa C-308/01, GIL Insurance ym., Kok. 2004, s. I-4777, ja erityisesti sen 68 kohtaan.

17

(18)  Komission valmisteluasiakirja, 24. lokakuuta 2002 (SEC(2002) 1142).

18

(19)  Neuvoston kokouspöytäkirja, 3.4.2003, 8084/03 ADD 1, FISC 59.

19

(20)  Ks.. alaviite 16.

20

(21)  Asia T-233/04, ensimmäisen oikeusasteen tuomio 10.4.2008, Alankomaat v. komissio (ns. NOx-tuomio) (Kok.2008, s. II-591), asia C-487/06 P, tuomioistuimen tuomio 22.12.2008, The British Aggregates Association v. komissio (ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa) ja yhdistetyt asiat T-211/04 ja T-215/04, tuomioistuimen tuomio 18.12.2008, Gibraltar v. komissio, jäljempänä ”Gibraltar-tuomio” (ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa).

21

(22)  Komissio on hakenut Gibraltar-tuomioon muutosta, mutta muutoksenhaku ei koske sitä, että arvioinnissa on yleensä käytettävä kolmea mainittua elementtiä.

22

(23)  Ks. alaviite 5.

23

(24)  Huomattakoon, että komissio on hakenut NOx-tuomioon muutosta valikoivuutta koskevien päätelmien vuoksi.

24

(25)  EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3.

25

(26)  Ks. komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen, 13 kohta, ensimmäinen luetelmakohta, (EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3).

26

(27)  Esim. lämmön- ja sähköntuotanto kuuluu EU:n päästökauppajärjestelmän mutta ei veronhuojennuksen piiriin.

27

(28)  Esim. yhdistetyt valtiontukiasiat C 44/04 ja C 47/04, EUVL C 268, 27.9.2006, s. 19 (Slovenia), ja valtiontukiasia N 22/08, (EUVL C 184, 22.7.2008, s. 5) (Ruotsi).

28

(29)  Ks. vuoden 2008 suuntaviivojen 57 kohta.

29

(30)  Kok. 2001, s. II-3145.

30

(31)  Jäljempänä esitetyn analyysin osalta (ks. 52 kohta ja sitä seuraavat) voidaan jättää avoimeksi kysymys, koskeeko energiaverodirektiivin 17 artiklan 4 kohta myös päästöoikeuksien kauppaa EU:n päästökauppajärjestelmässä vai tarkoittaako säännös, että kyseisten yritysten on osallistuttava erityisiin järjestelmiin, jotka eivät ole EU-oikeuden mukaan pakollisia.

31

(32)  Vihreä kirja markkinapohjaisista ohjauskeinoista ympäristöä ja asiaan liittyviä toimintapoliittisia tarkoituksia varten, (KOM(2007) 140 lopullinen {SEC(2007) 388).

32

(33)  Energiaverodirektiivin tarkistaminen kuuluu komission lainsäädäntö- ja työohjelmaan.

33

(34)  Kolmansien (kaksi tanskalaisyritystä) huomautusten mukaan tällainen lähestymistapa johtaisi vakaviin ongelmiin esim. oikean ajallisen kohdentamisen suhteen, mikä johtuu mm. siitä, että oikeuksien ostoajankohta ei välttämättä ole sama kuin energian kulutusajankohta.

34

(35)  EUVL L 379, 28.12.2006, s. 5.

35

(36)  EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3.

36

(37)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

37

---

| 23.12.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 345/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 345/28

---

KOMISSION PÄÄTÖS

tehty 13 päivänä heinäkuuta 2009,

COMBUS AS:n rakenneuudistustuesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 4538)

(Ainoastaan tanskankielinen teksti on todistusvoimainen))

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/973/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, JOKA

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen (1) mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Tanskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 30 päivänä marraskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä aikomuksestaan myöntää rahoitustukea Combus A/S -nimiselle valtion omistamalle linja-autoyritykselle, jäljempänä ”Combus”, ja myydä sen Arriva Danmark A/S:lle, jäljempänä ”Arriva”. |
| --- | --- |

(1)

Tanskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 30 päivänä marraskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä aikomuksestaan myöntää rahoitustukea Combus A/S -nimiselle valtion omistamalle linja-autoyritykselle, jäljempänä ”Combus”, ja myydä sen Arriva Danmark A/S:lle, jäljempänä ”Arriva”.

| (2) | Ennen mainittua ilmoitusta komissio oli vastaanottanut Danske Busvognmaend -nimiseltä ammattijärjestöltä (2)25 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyn kirjeen sekä 11 päivänä marraskuuta 1999 päivätyn valituksen, joissa ammattijärjestö moitti Combusille aiemmin myönnettyä tukea sekä sille mahdollisesti maksettavaa uutta tukea. |
| --- | --- |

(2)

Ennen mainittua ilmoitusta komissio oli vastaanottanut Danske Busvognmaend -nimiseltä ammattijärjestöltä (2)25 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyn kirjeen sekä 11 päivänä marraskuuta 1999 päivätyn valituksen, joissa ammattijärjestö moitti Combusille aiemmin myönnettyä tukea sekä sille mahdollisesti maksettavaa uutta tukea.

| (3) | Komissio pyysi Tanskan viranomaisilta lisätietoja 15 päivänä joulukuuta 2000 päivätyllä kirjeellä, johon Tanskan viranomaiset vastasivat 18 päivänä joulukuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. Myös Tanskan kilpailuviranomainen toimitti tietoja 20 päivänä joulukuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. Tanskan viranomaiset toimittivat lisätietoja 8 päivänä tammikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi edelleen lisätietoja 9 päivänä tammikuuta 2001, ja Tanskan viranomaiset vastasivat pyyntöön samana päivänä. Tanskan viranomaiset toimittivat vielä lisätietoja 23 päivänä tammikuuta 2001 ja 26 päivänä helmikuuta 2001 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio pyysi Tanskan viranomaisilta lisätietoja 15 päivänä joulukuuta 2000 päivätyllä kirjeellä, johon Tanskan viranomaiset vastasivat 18 päivänä joulukuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. Myös Tanskan kilpailuviranomainen toimitti tietoja 20 päivänä joulukuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. Tanskan viranomaiset toimittivat lisätietoja 8 päivänä tammikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi edelleen lisätietoja 9 päivänä tammikuuta 2001, ja Tanskan viranomaiset vastasivat pyyntöön samana päivänä. Tanskan viranomaiset toimittivat vielä lisätietoja 23 päivänä tammikuuta 2001 ja 26 päivänä helmikuuta 2001 päivätyillä kirjeillä.

| (4) | Tanskan viranomaisten ja komission yksikköjen edustajat tapasivat Brysselissä 23 päivänä marraskuuta 2000 ja 19 päivänä joulukuuta 2000 sekä Kööpenhaminassa 4 päivänä tammikuuta 2001 ja 15 päivänä tammikuuta 2001. |
| --- | --- |

(4)

Tanskan viranomaisten ja komission yksikköjen edustajat tapasivat Brysselissä 23 päivänä marraskuuta 2000 ja 19 päivänä joulukuuta 2000 sekä Kööpenhaminassa 4 päivänä tammikuuta 2001 ja 15 päivänä tammikuuta 2001.

| (5) | Alustavan arvioinnin jälkeen komissio päätti 28 päivänä maaliskuuta 2001 tehdyllä päätöksellä SG(2001) D/287297, jäljempänä ”alkuperäinen päätös”, olla vastustamatta ilmoitettuja tukitoimenpiteitä edellyttäen, että






  — | ne eivät ole valtiontukea (eläkekustannuksia varten maksetut 100 miljoonan Tanskan kruunun (DKK) hyvitysmaksut) tai |
| --- | --- | --- |

(5)

Alustavan arvioinnin jälkeen komissio päätti 28 päivänä maaliskuuta 2001 tehdyllä päätöksellä SG(2001) D/287297, jäljempänä ”alkuperäinen päätös”, olla vastustamatta ilmoitettuja tukitoimenpiteitä edellyttäen, että

—

ne eivät ole valtiontukea (eläkekustannuksia varten maksetut 100 miljoonan Tanskan kruunun (DKK) hyvitysmaksut) tai

| — | ne ovat 162 miljoonan Tanskan kruunun (3) summan osalta yhteismarkkinoille soveltuvia joko EY:n perustamissopimuksen 73 artiklan tai perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla tulkittuna yhdessä valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (4), jäljempänä ”vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivat”, kanssa tai |
| --- | --- |

—

ne ovat 162 miljoonan Tanskan kruunun (3) summan osalta yhteismarkkinoille soveltuvia joko EY:n perustamissopimuksen 73 artiklan tai perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla tulkittuna yhdessä valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (4), jäljempänä ”vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivat”, kanssa tai

| — | ne ovat 328 miljoonan Tanskan kruunun (5) osalta yhteismarkkinoille soveltuvia julkisten palvelujen käsitteeseen rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteessä olennaisesti kuuluvia velvoitteita koskevista jäsenvaltioiden toimenpiteistä 26 päivänä kesäkuuta 1969 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1191/69 (6) nojalla. |
| --- | --- |

—

ne ovat 328 miljoonan Tanskan kruunun (5) osalta yhteismarkkinoille soveltuvia julkisten palvelujen käsitteeseen rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteessä olennaisesti kuuluvia velvoitteita koskevista jäsenvaltioiden toimenpiteistä 26 päivänä kesäkuuta 1969 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1191/69 (6) nojalla.

| (6) | Päätös julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä5 päivänä toukokuuta 2001 (7). Komissio ilmoitti Danske Busvognmaendille alkuperäisestä päätöksestä 8 päivänä toukokuuta 2001 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Päätös julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä5 päivänä toukokuuta 2001 (7). Komissio ilmoitti Danske Busvognmaendille alkuperäisestä päätöksestä 8 päivänä toukokuuta 2001 päivätyllä kirjeellä.

| (7) | Tanskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle Combusia koskevan rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanosta 6 päivänä marraskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, joka saapui komissioon 12 päivänä marraskuuta 2002, ja 19 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka saapui komissioon 20 päivänä tammikuuta 2004. |
| --- | --- |

(7)

Tanskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle Combusia koskevan rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanosta 6 päivänä marraskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, joka saapui komissioon 12 päivänä marraskuuta 2002, ja 19 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka saapui komissioon 20 päivänä tammikuuta 2004.

| (8) | Danske Busvognmaend nosti 11 päivänä heinäkuuta 2001 kanteen Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa, jäljempänä ”ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin”, alkuperäisen päätöksen kumoamiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Danske Busvognmaend nosti 11 päivänä heinäkuuta 2001 kanteen Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa, jäljempänä ”ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin”, alkuperäisen päätöksen kumoamiseksi.

| (9) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi 16 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla tuomiolla, jäljempänä ”Combus-tuomio”, alkuperäisen päätöksen ”siltä osin kuin siinä todetaan yhteismarkkinoille soveltuviksi Tanskan viranomaisten Combus A/S:lle pääomasijoituksina myöntämät 162 miljoonan DKK:n ja 328 miljoonan DKK:n summan suuruiset tuet” (8). |
| --- | --- |

(9)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi 16 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla tuomiolla, jäljempänä ”Combus-tuomio”, alkuperäisen päätöksen ”siltä osin kuin siinä todetaan yhteismarkkinoille soveltuviksi Tanskan viranomaisten Combus A/S:lle pääomasijoituksina myöntämät 162 miljoonan DKK:n ja 328 miljoonan DKK:n summan suuruiset tuet” (8).

| (10) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi pääomasijoituksena myönnetystä 328 miljoonan Tanskan kruunun summasta ensiksi, että alkuperäinen päätös on ”virheellinen siltä osin kuin siinä katsotaan 328 miljoonan DKK:n määrän olevan asetuksen N:o 1191/69 2 ja 10–13 artiklan mukainen hyvitys julkisen palvelun velvoitteista. [...] Näin ollen riidanalainen päätös on kumottava siltä osin kuin siinä sallitaan 328 miljoonan DKK:n summan maksaminen tämän asetuksen perusteella ilman, että olisi tarpeen lausua muista tätä kohtaa koskevista kanneperusteista” (9). |
| --- | --- |

(10)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi pääomasijoituksena myönnetystä 328 miljoonan Tanskan kruunun summasta ensiksi, että alkuperäinen päätös on ”virheellinen siltä osin kuin siinä katsotaan 328 miljoonan DKK:n määrän olevan asetuksen N:o 1191/69 2 ja 10–13 artiklan mukainen hyvitys julkisen palvelun velvoitteista. [...] Näin ollen riidanalainen päätös on kumottava siltä osin kuin siinä sallitaan 328 miljoonan DKK:n summan maksaminen tämän asetuksen perusteella ilman, että olisi tarpeen lausua muista tätä kohtaa koskevista kanneperusteista” (9).

| (11) | Edelleen pääomasijoituksena myönnetystä 328 miljoonan Tanskan kruunun summasta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi toiseksi, että EY:n perustamissopimuksen 73 artiklan osalta ”jäsenvaltioilla ei ole oikeutta enää vedota suoraan EY 73 artiklaan lukuun ottamatta yhteisön johdetussa oikeudessa tarkoitettuja tapauksia. Siltä osin kuin asetusta N:o 1191/69 ei sovelleta ja siltä osin kuin 328 miljoonan DKK:n summan maksaminen kuuluu EY 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, tuen myöntämisestä rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen 4 päivänä kesäkuuta 1970 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1107/70 (EYVL L 130, s. 1) luetellaan tyhjentävästi ne edellytykset, joilla jäsenvaltioiden viranomaiset voivat myöntää tukia EY 73 artiklan mukaisesti (10). Näin ollen riidanalaista päätöstä vastaan esitetty kanneperuste on hyväksyttävä siltä osin kuin kyseisessä päätöksessä sallitaan 328 miljoonan DKK:n summan maksaminen EY 73 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(11)

Edelleen pääomasijoituksena myönnetystä 328 miljoonan Tanskan kruunun summasta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi toiseksi, että EY:n perustamissopimuksen 73 artiklan osalta ”jäsenvaltioilla ei ole oikeutta enää vedota suoraan EY 73 artiklaan lukuun ottamatta yhteisön johdetussa oikeudessa tarkoitettuja tapauksia. Siltä osin kuin asetusta N:o 1191/69 ei sovelleta ja siltä osin kuin 328 miljoonan DKK:n summan maksaminen kuuluu EY 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, tuen myöntämisestä rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen 4 päivänä kesäkuuta 1970 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1107/70 (EYVL L 130, s. 1) luetellaan tyhjentävästi ne edellytykset, joilla jäsenvaltioiden viranomaiset voivat myöntää tukia EY 73 artiklan mukaisesti (10). Näin ollen riidanalaista päätöstä vastaan esitetty kanneperuste on hyväksyttävä siltä osin kuin kyseisessä päätöksessä sallitaan 328 miljoonan DKK:n summan maksaminen EY 73 artiklan nojalla.

(12)

| (12) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla pääomasijoituksena myönnetystä 162 miljoonan Tanskan kruunun summasta, että ”riidanalaista päätöstä ei voida tulkita niin, että komission jäsenten kollegio on myöntänyt 162 miljoonan DKK:n summan maksamiselle selvän, ehdottoman ja lopullisen luvan, joka perustuu EY 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaan ja suuntaviivoihin. Komission päätelmää on päinvastoin pidettävä edellä mainitussa määräyksessä ja suuntaviivoissa tarkoitettuna ilmaisuna Combusin kannattavuutta koskevista vakavista epäilyistä, joiden selventämistä komissio ei kuitenkaan katsonut velvollisuudekseen, koska EY 73 artikla näytti sen mielestä muodostavan riittävän oikeudellisen perustan kyseessä olevan tuen sallimiselle. Koska tähän määräykseen ei voida tässä tarkoituksessa kuitenkaan vedota (ks. edellä 100 ja 101 kohta), riidanalainen päätös ei enää sisällä pätevää lupaa 328 miljoonan DKK:n summan maksamiselle. Edellä todetuista seikoista johtuu, että 162 miljoonan DKK:n summan maksamista koskeva lupa on kumottava kokonaisuudessaan ilman, että olisi tarpeen lausua muista tätä seikkaa koskevista kanneperusteista” (12). |
| --- | --- |

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla pääomasijoituksena myönnetystä 162 miljoonan Tanskan kruunun summasta, että ”riidanalaista päätöstä ei voida tulkita niin, että komission jäsenten kollegio on myöntänyt 162 miljoonan DKK:n summan maksamiselle selvän, ehdottoman ja lopullisen luvan, joka perustuu EY 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaan ja suuntaviivoihin. Komission päätelmää on päinvastoin pidettävä edellä mainitussa määräyksessä ja suuntaviivoissa tarkoitettuna ilmaisuna Combusin kannattavuutta koskevista vakavista epäilyistä, joiden selventämistä komissio ei kuitenkaan katsonut velvollisuudekseen, koska EY 73 artikla näytti sen mielestä muodostavan riittävän oikeudellisen perustan kyseessä olevan tuen sallimiselle. Koska tähän määräykseen ei voida tässä tarkoituksessa kuitenkaan vedota (ks. edellä 100 ja 101 kohta), riidanalainen päätös ei enää sisällä pätevää lupaa 328 miljoonan DKK:n summan maksamiselle. Edellä todetuista seikoista johtuu, että 162 miljoonan DKK:n summan maksamista koskeva lupa on kumottava kokonaisuudessaan ilman, että olisi tarpeen lausua muista tätä seikkaa koskevista kanneperusteista” (12).

| (13) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen antaman tuomion johdosta komissio laati uuden päätöksen. Komission edustajat tapasivat Tanskan viranomaisten edustajat 11 päivänä tammikuuta 2005 saadakseen lisätietoja siitä, mitä Arrivaa/Combusia koskevassa asiassa oli tapahtunut alkuperäisen päätöksen tekemisen jälkeen. Tanskan viranomaiset toimittivat 1 päivänä maaliskuuta 2005 komissiolle Tanskan linja-automarkkinoiden kehitystä koskevan muistion, jonka oli laatinut Tanskan liikenneministeriö (Trafikstyrelse). |
| --- | --- |

(13)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen antaman tuomion johdosta komissio laati uuden päätöksen. Komission edustajat tapasivat Tanskan viranomaisten edustajat 11 päivänä tammikuuta 2005 saadakseen lisätietoja siitä, mitä Arrivaa/Combusia koskevassa asiassa oli tapahtunut alkuperäisen päätöksen tekemisen jälkeen. Tanskan viranomaiset toimittivat 1 päivänä maaliskuuta 2005 komissiolle Tanskan linja-automarkkinoiden kehitystä koskevan muistion, jonka oli laatinut Tanskan liikenneministeriö (Trafikstyrelse).

| (14) | Komissio ilmoitti Tanskalle 3 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (SG (2005) D/200926) päätöksestään aloittaa mainittujen toimenpiteiden osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ”päätös menettelyn aloittamisesta”, ja pyysi Tanskaa esittämään huomautuksensa. Tanskan hallitus pyysi kahdesti lykkäystä määräaikaan, johon mennessä sen oli esitettävä huomautuksensa, ja komissio myönsi lykkäystä 5 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (TREN D (2005) 106964) ja 24 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (TREN D (2005) 113062). Komission ja Tanskan hallituksen edustajat tapasivat 21 päivänä kesäkuuta 2005. Tanskan viranomaiset toimittivat 30 päivänä kesäkuuta 2005 huomautuksensa muodollisen menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. |
| --- | --- |

(14)

Komissio ilmoitti Tanskalle 3 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (SG (2005) D/200926) päätöksestään aloittaa mainittujen toimenpiteiden osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ”päätös menettelyn aloittamisesta”, ja pyysi Tanskaa esittämään huomautuksensa. Tanskan hallitus pyysi kahdesti lykkäystä määräaikaan, johon mennessä sen oli esitettävä huomautuksensa, ja komissio myönsi lykkäystä 5 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (TREN D (2005) 106964) ja 24 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (TREN D (2005) 113062). Komission ja Tanskan hallituksen edustajat tapasivat 21 päivänä kesäkuuta 2005. Tanskan viranomaiset toimittivat 30 päivänä kesäkuuta 2005 huomautuksensa muodollisen menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä.

| (15) | Päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (13)22 päivänä syyskuuta 2005. Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa päätöksessä tarkoitetuista toimenpiteistä kuukauden kuluessa päätöksen julkaisemisesta eli 23 päivänä lokakuuta 2005 mennessä. |
| --- | --- |

(15)

Päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (13)22 päivänä syyskuuta 2005. Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa päätöksessä tarkoitetuista toimenpiteistä kuukauden kuluessa päätöksen julkaisemisesta eli 23 päivänä lokakuuta 2005 mennessä.

| (16) | Komissio ilmoitti Danske Busvognmaendille 12 päivänä toukokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (TREN (2005) D 109473) menettelyn aloittamisesta tehdystä päätöksestä. Komissio lykkäsi Danske Busvognmaendin pyynnöstä kahdesti määräaikaa, johon mennessä huomautukset oli esitettävä (15 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä TREN (2005) D 115786 ja 16 päivänä elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä TREN (2005) D 117806). |
| --- | --- |

(16)

Komissio ilmoitti Danske Busvognmaendille 12 päivänä toukokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (TREN (2005) D 109473) menettelyn aloittamisesta tehdystä päätöksestä. Komissio lykkäsi Danske Busvognmaendin pyynnöstä kahdesti määräaikaa, johon mennessä huomautukset oli esitettävä (15 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä TREN (2005) D 115786 ja 16 päivänä elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä TREN (2005) D 117806).

| (17) | Danske Busvognmaend pyysi 17 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (TREN (2005) A 15223) komissiota lähettämään sille jäljennöksen menettelyn aloittamisesta tehdystä päätöksestä sekä tiedot, jotka oli poistettu Tanskan pyynnöstä. Komissio vastasi 15 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, että EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (14) 24 artiklan nojalla komissio ei saa ilmaista salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja, jotka se on saanut tätä asetusta sovellettaessa. Komissio selvensi edelleen, että Danske Busvognmaendille toimitetusta päätösjäljennöksestä poistetut tiedot kuuluivat salassapitovelvollisuuden piiriin, joten komissio ei voinut ilmaista niitä sille. |
| --- | --- |

(17)

Danske Busvognmaend pyysi 17 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (TREN (2005) A 15223) komissiota lähettämään sille jäljennöksen menettelyn aloittamisesta tehdystä päätöksestä sekä tiedot, jotka oli poistettu Tanskan pyynnöstä. Komissio vastasi 15 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, että EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (14) 24 artiklan nojalla komissio ei saa ilmaista salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja, jotka se on saanut tätä asetusta sovellettaessa. Komissio selvensi edelleen, että Danske Busvognmaendille toimitetusta päätösjäljennöksestä poistetut tiedot kuuluivat salassapitovelvollisuuden piiriin, joten komissio ei voinut ilmaista niitä sille.

| (18) | Danske Busvognmaend pyysi samaisella 17 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellään komissiolta jäljennöstä myös Tanskan hallituksen esittämistä huomautuksista, jotka koskivat päätöstä muodollisen menettelyn aloittamisesta. Komissio vastasi, että asetuksen (EY) N:o 659/1999 20 artiklassa, joka koskee asianomaisten osapuolten oikeuksia, ei säädetä, että jäsenvaltion vastaus olisi toimitettava kantajalle, joten komissio ei voinut toimittaa Danske Busvognmaendille jäljennöstä Tanskan hallituksen esittämistä huomautuksista. |
| --- | --- |

(18)

Danske Busvognmaend pyysi samaisella 17 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellään komissiolta jäljennöstä myös Tanskan hallituksen esittämistä huomautuksista, jotka koskivat päätöstä muodollisen menettelyn aloittamisesta. Komissio vastasi, että asetuksen (EY) N:o 659/1999 20 artiklassa, joka koskee asianomaisten osapuolten oikeuksia, ei säädetä, että jäsenvaltion vastaus olisi toimitettava kantajalle, joten komissio ei voinut toimittaa Danske Busvognmaendille jäljennöstä Tanskan hallituksen esittämistä huomautuksista.

| (19) | Danske Busvognmaend esitti huomautuksensa 23 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Komissio toimitti huomautukset Tanskan viranomaisille 25 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (TREN D (2005) 122503) ja antoi Tanskalle mahdollisuuden vastata huomautuksiin kuukauden kuluessa. Tanska toimitti komissiolle 23 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (SG (2006) A 80) vastauksen näihin huomautuksiin sen jälkeen, kun komissio oli lykännyt Tanskan hallituksen pyynnöstä yhdellä kuukaudella määräaikaa, johon mennessä vastaus oli toimitettava. |
| --- | --- |

(19)

Danske Busvognmaend esitti huomautuksensa 23 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Komissio toimitti huomautukset Tanskan viranomaisille 25 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (TREN D (2005) 122503) ja antoi Tanskalle mahdollisuuden vastata huomautuksiin kuukauden kuluessa. Tanska toimitti komissiolle 23 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (SG (2006) A 80) vastauksen näihin huomautuksiin sen jälkeen, kun komissio oli lykännyt Tanskan hallituksen pyynnöstä yhdellä kuukaudella määräaikaa, johon mennessä vastaus oli toimitettava.

| (20) | Komissio vastaanotti huomautuksia yhdeltä asianomaiselta eli Arriva Danmark A/S:ltä 21 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (TREN (2005) A 27196). Se toimitti nämä huomautukset Tanskalle 24 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä ja antoi sille mahdollisuuden vastata huomautuksiin kuukauden kuluessa. Tanska toimitti komissiolle vastauksen Arrivan huomautuksiin edellä mainitulla, 23 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(20)

Komissio vastaanotti huomautuksia yhdeltä asianomaiselta eli Arriva Danmark A/S:ltä 21 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (TREN (2005) A 27196). Se toimitti nämä huomautukset Tanskalle 24 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä ja antoi sille mahdollisuuden vastata huomautuksiin kuukauden kuluessa. Tanska toimitti komissiolle vastauksen Arrivan huomautuksiin edellä mainitulla, 23 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä.

| (21) | Tanskan viranomaiset toimittivat lisätietoja tosiseikoista 22 päivänä helmikuuta 2007 ja 2 päivänä huhtikuuta 2007 päivätyillä kirjeillä (TREN (2007) A 28850). |
| --- | --- |

(21)

Tanskan viranomaiset toimittivat lisätietoja tosiseikoista 22 päivänä helmikuuta 2007 ja 2 päivänä huhtikuuta 2007 päivätyillä kirjeillä (TREN (2007) A 28850).

2.   TOSISEIKAT

2.1   TANSKAN LINJA-AUTOMARKKINAT

2.1.1   MARKKINOIDEN YLEISKUVAUS

| (22) | Päätöksessä menettelyn aloittamisesta kuvataan (johdantokappaleessa 13–22) yksityiskohtaisesti Tanskan linja-automarkkinoita. Näin ollen niistä kerrotaan tässä yhteydessä ainoastaan nyt käsiteltävän asian kannalta tärkeimmät seikat sekä Tanskan hallituksen ja asianomaisten toimittamat tosiseikkoja koskevat lisätiedot. |
| --- | --- |

(22)

Päätöksessä menettelyn aloittamisesta kuvataan (johdantokappaleessa 13–22) yksityiskohtaisesti Tanskan linja-automarkkinoita. Näin ollen niistä kerrotaan tässä yhteydessä ainoastaan nyt käsiteltävän asian kannalta tärkeimmät seikat sekä Tanskan hallituksen ja asianomaisten toimittamat tosiseikkoja koskevat lisätiedot.

| (23) | Tanska on avannut linja-automarkkinansa asteittain kilpailulle vuodesta 1990 lähtien. Tämä on tapahtunut toteuttamalla julkisia tarjouskilpailuja julkisista palvelusopimuksista, joita julkiset viranomaiset tekevät linja-autoliikenteen harjoittajien kanssa Tanskassa. Julkisiin palveluhankintoihin sovellettavissa yhteisön säännöissä (julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 18 päivänä kesäkuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/50/ETY (15)) on vuodesta 1994 lähtien edellytetty, että Tanska kilpailuttaa julkisista palveluista tehtävät linja-autoliikenteen sopimukset, ellei palveluja voida tarjota sisäisesti (16). |
| --- | --- |

(23)

Tanska on avannut linja-automarkkinansa asteittain kilpailulle vuodesta 1990 lähtien. Tämä on tapahtunut toteuttamalla julkisia tarjouskilpailuja julkisista palvelusopimuksista, joita julkiset viranomaiset tekevät linja-autoliikenteen harjoittajien kanssa Tanskassa. Julkisiin palveluhankintoihin sovellettavissa yhteisön säännöissä (julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 18 päivänä kesäkuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/50/ETY (15)) on vuodesta 1994 lähtien edellytetty, että Tanska kilpailuttaa julkisista palveluista tehtävät linja-autoliikenteen sopimukset, ellei palveluja voida tarjota sisäisesti (16).

| (24) | Combus sai Tanskan valtiolta tukea ensimmäisen kerran vuonna 1999, jolloin Tanskan 12 läänistä yhdeksän kilpailutti kaikki linja-autolinjansa. Kolme muuta lääniä kilpailutti vain osan linjoistaan: Kööpenhamina 96 prosenttia, Ribe 35 prosenttia ja Viborg 21 prosenttia linjoistaan (17). Julkiset palvelusopimukset tehdään Tanskassa viideksi vuodeksi kerrallaan, ja joitakin on mahdollista jatkaa vielä kolmella vuodella. |
| --- | --- |

(24)

Combus sai Tanskan valtiolta tukea ensimmäisen kerran vuonna 1999, jolloin Tanskan 12 läänistä yhdeksän kilpailutti kaikki linja-autolinjansa. Kolme muuta lääniä kilpailutti vain osan linjoistaan: Kööpenhamina 96 prosenttia, Ribe 35 prosenttia ja Viborg 21 prosenttia linjoistaan (17). Julkiset palvelusopimukset tehdään Tanskassa viideksi vuodeksi kerrallaan, ja joitakin on mahdollista jatkaa vielä kolmella vuodella.

| (25) | Tanskan linja-automarkkinoille on ollut ominaista jatkuva keskittäminen. Vuonna 1988 liikennöintipalveluja tarjosi yli 400 yritystä, kun taas vuonna 2004 markkinoilla oli enää noin sata liikenteenharjoittajaa. Tanskan rautateiden omistama linja-autoliikennettä harjoittava tytäryhtiö on aiemmin ollut suurin yksittäinen liikenteenharjoittaja. Tanskan rautatiet yhtiöitti kesäkuussa 1995 mainitun tytäryhtiönsä ja perusti siitä osakeyhtiön nimeltä DSB Busser A/S. Yrityksen nimi muutettiin vuonna 1997 Combus A/S:ksi. Tanskan valtio piti hallussaan Combusin koko osakekannan. Combusin ja sen edelläkävijän markkinaosuus oli koko 1990-luvun 20 prosenttia Tanskan linja-automarkkinoista. |
| --- | --- |

(25)

Tanskan linja-automarkkinoille on ollut ominaista jatkuva keskittäminen. Vuonna 1988 liikennöintipalveluja tarjosi yli 400 yritystä, kun taas vuonna 2004 markkinoilla oli enää noin sata liikenteenharjoittajaa. Tanskan rautateiden omistama linja-autoliikennettä harjoittava tytäryhtiö on aiemmin ollut suurin yksittäinen liikenteenharjoittaja. Tanskan rautatiet yhtiöitti kesäkuussa 1995 mainitun tytäryhtiönsä ja perusti siitä osakeyhtiön nimeltä DSB Busser A/S. Yrityksen nimi muutettiin vuonna 1997 Combus A/S:ksi. Tanskan valtio piti hallussaan Combusin koko osakekannan. Combusin ja sen edelläkävijän markkinaosuus oli koko 1990-luvun 20 prosenttia Tanskan linja-automarkkinoista.

| (26) | Brittiläisen Arriva plc:n tytäryhtiö Arriva Danmark A/S, jäljempänä ”Arriva”, ja ranskalaisen Veolian tytäryhtiö Connex Denmark A/S, jäljempänä ”Connex”, tulivat vuonna 1997 Tanskan linja-automarkkinoille yritysostojen kautta (18). Seuraavassa taulukossa esitetään mainittujen kolmen yrityksen markkinaosuudet vuosina 1999 ja 2004, joka on viimeinen vuosi, jolta luvut ovat saatavilla.
  Taulukko 1
  Combusin, Arrivan ja Connexin markkinaosuudet vuosina 1999 ja 2004











  (prosenttia) |
| --- | --- |
| | Combus
  1999 | Combus
  2004 | Arriva
  1999 | Arriva
  2004 | Connex
  1999 | Connex
  2004 |
| Nordjylland | 64,85 | 0 | 0 | 18,64 | 7,17 | 24,72 |
| Viborg | 17,27 | 0 | 0 | 17,40 | 0 | 0,33 |
| Århus | 54,24 | 0 | 0 | 10,15 | 9,11 | 41,07 |
| Ringkjøbing | 38,18 | 0 | 0 | 27,38 | 0 | 0 |
| Vejle | 56,96 | 0 | 21,68 | 13,29 | 0 | 17,22 |
| Ribe | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 39,23 |
| Sønderjylland | 32,41 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Fyn | 97,80 | 0 | 0 | 100,00 | 0 | 0 |
| Vestsjælland | 25,20 | 0 | 24,00 | 33,86 | 32,60 | 35,26 |
| Storstrøm | 19,78 | 0 | 1,80 | 28,51 | 64,49 | 33,00 |
| Bornholm | 28,00 | 0 | 0 | 0 | 50,67 | 81,02 |
| Pääkaupunki-seutu | 22,26 | 0 | 50,47 | 46,73 | 8,60 | 27,95 |
| Koko maa | 33,98 | 0 | 26,59 | 34,46 | 10,99 | 25,14 |
| Koko maa lukuun ottamatta pääkaupunki-seutua | 56,06 | 0 | 5,82 | 23,94 | 13,06 | 22,73 |

(26)

Brittiläisen Arriva plc:n tytäryhtiö Arriva Danmark A/S, jäljempänä ”Arriva”, ja ranskalaisen Veolian tytäryhtiö Connex Denmark A/S, jäljempänä ”Connex”, tulivat vuonna 1997 Tanskan linja-automarkkinoille yritysostojen kautta (18). Seuraavassa taulukossa esitetään mainittujen kolmen yrityksen markkinaosuudet vuosina 1999 ja 2004, joka on viimeinen vuosi, jolta luvut ovat saatavilla.

Taulukko 1

Combusin, Arrivan ja Connexin markkinaosuudet vuosina 1999 ja 2004

(prosenttia)

Combus

1999

Combus

2004

Arriva

1999

Arriva

2004

Connex

1999

Connex

2004

Nordjylland

64,85

0

0

18,64

7,17

24,72

Viborg

17,27

0

0

17,40

0

0,33

Århus

54,24

0

0

10,15

9,11

41,07

Ringkjøbing

38,18

0

0

27,38

0

0

Vejle

56,96

0

21,68

13,29

0

17,22

Ribe

0

0

0

0

0

39,23

Sønderjylland

32,41

0

0

0

0

0

Fyn

97,80

0

0

100,00

0

0

Vestsjælland

25,20

0

24,00

33,86

32,60

35,26

Storstrøm

19,78

0

1,80

28,51

64,49

33,00

Bornholm

28,00

0

0

0

50,67

81,02

Pääkaupunki-seutu

22,26

0

50,47

46,73

8,60

27,95

Koko maa

33,98

0

26,59

34,46

10,99

25,14

Koko maa lukuun ottamatta pääkaupunki-seutua

56,06

0

5,82

23,94

13,06

22,73

| (27) | Lukujen tulkinnassa on otettava huomioon seuraavat seikat: Arriva osti Combusin vuonna 2001. Myöhemmin samana vuonna Connex osti Arrivalta puolet alun perin Combusin hallussa olleista linjoista. Arriva vahvisti markkina-asemaansa edelleen vuonna 2004 ostamalla Wulff Bus A/S:n, jolla oli 10 prosentin markkinaosuus Jutlandin läänissä. |
| --- | --- |

(27)

Lukujen tulkinnassa on otettava huomioon seuraavat seikat: Arriva osti Combusin vuonna 2001. Myöhemmin samana vuonna Connex osti Arrivalta puolet alun perin Combusin hallussa olleista linjoista. Arriva vahvisti markkina-asemaansa edelleen vuonna 2004 ostamalla Wulff Bus A/S:n, jolla oli 10 prosentin markkinaosuus Jutlandin läänissä.

| (28) | Tanskan linja-automarkkinoiden arvo on noin 5,5 miljardia Tanskan kruunua vuodessa. |
| --- | --- |

(28)

Tanskan linja-automarkkinoiden arvo on noin 5,5 miljardia Tanskan kruunua vuodessa.

2.1.2   COMBUSIN TALOUDELLISET VAIKEUDET

| (29) | Kuten päätöksessä menettelyn aloittamisesta selitettiin (34 kohta ja sitä seuraavat kohdat), Combus oli Tanskan rautateistä yhtiöitymisensä jälkeen ryhtynyt laajentumaan nopeasti. Combus voitti useita uusia sopimuksia etenkin Kööpenhaminan alueella, ja sen liikevaihto kasvoi yli 40 prosenttia vuosina 1995–1999. Suurin osa näistä uusista sopimuksista osoittautui kuitenkin tappiollisiksi. |
| --- | --- |

(29)

Kuten päätöksessä menettelyn aloittamisesta selitettiin (34 kohta ja sitä seuraavat kohdat), Combus oli Tanskan rautateistä yhtiöitymisensä jälkeen ryhtynyt laajentumaan nopeasti. Combus voitti useita uusia sopimuksia etenkin Kööpenhaminan alueella, ja sen liikevaihto kasvoi yli 40 prosenttia vuosina 1995–1999. Suurin osa näistä uusista sopimuksista osoittautui kuitenkin tappiollisiksi.

| (30) | Tämän seurauksena Combus joutui vakaviin talousvaikeuksiin vuodesta 1998 alkaen. Seuraavissa kahdessa taulukossa kuvaillaan näitä vaikeuksia numeroina ja prosentteina.
  Taulukko 2
  Combus A/S:n tunnusluvut kaudella 1995–2000











  (numeroina) |
| --- | --- |
| 1 000 DKK | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| Nettoliikevaihto | 625 392 | 686 123 | 763 432 | 1 049 489 | 1 097 535 | 1 091 253 |
| Bruttotulos | 84 172 | 100 003 | 81 776 | 11 910 | –17 230 | 68 206 |
| Tulos ennen korkoja | 30 870 | 37 423 | 12 227 | – 105 029 | – 134 812 | –50 035 |
| Vuositulos | 31 184 | 28 546 | 7 684 | – 139 128 | – 168 267 | –82 249 |

(30)

Tämän seurauksena Combus joutui vakaviin talousvaikeuksiin vuodesta 1998 alkaen. Seuraavissa kahdessa taulukossa kuvaillaan näitä vaikeuksia numeroina ja prosentteina.

Taulukko 2

Combus A/S:n tunnusluvut kaudella 1995–2000

(numeroina)

1 000 DKK

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Nettoliikevaihto

625 392

686 123

763 432

1 049 489

1 097 535

1 091 253

Bruttotulos

84 172

100 003

81 776

11 910

–17 230

68 206

Tulos ennen korkoja

30 870

37 423

12 227

– 105 029

– 134 812

–50 035

Vuositulos

31 184

28 546

7 684

– 139 128

– 168 267

–82 249

Taulukko 3

Combus A/S:n tunnusluvut kaudella 1995–2000

| (prosenttia) |
| --- |
| 1 000 DKK | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| Voittomarginaali | 4,9 | 5,5 | 1,6 | neg. | neg. | neg. |
| Voitto/pääoma-suhde | 4,0 | 5,5 | 1,3 | neg. | neg. | neg. |
| Bruttokate | 13,5 | 14,6 | 10,7 | 6,3 | –1,6 | 1,1 |
| Pääoman tuotto | 23,5 | 18,2 | 2,5 | neg. | neg. | neg. |

(prosenttia)

1 000 DKK

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Voittomarginaali

4,9

5,5

1,6

neg.

neg.

neg.

Voitto/pääoma-suhde

4,0

5,5

1,3

neg.

neg.

neg.

Bruttokate

13,5

14,6

10,7

6,3

–1,6

1,1

Pääoman tuotto

23,5

18,2

2,5

neg.

neg.

neg.

| (31) | Combusin yksityistämisprosessi on edennyt kolmessa vaiheessa. Vuosina 1995–1998 Tanskan valtion tavoitteena oli myydä ainoastaan 25 prosentin vähemmistöosuus Combusista, mutta näin ei kuitenkaan käynyt. Vuoden 1998 lopulla se yritti ensimmäistä kertaa myydä Combusin koko osakekannan. Yritys epäonnistui heinäkuussa 1999. Tämän johdosta Tanskan valtio päätti ensin toteuttaa yrityksen rakenteen uudistamisen ja tämän jälkeen myydä sen. Combus onnistuttiin myymään Arrivalle vuoden 2001 alussa. |
| --- | --- |

(31)

Combusin yksityistämisprosessi on edennyt kolmessa vaiheessa. Vuosina 1995–1998 Tanskan valtion tavoitteena oli myydä ainoastaan 25 prosentin vähemmistöosuus Combusista, mutta näin ei kuitenkaan käynyt. Vuoden 1998 lopulla se yritti ensimmäistä kertaa myydä Combusin koko osakekannan. Yritys epäonnistui heinäkuussa 1999. Tämän johdosta Tanskan valtio päätti ensin toteuttaa yrityksen rakenteen uudistamisen ja tämän jälkeen myydä sen. Combus onnistuttiin myymään Arrivalle vuoden 2001 alussa.

| (32) | DSB Busser A/S:stä vuonna 1995 annetussa laissa nro 232, jolla perustettiin yksityinen yritys Combus A/S, todettiin, että Tanskan valtio myisi enintään 25 prosenttia yrityksen osakkeista vuoden 1998 loppuun mennessä. Tätä varten perustettiin ohjauskomitea, joka koostui valtiovarainministeriön, liikenneministeriön ja Combusin edustajista sekä ulkopuolisista oikeusalan ja rahoitusalan neuvonantajista. Ohjauskomitea kokoontui yhteensä seitsemän kertaa ennen kuin työskentely keskeytettiin vuoden 1997 puolivälissä. |
| --- | --- |

(32)

DSB Busser A/S:stä vuonna 1995 annetussa laissa nro 232, jolla perustettiin yksityinen yritys Combus A/S, todettiin, että Tanskan valtio myisi enintään 25 prosenttia yrityksen osakkeista vuoden 1998 loppuun mennessä. Tätä varten perustettiin ohjauskomitea, joka koostui valtiovarainministeriön, liikenneministeriön ja Combusin edustajista sekä ulkopuolisista oikeusalan ja rahoitusalan neuvonantajista. Ohjauskomitea kokoontui yhteensä seitsemän kertaa ennen kuin työskentely keskeytettiin vuoden 1997 puolivälissä.

| (33) | Ohjauskomitea jatkoi työtään marraskuun 1998 alussa saatuaan uudet ohjeet valmistella vähintään enemmistöosuuden myymistä Combusista. Komitea laati ensiksi arvion yrityksen taloudellisesta tilanteesta. |
| --- | --- |

(33)

Ohjauskomitea jatkoi työtään marraskuun 1998 alussa saatuaan uudet ohjeet valmistella vähintään enemmistöosuuden myymistä Combusista. Komitea laati ensiksi arvion yrityksen taloudellisesta tilanteesta.

| (34) | Combus esitti mainitun arvion perustaksi marraskuun 1998 puolivälissä ennakkoarvion vuoden 1998 tilinpäätöstuloksestaan sekä talousarvioennusteet kaudelle 1999–2001. Valtion taloudellinen neuvonantaja Alfred Berg Corporate Financen Kööpenhaminan yksikkö, jäljempänä ”Alfred Berg”, totesi Combusin esittämien ennusteiden perusteella seuraavaa:
  ”... voidaan todeta, että Combusin kokonaisosakepääoman markkina-arvo on satoja miljoonia Tanskan kruunuja negatiivinen. Sen lisäksi, että ensisijaisen liiketoiminnan kannattavuus on romahtanut muutaman viime vuoden aikana, yrityksen arvioitua arvoa heikentää edelleen yritykselle samanaikaisesti kertynyt merkittävä korollinen nettovelkataakka. Todennäköiset ostajat ymmärtävät kuitenkin, että huonossa rahoituksellisessa ja taloudellisessa tilanteessa olevia yrityksiä, kuten Combusia, ei myydä suurella negatiivisella kauppahinnalla, koska tällöin myyjän olisi kannattavampaa lakkauttaa yrityksen toiminta.
  Tätä taustaa vasten suosittelemme, että myyntiprosessissa ja myyntiesitteissä pyritään mahdollisuuksien mukaan varmistamaan, että Combusin kauppahinta määräytyy yrityksen todellisen, diskonttokorolla lasketun oman pääoman perusteella. Näin ollen ja kun otetaan lisäksi huomioon






  — | mahdollisuudet toiminnallisiin parannuksiin |
| --- | --- | --- |

(34)

Combus esitti mainitun arvion perustaksi marraskuun 1998 puolivälissä ennakkoarvion vuoden 1998 tilinpäätöstuloksestaan sekä talousarvioennusteet kaudelle 1999–2001. Valtion taloudellinen neuvonantaja Alfred Berg Corporate Financen Kööpenhaminan yksikkö, jäljempänä ”Alfred Berg”, totesi Combusin esittämien ennusteiden perusteella seuraavaa:

”... voidaan todeta, että Combusin kokonaisosakepääoman markkina-arvo on satoja miljoonia Tanskan kruunuja negatiivinen. Sen lisäksi, että ensisijaisen liiketoiminnan kannattavuus on romahtanut muutaman viime vuoden aikana, yrityksen arvioitua arvoa heikentää edelleen yritykselle samanaikaisesti kertynyt merkittävä korollinen nettovelkataakka. Todennäköiset ostajat ymmärtävät kuitenkin, että huonossa rahoituksellisessa ja taloudellisessa tilanteessa olevia yrityksiä, kuten Combusia, ei myydä suurella negatiivisella kauppahinnalla, koska tällöin myyjän olisi kannattavampaa lakkauttaa yrityksen toiminta.

Tätä taustaa vasten suosittelemme, että myyntiprosessissa ja myyntiesitteissä pyritään mahdollisuuksien mukaan varmistamaan, että Combusin kauppahinta määräytyy yrityksen todellisen, diskonttokorolla lasketun oman pääoman perusteella. Näin ollen ja kun otetaan lisäksi huomioon

—

mahdollisuudet toiminnallisiin parannuksiin

| — | synergiaetujen mahdollisuus |
| --- | --- |

—

synergiaetujen mahdollisuus

| — | yrityksen strateginen arvo, joka perustuu sen suureen markkinaosuuteen Tanskan linja-autoalalla, |
| --- | --- |

—

yrityksen strateginen arvo, joka perustuu sen suureen markkinaosuuteen Tanskan linja-autoalalla,

on luultavasti mahdollista, että Combusille löydetään ostaja siitä huolimatta, että yrityksen rahoituksellinen ja taloudellinen tilanne huononee jatkuvasti. Näin Tanskan valtio, jäljempänä ’valtio’, pääsee eroon yrityksestä niin, että kaikki yrityksen velat saadaan maksettua.

Lisäksi on odotettavissa, että suurin osa mahdollisista ostajista katsoo, että koska Combusin pääomarakenne on erittäin heikko ja kannattavuus huono, yritykseen on sijoitettava niin paljon pääomaa, että Combusin koko osakepääoman ostaminen positiivisella kauppahinnalla ei olisi kannattavaa.

Epävarmuus siitä, millä ehdoilla valtio pääsee eroon Combusista, on siis hälvennettävissä ainoastaan jatkamalla meneillään olevaa myyntiprosessia.”

| (35) | Alfred Berg listasi seuraavat vaihtoehtoiset toimenpiteet Combus A/S:n nopealle myymiselle:






  ”— | Yrityksen toiminnan kontrolloitu lopettaminen, joka tarkoittaisi muun muassa sitä, että DSB ottaisi haltuunsa kaikki tällä hetkellä DSB:ltä Combusiin komennetut virkamiehet ja heihin liittyvät taloudelliset velvoitteet. Vaikka yrityksen pääoman ja varantojen kirjanpidollinen arvo on positiivinen, on epävarmaa, saataisiinko Combusin toiminta lopetettua niin, että kaikki yrityksen velat saataisiin maksettua. Näin ollen on olemassa riski siitä, että valtio joutuu vahingollisen kritiikin kohteeksi muun muassa velkojien ja lehdistön taholta. |
| --- | --- | --- |

(35)

Alfred Berg listasi seuraavat vaihtoehtoiset toimenpiteet Combus A/S:n nopealle myymiselle:

”—

Yrityksen toiminnan kontrolloitu lopettaminen, joka tarkoittaisi muun muassa sitä, että DSB ottaisi haltuunsa kaikki tällä hetkellä DSB:ltä Combusiin komennetut virkamiehet ja heihin liittyvät taloudelliset velvoitteet. Vaikka yrityksen pääoman ja varantojen kirjanpidollinen arvo on positiivinen, on epävarmaa, saataisiinko Combusin toiminta lopetettua niin, että kaikki yrityksen velat saataisiin maksettua. Näin ollen on olemassa riski siitä, että valtio joutuu vahingollisen kritiikin kohteeksi muun muassa velkojien ja lehdistön taholta.

| — | Valtio pitää Combusin itsellään ja järkeistää ja tehostaa sen toiminnan perinpohjaisesti. Näin varmistettaisiin yrityksen kannattavuus 2–3 vuoden kuluessa ja parannettaisiin sen myyntimahdollisuuksia. Koska yrityksen pääomarakenne on erittäin heikko ja sillä on tällä hetkellä huomattavan paljon lainaa, valtio joutuisi todennäköisesti sijoittamaan lyhyessä ajassa uutta pääomaa vähintään sadan miljoonan Tanskan kruunun arvosta. Combusin tervehdyttämiseen investoimisessa on huomattavia riskejä, eikä sillä voida taata, että valtio saa sijoituksensa takaisin.” |
| --- | --- |

—

Valtio pitää Combusin itsellään ja järkeistää ja tehostaa sen toiminnan perinpohjaisesti. Näin varmistettaisiin yrityksen kannattavuus 2–3 vuoden kuluessa ja parannettaisiin sen myyntimahdollisuuksia. Koska yrityksen pääomarakenne on erittäin heikko ja sillä on tällä hetkellä huomattavan paljon lainaa, valtio joutuisi todennäköisesti sijoittamaan lyhyessä ajassa uutta pääomaa vähintään sadan miljoonan Tanskan kruunun arvosta. Combusin tervehdyttämiseen investoimisessa on huomattavia riskejä, eikä sillä voida taata, että valtio saa sijoituksensa takaisin.”

| (36) | Neuvonantaja antoi tämän arvion pohjalta seuraavan suosituksen:
  ”Kumpikaan edellä mainituista vaihtoehdoista ei ensi kädeltä vaikuta kannattavalta. Niiden toteutuminen riippuu lisäksi siitä, onko valtio halukas sijoittamaan lisää pääomaa Combusiin ja ottamaan vastuun yrityksen perusteellisen tehostamisen toteuttamisesta.
  Näin ollen Alfred Berg suosittelee, että valtio jatkaa Combusin myyntiprosessia, jotta se saisi paremman käsityksen siitä, mitä seikkoja mahdolliset ostajat pitävät tärkeinä ja missä määrin yritystä arvioidessaan (muun muassa tuloskehitys, pääomarakenne, markkinaosuus, tilauskirja, linja-autokannan kunto, hallintoresurssit, mahdolliset toiminnalliset parannukset ja synergiaedut).
  Jos prosessin tuloksena ei löydetä mahdollista ostajaa, jonka tarjous vaikuttaa kahta edellä mainittua vaihtoehtoa paremmalta, valtion on valittava sen mielestä tuolla hetkellä taloudellisesti kannattavin ja poliittisesti sopivin vaihtoehto.” |
| --- | --- |

(36)

Neuvonantaja antoi tämän arvion pohjalta seuraavan suosituksen:

”Kumpikaan edellä mainituista vaihtoehdoista ei ensi kädeltä vaikuta kannattavalta. Niiden toteutuminen riippuu lisäksi siitä, onko valtio halukas sijoittamaan lisää pääomaa Combusiin ja ottamaan vastuun yrityksen perusteellisen tehostamisen toteuttamisesta.

Näin ollen Alfred Berg suosittelee, että valtio jatkaa Combusin myyntiprosessia, jotta se saisi paremman käsityksen siitä, mitä seikkoja mahdolliset ostajat pitävät tärkeinä ja missä määrin yritystä arvioidessaan (muun muassa tuloskehitys, pääomarakenne, markkinaosuus, tilauskirja, linja-autokannan kunto, hallintoresurssit, mahdolliset toiminnalliset parannukset ja synergiaedut).

Jos prosessin tuloksena ei löydetä mahdollista ostajaa, jonka tarjous vaikuttaa kahta edellä mainittua vaihtoehtoa paremmalta, valtion on valittava sen mielestä tuolla hetkellä taloudellisesti kannattavin ja poliittisesti sopivin vaihtoehto.”

| (37) | Tanskan parlamentti antoi tämän suosituksen perusteella joulukuussa 1998 lain, jonka nojalla valtio voi myydä kaikki osakkeensa (100 prosenttia) Combusista (19). |
| --- | --- |

(37)

Tanskan parlamentti antoi tämän suosituksen perusteella joulukuussa 1998 lain, jonka nojalla valtio voi myydä kaikki osakkeensa (100 prosenttia) Combusista (19).

| (38) | Tämän jälkeen Alfred Berg suoritti viiteen arviointikriteeriin perustuvan markkinatutkimuksen. Sen mukaan mahdollisen ostajan






  — | olisi toimittava julkishallinnon alalla |
| --- | --- | --- |

(38)

Tämän jälkeen Alfred Berg suoritti viiteen arviointikriteeriin perustuvan markkinatutkimuksen. Sen mukaan mahdollisen ostajan

—

olisi toimittava julkishallinnon alalla

| — | rahoitusaseman olisi oltava vakaa |
| --- | --- |

—

rahoitusaseman olisi oltava vakaa

| — | olisi oltava tietyn kokoinen (”liikennöitävä yli tuhatta linja-autoa”) |
| --- | --- |

—

olisi oltava tietyn kokoinen (”liikennöitävä yli tuhatta linja-autoa”)

| — | liikevaihdon olisi oltava suuri (”yli miljardi Tanskan kruunua”) |
| --- | --- |

—

liikevaihdon olisi oltava suuri (”yli miljardi Tanskan kruunua”)

| — | olisi toimittava samanlaisilla markkinoilla kuin Combus. |
| --- | --- |

—

olisi toimittava samanlaisilla markkinoilla kuin Combus.

| (39) | Alfred Berg sai markkinatutkimuksen tulokseksi 12 mahdollista ostajaa. |
| --- | --- |

(39)

Alfred Berg sai markkinatutkimuksen tulokseksi 12 mahdollista ostajaa.

| (40) | Tämän jälkeen ohjauskomitea vahvisti seuraavan aikataulun: 12 mahdolliselle ostajalle pidettäisiin johdon esittelyt 9–18 päivänä helmikuuta 1999. Kiinnostuksenilmaisut olisi jätettävä helmikuun 1999 loppuun mennessä, ja ne arvioitaisiin maaliskuun 1999 alussa. Valituille ostajille myönnettäisiin pääsy tietoihin tutustumista varten varattuun tilaan 10–24 päivänä maaliskuuta 1999. Niiden olisi jätettävä lopulliset tarjouksensa huhtikuun 1 päivään mennessä, ja ohjauskomitea valitsisi lopullisen ostajan 8 päivänä huhtikuuta. |
| --- | --- |

(40)

Tämän jälkeen ohjauskomitea vahvisti seuraavan aikataulun: 12 mahdolliselle ostajalle pidettäisiin johdon esittelyt 9–18 päivänä helmikuuta 1999. Kiinnostuksenilmaisut olisi jätettävä helmikuun 1999 loppuun mennessä, ja ne arvioitaisiin maaliskuun 1999 alussa. Valituille ostajille myönnettäisiin pääsy tietoihin tutustumista varten varattuun tilaan 10–24 päivänä maaliskuuta 1999. Niiden olisi jätettävä lopulliset tarjouksensa huhtikuun 1 päivään mennessä, ja ohjauskomitea valitsisi lopullisen ostajan 8 päivänä huhtikuuta.

| (41) | Yhteensä 12 mahdollisesta ostajasta seitsemän osallistui Combusin johdon esittelyyn, jossa ne saivat tulevasta ostoprosessista kertovan kirjeen. Mahdollisille ostajille ilmoitettiin kirjeellä, että niillä olisi pääsy Combusia koskeviin tietoihin ja että ne voisivat halutessaan tavata Combusin johdon uudelleen. Edellytyksenä oli, että mahdolliset ostajat jättävät kiinnostuksenilmaisun helmikuun 1999 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(41)

Yhteensä 12 mahdollisesta ostajasta seitsemän osallistui Combusin johdon esittelyyn, jossa ne saivat tulevasta ostoprosessista kertovan kirjeen. Mahdollisille ostajille ilmoitettiin kirjeellä, että niillä olisi pääsy Combusia koskeviin tietoihin ja että ne voisivat halutessaan tavata Combusin johdon uudelleen. Edellytyksenä oli, että mahdolliset ostajat jättävät kiinnostuksenilmaisun helmikuun 1999 loppuun mennessä.

| (42) | Alfred Berg vastaanotti kiinnostuksenilmaisut kuudelta mahdolliselta ostajalta helmikuussa 1999. Kahdelle näistä myönnettiin maaliskuussa 1999 pääsy tietoihin tutustumista varten varattuun tilaan. Tutkittuaan Combusia koskevat tiedot molemmat mahdolliset ostajat alensivat tarjoustaan siinä määrin, että tarjousten markkina-arvo laski monta sataa miljoonaa Tanskan kruunua negatiiviseksi. |
| --- | --- |

(42)

Alfred Berg vastaanotti kiinnostuksenilmaisut kuudelta mahdolliselta ostajalta helmikuussa 1999. Kahdelle näistä myönnettiin maaliskuussa 1999 pääsy tietoihin tutustumista varten varattuun tilaan. Tutkittuaan Combusia koskevat tiedot molemmat mahdolliset ostajat alensivat tarjoustaan siinä määrin, että tarjousten markkina-arvo laski monta sataa miljoonaa Tanskan kruunua negatiiviseksi.

| (43) | Alfred Berg laati 9 päivänä huhtikuuta 1999 ohjauskomitealle muistion, jossa se totesi, ettei Combus A/S:aa todennäköisesti pystyttäisi myymään positiivisella markkina-arvolla. Tätä taustaa vasten Alfred Berg esitti kolme vaihtoehtoa yrityksen myynnille:
  ”Vaihtoehto 1: Valtio pitää Combusin itsellään ja järkeistää ja tehostaa sen toiminnan perinpohjaisesti. Näin varmistettaisiin yrityksen kannattavuus 2–3 vuoden kuluessa ja parannettaisiin sen myyntimahdollisuuksia. Koska yrityksen pääomarakenne on erittäin heikko ja sillä on tällä hetkellä huomattavan paljon lainaa, valtio joutuisi todennäköisesti sijoittamaan lyhyessä ajassa uutta pääomaa vähintään sadan miljoonan Tanskan kruunun arvosta. Combusin tervehdyttämiseen investoimisessa on huomattavia riskejä, eikä sillä voida taata, että valtio saa sijoituksensa takaisin.

  Vaihtoehto 2: Yrityksen toiminnan kontrolloitu lopettaminen ja/tai vapaiden käsien antaminen yrityksen velkojille. Vaikka yrityksen pääoman ja varantojen kirjanpidollinen arvo on positiivinen, on epävarmaa, saataisiinko Combusin toiminta lopetettua niin, että kaikki yrityksen velat saataisiin maksettua. Näin ollen on olemassa riski siitä, että valtio joutuu vahingollisen kritiikin kohteeksi muun muassa velkojien ja lehdistön taholta.

  Vaihtoehto 3: Combusin päivittäinen linja-autoliikennöinti erotetaan erilliseksi tytäryhtiöksi. Toisin sanoen Combus pitää hallussaan nykyisen vaihto-omaisuuden (mm. linja-autot) ja velat (mm. lainat), kun taas muun muassa liikennöintisopimusten teko-oikeus annettaisiin uudelle [erilliselle] tytäryhtiölle, joka vuokraisi tarvitsemansa omaisuuden (mm. linja-autot) Combusilta. Tytäryhtiö pyritään myymään ja myyntituloilla lyhennetään Combusin velkaa. Combus olisi edelleen täysin valtion omistuksessa. Tämän jälkeen Combusin jäljellä olevaa velkaa pyrittäisiin lyhentämään uudelta tytäryhtiöltä vaihto-omaisuuden vuokrasta saatavilla varoilla. Tällä vaihtoehdolla ei voida suoraan taata, että yrityksen velkojille ei aiheudu tappiota. Näin ollen velkojat pyytävät todennäköisesti muun muassa jonkinlaista valtiontakausta ...” |
| --- | --- |

(43)

Alfred Berg laati 9 päivänä huhtikuuta 1999 ohjauskomitealle muistion, jossa se totesi, ettei Combus A/S:aa todennäköisesti pystyttäisi myymään positiivisella markkina-arvolla. Tätä taustaa vasten Alfred Berg esitti kolme vaihtoehtoa yrityksen myynnille:

”Vaihtoehto 1: Valtio pitää Combusin itsellään ja järkeistää ja tehostaa sen toiminnan perinpohjaisesti. Näin varmistettaisiin yrityksen kannattavuus 2–3 vuoden kuluessa ja parannettaisiin sen myyntimahdollisuuksia. Koska yrityksen pääomarakenne on erittäin heikko ja sillä on tällä hetkellä huomattavan paljon lainaa, valtio joutuisi todennäköisesti sijoittamaan lyhyessä ajassa uutta pääomaa vähintään sadan miljoonan Tanskan kruunun arvosta. Combusin tervehdyttämiseen investoimisessa on huomattavia riskejä, eikä sillä voida taata, että valtio saa sijoituksensa takaisin.

Vaihtoehto 2: Yrityksen toiminnan kontrolloitu lopettaminen ja/tai vapaiden käsien antaminen yrityksen velkojille. Vaikka yrityksen pääoman ja varantojen kirjanpidollinen arvo on positiivinen, on epävarmaa, saataisiinko Combusin toiminta lopetettua niin, että kaikki yrityksen velat saataisiin maksettua. Näin ollen on olemassa riski siitä, että valtio joutuu vahingollisen kritiikin kohteeksi muun muassa velkojien ja lehdistön taholta.

Vaihtoehto 3: Combusin päivittäinen linja-autoliikennöinti erotetaan erilliseksi tytäryhtiöksi. Toisin sanoen Combus pitää hallussaan nykyisen vaihto-omaisuuden (mm. linja-autot) ja velat (mm. lainat), kun taas muun muassa liikennöintisopimusten teko-oikeus annettaisiin uudelle [erilliselle] tytäryhtiölle, joka vuokraisi tarvitsemansa omaisuuden (mm. linja-autot) Combusilta. Tytäryhtiö pyritään myymään ja myyntituloilla lyhennetään Combusin velkaa. Combus olisi edelleen täysin valtion omistuksessa. Tämän jälkeen Combusin jäljellä olevaa velkaa pyrittäisiin lyhentämään uudelta tytäryhtiöltä vaihto-omaisuuden vuokrasta saatavilla varoilla. Tällä vaihtoehdolla ei voida suoraan taata, että yrityksen velkojille ei aiheudu tappiota. Näin ollen velkojat pyytävät todennäköisesti muun muassa jonkinlaista valtiontakausta ...”

| (44) | Tanskan hallitus päätti Alfred Bergin tekemän arvion perusteella pitää Combusin itsellään ja toteuttaa sen perinpohjaisen rakenneuudistuksen, jotta se voitaisiin myöhemmässä vaiheessa myydä (Alfred Bergin ehdottama ensimmäinen vaihtoehto). Seuraavassa osuudessa kerrotaan yksityiskohtaisesti tästä rakenneuudistusprosessista. |
| --- | --- |

(44)

Tanskan hallitus päätti Alfred Bergin tekemän arvion perusteella pitää Combusin itsellään ja toteuttaa sen perinpohjaisen rakenneuudistuksen, jotta se voitaisiin myöhemmässä vaiheessa myydä (Alfred Bergin ehdottama ensimmäinen vaihtoehto). Seuraavassa osuudessa kerrotaan yksityiskohtaisesti tästä rakenneuudistusprosessista.

| (45) | Alfred Berg ilmoitti Tanskan hallitukselle 23 päivänä huhtikuuta 1999 saaneensa uuden kiinnostuksenilmaisun Arrivalta, joka ehdotti Combus A/S:n koko osakepääoman ostamista 35 miljoonalla Tanskan kruunulla. Tarjous sisälsi oman pääoman määrää ja yhtiön tulosta koskevia ehtoja sekä ”kruunu kruunusta” -alennusta koskevan poikkeamisehdon. Tarjouksen perustana oli 131 miljoonan Tanskan kruunun suuruinen oma pääoma, ja Alfred Berg arvioi oman pääoman olevan tuolloin noin 10 miljoonaa Tanskan kruunua pienempi. Alfred Berg suositteli myyntiprosessin jatkamista Arrivan kanssa samalla, kun toteutettaisiin rakenneuudistusvaihtoehtoa. Alfred Berg huomautti, että osapuolten välillä oli vielä neuvoteltava joistakin erityisen hankalista kohdista, eikä molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun välttämättä päästäisi. |
| --- | --- |

(45)

Alfred Berg ilmoitti Tanskan hallitukselle 23 päivänä huhtikuuta 1999 saaneensa uuden kiinnostuksenilmaisun Arrivalta, joka ehdotti Combus A/S:n koko osakepääoman ostamista 35 miljoonalla Tanskan kruunulla. Tarjous sisälsi oman pääoman määrää ja yhtiön tulosta koskevia ehtoja sekä ”kruunu kruunusta” -alennusta koskevan poikkeamisehdon. Tarjouksen perustana oli 131 miljoonan Tanskan kruunun suuruinen oma pääoma, ja Alfred Berg arvioi oman pääoman olevan tuolloin noin 10 miljoonaa Tanskan kruunua pienempi. Alfred Berg suositteli myyntiprosessin jatkamista Arrivan kanssa samalla, kun toteutettaisiin rakenneuudistusvaihtoehtoa. Alfred Berg huomautti, että osapuolten välillä oli vielä neuvoteltava joistakin erityisen hankalista kohdista, eikä molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun välttämättä päästäisi.

| (46) | Liikenneministeriö ja Arriva allekirjoittivat 27 päivänä huhtikuuta 1999 aiesopimuksen Combusin haltuunotosta 45 miljoonalla Tanskan kruunulla edellyttäen, että yrityksen oma pääoma on luovutuksen ajankohtana 131 miljoonaa Tanskan kruunua. |
| --- | --- |

(46)

Liikenneministeriö ja Arriva allekirjoittivat 27 päivänä huhtikuuta 1999 aiesopimuksen Combusin haltuunotosta 45 miljoonalla Tanskan kruunulla edellyttäen, että yrityksen oma pääoma on luovutuksen ajankohtana 131 miljoonaa Tanskan kruunua.

| (47) | Arrivan kanssa käytävät neuvottelut olivat kesäkuun alussa edenneet jo niin pitkälle, että neuvonantajien mielestä lopullinen myyntisopimus voitaisiin todennäköisesti tehdä heinäkuun 1999 alkupuolella. Combusin tilannetta käsiteltiin kuitenkin kesäkuun 1999 loppupuolella lehdistössä useaan otteeseen ja keskustelua aiheuttivat etenkin useiden puolueiden toteamukset siitä, että Tanskan linja-autoalan yritysten merkittäviä markkinaosuuksia olisi säänneltävä lailla. Arriva menetti kiinnostuksensa Combusin ostoon markkinarajoituksia koskevien spekulaatioiden vuoksi. Se painotti kuitenkin olevansa kiinnostunut ostamaan Combusin pitkällä aikavälillä riippuen siitä, otetaanko markkinarajoituksia käyttöön. |
| --- | --- |

(47)

Arrivan kanssa käytävät neuvottelut olivat kesäkuun alussa edenneet jo niin pitkälle, että neuvonantajien mielestä lopullinen myyntisopimus voitaisiin todennäköisesti tehdä heinäkuun 1999 alkupuolella. Combusin tilannetta käsiteltiin kuitenkin kesäkuun 1999 loppupuolella lehdistössä useaan otteeseen ja keskustelua aiheuttivat etenkin useiden puolueiden toteamukset siitä, että Tanskan linja-autoalan yritysten merkittäviä markkinaosuuksia olisi säänneltävä lailla. Arriva menetti kiinnostuksensa Combusin ostoon markkinarajoituksia koskevien spekulaatioiden vuoksi. Se painotti kuitenkin olevansa kiinnostunut ostamaan Combusin pitkällä aikavälillä riippuen siitä, otetaanko markkinarajoituksia käyttöön.

| (48) | Combusin rakenneuudistuksen toteuttamisella oli jo kiire huhtikuussa 1999, sillä Tanskan tilinpäätöslain mukaan Combusin oli pidettävä vuosittainen yhtiökokous ja toimitettava vuoden 1998 tarkastetut tilit ennen toukokuun 1999 loppua. Tarkastettujen tilien oli oltava lehdistön ja yleisön saatavilla viimeistään 14 päivää ennen yhtiökokousta. |
| --- | --- |

(48)

Combusin rakenneuudistuksen toteuttamisella oli jo kiire huhtikuussa 1999, sillä Tanskan tilinpäätöslain mukaan Combusin oli pidettävä vuosittainen yhtiökokous ja toimitettava vuoden 1998 tarkastetut tilit ennen toukokuun 1999 loppua. Tarkastettujen tilien oli oltava lehdistön ja yleisön saatavilla viimeistään 14 päivää ennen yhtiökokousta.

| (49) | Yrityksen erittäin heikon taloudellisen tilanteen vuoksi tilintarkastajat olivat todenneet, ettei vuositilinpäätöstä pystytty esittämään ilman toimintojen jatkuvuutta koskevasta periaatteesta esitettäviä varaumia. Tilintarkastajat olivat tutkineet yrityksen sopimuskannan ja todenneet, että tappiollisten sopimusten kattamiseen tarvittaisiin noin 65 miljoonaa Tanskan kruunun varaus ja että Combus joutuisi yrityssaneeraukseen, ellei se saisi lisää pääomaa. Lisäksi olemassa oli välitön riski siitä, että useiden rahoituslaitosten kanssa tehdyt lainasopimukset jouduttaisiin pakkolunastamaan, sillä ne kaikki sisälsivät sopimuslausekkeita, joiden nojalla yrityksen minimipääoman oli oltava 10 prosenttia taseen loppusummasta, kuitenkin vähintään 125 miljoonaa Tanskan kruunua. |
| --- | --- |

(49)

Yrityksen erittäin heikon taloudellisen tilanteen vuoksi tilintarkastajat olivat todenneet, ettei vuositilinpäätöstä pystytty esittämään ilman toimintojen jatkuvuutta koskevasta periaatteesta esitettäviä varaumia. Tilintarkastajat olivat tutkineet yrityksen sopimuskannan ja todenneet, että tappiollisten sopimusten kattamiseen tarvittaisiin noin 65 miljoonaa Tanskan kruunun varaus ja että Combus joutuisi yrityssaneeraukseen, ellei se saisi lisää pääomaa. Lisäksi olemassa oli välitön riski siitä, että useiden rahoituslaitosten kanssa tehdyt lainasopimukset jouduttaisiin pakkolunastamaan, sillä ne kaikki sisälsivät sopimuslausekkeita, joiden nojalla yrityksen minimipääoman oli oltava 10 prosenttia taseen loppusummasta, kuitenkin vähintään 125 miljoonaa Tanskan kruunua.

| (50) | Tanskan liikenneministeriö palkkasi huhtikuussa 1999 oikeudelliseksi neuvonantajaksi Kromann & Münterin avustamaan Combusin taloudellisten ongelmien ratkaisemisessa. Neuvonantaja ehdotti toukokuun 1999 puolivälissä laatimassaan muistiossa 300 miljoonan Tanskan kruunun pääomasijoitusta. Liikenneministeriö esitti muistion perusteella 21 päivänä toukokuuta 1999 Tanskan parlamentin valtiovarainvaliokunnalle luottamuksellisen lakialoitteen 300 miljoonan Tanskan kruunun pääomasijoituksesta. Valtiovarainvaliokunnan enemmistö hyväksyi lakialoitteen 27 päivänä toukokuuta 1999 (20). |
| --- | --- |

(50)

Tanskan liikenneministeriö palkkasi huhtikuussa 1999 oikeudelliseksi neuvonantajaksi Kromann & Münterin avustamaan Combusin taloudellisten ongelmien ratkaisemisessa. Neuvonantaja ehdotti toukokuun 1999 puolivälissä laatimassaan muistiossa 300 miljoonan Tanskan kruunun pääomasijoitusta. Liikenneministeriö esitti muistion perusteella 21 päivänä toukokuuta 1999 Tanskan parlamentin valtiovarainvaliokunnalle luottamuksellisen lakialoitteen 300 miljoonan Tanskan kruunun pääomasijoituksesta. Valtiovarainvaliokunnan enemmistö hyväksyi lakialoitteen 27 päivänä toukokuuta 1999 (20).

| (51) | Lakialoitteessa todettiin Combusin taloudellisesta tilanteesta, että yritys oli vuonna 1998 joutunut mukauttamaan kyseisen vuoden tulosarvioitaan useaan otteeseen. Combusin tilanne oli heikentynyt merkittävästi edellisen kerran sen jälkeen, kun yrityksen koko osakekannan myyntiä koskeva laki annettiin joulukuussa 1998. |
| --- | --- |

(51)

Lakialoitteessa todettiin Combusin taloudellisesta tilanteesta, että yritys oli vuonna 1998 joutunut mukauttamaan kyseisen vuoden tulosarvioitaan useaan otteeseen. Combusin tilanne oli heikentynyt merkittävästi edellisen kerran sen jälkeen, kun yrityksen koko osakekannan myyntiä koskeva laki annettiin joulukuussa 1998.

| (52) | Lakialoitteessa todettiin lisäksi, että Combus oli suuressa vaarassa joutua yrityssaneeraukseen tai konkurssiin, mutta että pääomasijoituksella varmistettaisiin yrityksen toimintojen jatkuvuus, jotta se voitaisiin myöhemmin myydä. Tarvittavan pääomasijoituksen suuruudeksi arvioitiin 300 miljoonaa Tanskan kruunua sen perusteella, mikä oli yrityksen lainasopimuksissa vaadittu vakavaraisuusaste sekä velan ja pääoman välinen suhde. |
| --- | --- |

(52)

Lakialoitteessa todettiin lisäksi, että Combus oli suuressa vaarassa joutua yrityssaneeraukseen tai konkurssiin, mutta että pääomasijoituksella varmistettaisiin yrityksen toimintojen jatkuvuus, jotta se voitaisiin myöhemmin myydä. Tarvittavan pääomasijoituksen suuruudeksi arvioitiin 300 miljoonaa Tanskan kruunua sen perusteella, mikä oli yrityksen lainasopimuksissa vaadittu vakavaraisuusaste sekä velan ja pääoman välinen suhde.

| (53) | Lakialoitteessa todettiin lisäksi, että Combusin myyntiä tutkitaan edelleen mahdollisena vaihtoehtona. Valtio tuskin saisi pääomasijoitustaan takaisin lyhyellä aikavälillä. Pääomasijoituksen tarkoituksena oli varmistaa yrityksen toiminnan jatkuvuus ja taata sille riittävästi käytettävissä olevaa pääomaa. |
| --- | --- |

(53)

Lakialoitteessa todettiin lisäksi, että Combusin myyntiä tutkitaan edelleen mahdollisena vaihtoehtona. Valtio tuskin saisi pääomasijoitustaan takaisin lyhyellä aikavälillä. Pääomasijoituksen tarkoituksena oli varmistaa yrityksen toiminnan jatkuvuus ja taata sille riittävästi käytettävissä olevaa pääomaa.

| (54) | Valtiovarainvaliokunnan enemmistö hyväksyi lakialoitteen 27 päivänä toukokuuta 1999. |
| --- | --- |

(54)

Valtiovarainvaliokunnan enemmistö hyväksyi lakialoitteen 27 päivänä toukokuuta 1999.

| (55) | Myyntiprosessia jatkettiin keväällä 2000 sen jälkeen, kun yhtiökokous oli toukokuussa 2000 hyväksynyt Combusin tilinpäätöksen vuodelta 1999. Alfred Berg jatkoi myyntineuvotteluissa taloudellisena neuvonantajana ja Kromann & Münter oikeudellisena neuvonantajana. |
| --- | --- |

(55)

Myyntiprosessia jatkettiin keväällä 2000 sen jälkeen, kun yhtiökokous oli toukokuussa 2000 hyväksynyt Combusin tilinpäätöksen vuodelta 1999. Alfred Berg jatkoi myyntineuvotteluissa taloudellisena neuvonantajana ja Kromann & Münter oikeudellisena neuvonantajana.

| (56) | Alfred Berg esitti heinäkuun 2000 puolivälissä viitteellisen arvion Combusista. Sen mielestä Combusin arvioinnissa ei voitu käyttää perinteisiä arviointimenetelmiä yritykseen liittyvän huomattavan epävarmuuden vuoksi. Neuvonantajat olivat toteuttaneet arvion, joka perustui yrityksen tulosennusteisiin vuoteen 2004 saakka. Tulosennusteet oli laadittu liikevaihdon kehittymistä ja rakenneuudistustoimia koskevien painotettujen oletusten perusteella. Yritykselle laskettiin arvo vuodelle 2004. Huomioon otettiin kaikki väliajan voitot/tappiot sekä niiden vaikutukset yrityksen tulevaan negatiiviseen nettoasemaan. Todellinen myyntiarvo selvitettiin hyödyntämällä tulevan myyntiarvon laskennassa käytettyä diskonttokorkoa. Arvion tulokset esitetään seuraavassa taulukossa.
  Taulukko 4
  Yhteenveto Alfred Bergin Combus-arviosta | Skenaario |
| --- | --- | --- |
| Huonoin | Neutraali/negatiivinen | Neutraali/positiivinen | Paras |
| Oletus: |
| Liikevaihto | Muuttumaton | Muuttumaton | Kasvava | Kasvava |
| Bruttokate | Muuttumaton | Muuttumaton | Muuttumaton | Kasvava |
| Parannustoimet | Ei | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| Oman pääoman arvo (milj. DKK) heinäkuu 2005 | ÷ 1 116,2 | ÷ 431,9 | 6,0 | 674,2 |
| Oman pääoman nykyarvo (milj. DKK) (10 % diskonttaus) | ÷ 693,1 | ÷ 268,2 | 3,7 | 418,6 |
| Lähde: Liiketaloudellisten neuvonantajien viitteellinen arvio |

(56)

Alfred Berg esitti heinäkuun 2000 puolivälissä viitteellisen arvion Combusista. Sen mielestä Combusin arvioinnissa ei voitu käyttää perinteisiä arviointimenetelmiä yritykseen liittyvän huomattavan epävarmuuden vuoksi. Neuvonantajat olivat toteuttaneet arvion, joka perustui yrityksen tulosennusteisiin vuoteen 2004 saakka. Tulosennusteet oli laadittu liikevaihdon kehittymistä ja rakenneuudistustoimia koskevien painotettujen oletusten perusteella. Yritykselle laskettiin arvo vuodelle 2004. Huomioon otettiin kaikki väliajan voitot/tappiot sekä niiden vaikutukset yrityksen tulevaan negatiiviseen nettoasemaan. Todellinen myyntiarvo selvitettiin hyödyntämällä tulevan myyntiarvon laskennassa käytettyä diskonttokorkoa. Arvion tulokset esitetään seuraavassa taulukossa.

Taulukko 4

Yhteenveto Alfred Bergin Combus-arviosta

Skenaario

Huonoin

Neutraali/negatiivinen

Neutraali/positiivinen

Paras

Oletus:

Liikevaihto

Muuttumaton

Muuttumaton

Kasvava

Kasvava

Bruttokate

Muuttumaton

Muuttumaton

Muuttumaton

Kasvava

Parannustoimet

Ei

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Oman pääoman arvo (milj. DKK) heinäkuu 2005

÷ 1 116,2

÷ 431,9

6,0

674,2

Oman pääoman nykyarvo (milj. DKK) (10 % diskonttaus)

÷ 693,1

÷ 268,2

3,7

418,6

Lähde: Liiketaloudellisten neuvonantajien viitteellinen arvio

| (57) | Seuraavat lisähuomautukset helpottavat arvion ymmärtämistä: ”Muuttumaton liikevaihto” tarkoittaa, että Kööpenhaminan alueen sopimuksia ei korvata uusilla sopimuksilla niiden päätyttyä, kun taas muiden alueiden sopimukset jatkuvat ennallaan. ”Kasvava liikevaihto” edellyttää, että muiden alueiden liikevaihto kasvaa, kun Kööpenhaminan nykyiset sopimukset päättyvät. Uuden johdon toteuttamien parannustoimien vaikutuksiksi arvioitiin 48,7 miljoonaa Tanskan kruunua vuodessa vuodesta 2002 alkaen. Taulukosta ilmenee, että Combusin arvo oli arvioitava huomattavan negatiiviseksi erityisesti siksi, että kasvavaa liikevaihtoa ja bruttokatetta sekä erittäin lyhyellä aikavälillä toteutettavia parannustoimia koskevien oletusten toteutuminen vaikutti varsin epätodennäköiseltä. |
| --- | --- |

(57)

Seuraavat lisähuomautukset helpottavat arvion ymmärtämistä: ”Muuttumaton liikevaihto” tarkoittaa, että Kööpenhaminan alueen sopimuksia ei korvata uusilla sopimuksilla niiden päätyttyä, kun taas muiden alueiden sopimukset jatkuvat ennallaan. ”Kasvava liikevaihto” edellyttää, että muiden alueiden liikevaihto kasvaa, kun Kööpenhaminan nykyiset sopimukset päättyvät. Uuden johdon toteuttamien parannustoimien vaikutuksiksi arvioitiin 48,7 miljoonaa Tanskan kruunua vuodessa vuodesta 2002 alkaen. Taulukosta ilmenee, että Combusin arvo oli arvioitava huomattavan negatiiviseksi erityisesti siksi, että kasvavaa liikevaihtoa ja bruttokatetta sekä erittäin lyhyellä aikavälillä toteutettavia parannustoimia koskevien oletusten toteutuminen vaikutti varsin epätodennäköiseltä.

| (58) | Yksityistämisprosessiin vaikutti erityisesti poliittinen keskustelu linja-autoalan toimijoille asetettavien markkinarajoitusten käyttöönotosta. Tanskan parlamentin liikennevaliokunta oli teettänyt raportin Tanskan linja-automarkkinoiden keskittämisestä ja kilpailusta. Sen oli laatinut syksyllä 1999 työryhmä, joka koostui Tanskan kilpailuviranomaisen, valtiovarainministeriön ja liikenneministeriön edustajista. Raportista ilmeni, että suurin osa alueellisista ja paikallisista linja-autoliikenteen palveluista kilpailutettiin julkisesti ja että liikenteenharjoittajien välinen kilpailu oli kovaa meneillään olevasta keskittämisestä huolimatta. Sen mukaan mitään merkkejä ei havaittu siitä, että jollakin yksittäisellä liikenteenharjoittajalla olisi kilpailua haittaava määräävä markkina-asema. Työryhmä päätteli, ettei sen arvio Tanskan linja-automarkkinoista antanut aihetta markkinarajoituksiin. Liikennevaliokunta antoi raportin perusteella syksyllä 1999 lausunnon, jossa se hyväksyi raportin päätelmät ja vahvisti, ettei markkinarajoitusten käyttöönotto ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(58)

Yksityistämisprosessiin vaikutti erityisesti poliittinen keskustelu linja-autoalan toimijoille asetettavien markkinarajoitusten käyttöönotosta. Tanskan parlamentin liikennevaliokunta oli teettänyt raportin Tanskan linja-automarkkinoiden keskittämisestä ja kilpailusta. Sen oli laatinut syksyllä 1999 työryhmä, joka koostui Tanskan kilpailuviranomaisen, valtiovarainministeriön ja liikenneministeriön edustajista. Raportista ilmeni, että suurin osa alueellisista ja paikallisista linja-autoliikenteen palveluista kilpailutettiin julkisesti ja että liikenteenharjoittajien välinen kilpailu oli kovaa meneillään olevasta keskittämisestä huolimatta. Sen mukaan mitään merkkejä ei havaittu siitä, että jollakin yksittäisellä liikenteenharjoittajalla olisi kilpailua haittaava määräävä markkina-asema. Työryhmä päätteli, ettei sen arvio Tanskan linja-automarkkinoista antanut aihetta markkinarajoituksiin. Liikennevaliokunta antoi raportin perusteella syksyllä 1999 lausunnon, jossa se hyväksyi raportin päätelmät ja vahvisti, ettei markkinarajoitusten käyttöönotto ollut tarpeen.

| (59) | Tanskan hallitus otti tämän jälkeen jälleen yhteyttä useisiin mahdollisiin ostajiin. Combusin taloudellisen tilanteen esittelyn jälkeen kaksi mahdollista ostajaa ilmoitti olevansa kiinnostunut Combusin koko osakekannan ostamisesta. Kolmas ostaja teki varovaisemman kiinnostuksenilmaisun. |
| --- | --- |

(59)

Tanskan hallitus otti tämän jälkeen jälleen yhteyttä useisiin mahdollisiin ostajiin. Combusin taloudellisen tilanteen esittelyn jälkeen kaksi mahdollista ostajaa ilmoitti olevansa kiinnostunut Combusin koko osakekannan ostamisesta. Kolmas ostaja teki varovaisemman kiinnostuksenilmaisun.

| (60) | Yksi kiinnostuneista ostajista oli Arriva, jonka viitteellinen tarjous vastasi 200–250 miljoonan Tanskan kruunun negatiivista kauppahintaa. |
| --- | --- |

(60)

Yksi kiinnostuneista ostajista oli Arriva, jonka viitteellinen tarjous vastasi 200–250 miljoonan Tanskan kruunun negatiivista kauppahintaa.

| (61) | Toinen kiinnostuneista ostajista oli Metroline. Sen tarjous oli ensi näkemältä parempi, sillä se ehdotti osakkeiden ostamista noin 10–24 miljoonan Tanskan kruunun positiivisella kauppahinnalla. Metroline lisäsi tarjouksessaan kuitenkin, että yrityksen taloudellisen tilanteen esittelyssä se oli saanut tietoonsa useita seikkoja, jotka se halusi tutkia tarkemmin. |
| --- | --- |

(61)

Toinen kiinnostuneista ostajista oli Metroline. Sen tarjous oli ensi näkemältä parempi, sillä se ehdotti osakkeiden ostamista noin 10–24 miljoonan Tanskan kruunun positiivisella kauppahinnalla. Metroline lisäsi tarjouksessaan kuitenkin, että yrityksen taloudellisen tilanteen esittelyssä se oli saanut tietoonsa useita seikkoja, jotka se halusi tutkia tarkemmin.

| (62) | Alfred Berg ilmoitti 18 päivänä lokakuuta 2000 Tanskan hallitukselle saaneensa Metrolinelta uuden tarjouksen, jossa ehdotettiin Combusin ostamista 500 miljoonan Tanskan kruunun negatiiviseen kauppahintaan. Metroline vaati lisäksi useita takauksia. |
| --- | --- |

(62)

Alfred Berg ilmoitti 18 päivänä lokakuuta 2000 Tanskan hallitukselle saaneensa Metrolinelta uuden tarjouksen, jossa ehdotettiin Combusin ostamista 500 miljoonan Tanskan kruunun negatiiviseen kauppahintaan. Metroline vaati lisäksi useita takauksia.

| (63) | Saatuaan mainitun tarjouksen Alfred Berg suositteli meneillään olevien yleisten neuvottelujen keskeyttämistä kolmannen kiinnostuneen ostajan kanssa, sillä Alfred Berg ei pitänyt sitä riittävän kiinnostuneena. Ohjausryhmä pyysi Alfred Bergia ottamaan yhteyttä Arrivaan, jonka viitteellinen tarjous oli nyt huomattavasti Metrolinen tarjousta parempi, ja tutkimaan kaupantekomahdollisuuksia. |
| --- | --- |

(63)

Saatuaan mainitun tarjouksen Alfred Berg suositteli meneillään olevien yleisten neuvottelujen keskeyttämistä kolmannen kiinnostuneen ostajan kanssa, sillä Alfred Berg ei pitänyt sitä riittävän kiinnostuneena. Ohjausryhmä pyysi Alfred Bergia ottamaan yhteyttä Arrivaan, jonka viitteellinen tarjous oli nyt huomattavasti Metrolinen tarjousta parempi, ja tutkimaan kaupantekomahdollisuuksia.

| (64) | Arriva ilmoitti 3 päivänä marraskuuta 2000 päivätyllä kirjeellään Alfred Bergille, että se oli käynyt läpi due diligence -prosessin ja että se voisi nyt ehdottaa jatkotoimia. Arriva huomautti kirjeessään, että se oli laatinut arvionsa yhteistyössä Connexin kanssa. Arriva oli ilmoittanut taloudellisille neuvonantajille etukäteen näiden kahden linja-autoyrityksen yhteisistä intresseistä. |
| --- | --- |

(64)

Arriva ilmoitti 3 päivänä marraskuuta 2000 päivätyllä kirjeellään Alfred Bergille, että se oli käynyt läpi due diligence -prosessin ja että se voisi nyt ehdottaa jatkotoimia. Arriva huomautti kirjeessään, että se oli laatinut arvionsa yhteistyössä Connexin kanssa. Arriva oli ilmoittanut taloudellisille neuvonantajille etukäteen näiden kahden linja-autoyrityksen yhteisistä intresseistä.

| (65) | Arriva tarjoutui ehdotuksessaan maksamaan Combusin koko osakekannasta 100 Tanskan kruunua. Ehtona oli, että liikenneministeriön vuonna 1999 maksama 100 miljoonan Tanskan kruunun lainapääoma muutettaisiin osakepääomaksi ja että Combusiin sijoitettaisiin vielä 290 miljoonan Tanskan kruunun pääoma. Tarjouksen ehtona oli lisäksi, että due diligence -prosessissa määritellyt yrityksen tase-eriin tehtävät tarvittavat mukautukset katettaisiin omaisuudensiirrolla. Arriva mainitsi useita esimerkkejä mukautuksista, joiden arvo oli jo noin 109 miljoonaa Tanskan kruunua. Se asetti Tanskan hallitukselle määräajaksi 8 päivän marraskuuta 2000, johon mennessä sopimukseen olisi päästävä. |
| --- | --- |

(65)

Arriva tarjoutui ehdotuksessaan maksamaan Combusin koko osakekannasta 100 Tanskan kruunua. Ehtona oli, että liikenneministeriön vuonna 1999 maksama 100 miljoonan Tanskan kruunun lainapääoma muutettaisiin osakepääomaksi ja että Combusiin sijoitettaisiin vielä 290 miljoonan Tanskan kruunun pääoma. Tarjouksen ehtona oli lisäksi, että due diligence -prosessissa määritellyt yrityksen tase-eriin tehtävät tarvittavat mukautukset katettaisiin omaisuudensiirrolla. Arriva mainitsi useita esimerkkejä mukautuksista, joiden arvo oli jo noin 109 miljoonaa Tanskan kruunua. Se asetti Tanskan hallitukselle määräajaksi 8 päivän marraskuuta 2000, johon mennessä sopimukseen olisi päästävä.

| (66) | Taloudelliset neuvonantajat tutkivat Arrivan ehdotuksen ja totesivat, että tarjous edellytti 399 miljoonan Tanskan kruunun omaisuudensiirtoa Combusiin. Tämän lisäksi liikenneministeriön oli muutettava 100 miljoonan Tanskan kruunun pääomalaina osakepääomaksi, jolloin valtiolle kertyisi tappiota yhteensä 499 miljoonaa Tanskan kruunua. Tappioksi oli luettava myös Combusiin jäävä muu pääoma, jonka suuruudeksi arvioitiin 30 päivänä syyskuuta 2000 yhteensä 38 miljoonaa Tanskan kruunua. |
| --- | --- |

(66)

Taloudelliset neuvonantajat tutkivat Arrivan ehdotuksen ja totesivat, että tarjous edellytti 399 miljoonan Tanskan kruunun omaisuudensiirtoa Combusiin. Tämän lisäksi liikenneministeriön oli muutettava 100 miljoonan Tanskan kruunun pääomalaina osakepääomaksi, jolloin valtiolle kertyisi tappiota yhteensä 499 miljoonaa Tanskan kruunua. Tappioksi oli luettava myös Combusiin jäävä muu pääoma, jonka suuruudeksi arvioitiin 30 päivänä syyskuuta 2000 yhteensä 38 miljoonaa Tanskan kruunua.

| (67) | Liikenneministeriö ja valtiovarainministeriö pitivät Arrivan tarjousta alhaisena. Toisaalta yksikään aiempi vakavasti otettava tarjous ei ollut ollut Arrivan tarjousta suurempi. Metroline oli ehdottanut samaa negatiivista kauppahintaa kuin Arriva eli noin 500 miljoonaa Tanskan kruunua, ja kolmas kiinnostunut ostaja oli tehnyt ainoastaan väljän ja sitomattoman tarjouksen noin 350 miljoonan Tanskan kruunun negatiivisesta kauppahinnasta. |
| --- | --- |

(67)

Liikenneministeriö ja valtiovarainministeriö pitivät Arrivan tarjousta alhaisena. Toisaalta yksikään aiempi vakavasti otettava tarjous ei ollut ollut Arrivan tarjousta suurempi. Metroline oli ehdottanut samaa negatiivista kauppahintaa kuin Arriva eli noin 500 miljoonaa Tanskan kruunua, ja kolmas kiinnostunut ostaja oli tehnyt ainoastaan väljän ja sitomattoman tarjouksen noin 350 miljoonan Tanskan kruunun negatiivisesta kauppahinnasta.

| (68) | Päätettiin, että liikenneministeriö ottaisi ensiksi yhteyttä Arrivaan ja pyrkisi saamaan siltä paremman ostohinnan Combusille. Ministeriö pohti samalla eri skenaarioita Combusin toiminnan lopettamiseksi tai sen kehittämiseksi. Skenaariot eivät olleet varsinaisia yrityksen arviointeja vaan eri ehtojen mukaan tehtyjä laskelmia yrityksen likviditeettitarpeista verrattuna Arrivan tarjoukseen. Seuraavassa taulukossa esitetään laskelmien tulos, jonka Combus, yrityksen tilintarkastajat ja lakimiehet ovat hyväksyneet.
  Taulukko 5
  Combusin toiminnan lopettamisen/toiminnan kehittämisen skenaariot







  Skenaario | Likviditeetti kauden lopulla (milj. DKK) | Huomautus |
| --- | --- | --- | --- |
| Toiminnan asteittainen lopettaminen viiden vuoden kuluessa | – 331 | Epävarma skenaario |
| Jatko uusien ja parempien sopimusten turvin kuuden vuoden ajan | – 315 | Erittäin epävarma skenaario |
| Toiminnan jatkaminen vuoden ajan ilman velkojen jälleenrahoittamista | 71 | Edellyttäisi mm. 107 milj. DKK:n lisävelkaa. Antaisi lisäaikaa, mutta myynnin edellytykset säilyisivät todennäköisesti samoina. |
| Konkurssi | – 649 | Kokonaistappio, osinko 35–40 %. Luotonantajien tappio olisi 280–300 milj. DKK. |
| Arrivan tarjous | – 399 | |
| Lähde: liikenneministeriö |

(68)

Päätettiin, että liikenneministeriö ottaisi ensiksi yhteyttä Arrivaan ja pyrkisi saamaan siltä paremman ostohinnan Combusille. Ministeriö pohti samalla eri skenaarioita Combusin toiminnan lopettamiseksi tai sen kehittämiseksi. Skenaariot eivät olleet varsinaisia yrityksen arviointeja vaan eri ehtojen mukaan tehtyjä laskelmia yrityksen likviditeettitarpeista verrattuna Arrivan tarjoukseen. Seuraavassa taulukossa esitetään laskelmien tulos, jonka Combus, yrityksen tilintarkastajat ja lakimiehet ovat hyväksyneet.

Taulukko 5

Combusin toiminnan lopettamisen/toiminnan kehittämisen skenaariot

Skenaario

Likviditeetti kauden lopulla (milj. DKK)

Huomautus

Toiminnan asteittainen lopettaminen viiden vuoden kuluessa

– 331

Epävarma skenaario

Jatko uusien ja parempien sopimusten turvin kuuden vuoden ajan

– 315

Erittäin epävarma skenaario

Toiminnan jatkaminen vuoden ajan ilman velkojen jälleenrahoittamista

71

Edellyttäisi mm. 107 milj. DKK:n lisävelkaa. Antaisi lisäaikaa, mutta myynnin edellytykset säilyisivät todennäköisesti samoina.

Konkurssi

– 649

Kokonaistappio, osinko 35–40 %. Luotonantajien tappio olisi 280–300 milj. DKK.

Arrivan tarjous

– 399

Lähde: liikenneministeriö

| (69) | Sisäisen muistion mukaan ministeriö totesi esitetyistä skenaarioista, etteivät velkojat hyötyisi mitään yrityksen toiminnan jatkamisesta tai toiminnan asteittaisesta lakkauttamisesta, sillä yksikään skenaario ei ollut Arrivan tarjousta merkittävästi parempi. Epävarmat tulevaisuudennäkymät johtaisivat todennäköisesti siihen, että velkojat pitäisivät parempana yrityksen pikaista myyntiä. |
| --- | --- |

(69)

Sisäisen muistion mukaan ministeriö totesi esitetyistä skenaarioista, etteivät velkojat hyötyisi mitään yrityksen toiminnan jatkamisesta tai toiminnan asteittaisesta lakkauttamisesta, sillä yksikään skenaario ei ollut Arrivan tarjousta merkittävästi parempi. Epävarmat tulevaisuudennäkymät johtaisivat todennäköisesti siihen, että velkojat pitäisivät parempana yrityksen pikaista myyntiä.

| (70) | Ministeriön mielestä skenaariot osoittivat lisäksi, että Arrivan tarjous perustui todennäköisesti Combusin lyhyen aikavälin taloudelliseen tilanteeseen eikä yrityksen varsinaiseen arviointiin. Tätä taustaa vasten Arrivaa olisi todennäköisesti vaikea saada vakuuttuneeksi siitä, että ministeriöllä oli varalla parempia vaihtoehtoja, kuten toiminnan asteittainen lopettaminen tai sen jatkaminen. |
| --- | --- |

(70)

Ministeriön mielestä skenaariot osoittivat lisäksi, että Arrivan tarjous perustui todennäköisesti Combusin lyhyen aikavälin taloudelliseen tilanteeseen eikä yrityksen varsinaiseen arviointiin. Tätä taustaa vasten Arrivaa olisi todennäköisesti vaikea saada vakuuttuneeksi siitä, että ministeriöllä oli varalla parempia vaihtoehtoja, kuten toiminnan asteittainen lopettaminen tai sen jatkaminen.

| (71) | Muistiossa korostettiin, että yksi vakavasti otettava vaihtoehto esitetyille skenaarioille voisi olla toiminnan asteittainen lopettaminen niin, että linja-autoliikennöinnin palvelusopimukset luovutettaisiin asteittain pienissä alueellisissa paketeissa paikallisille linja-autoyrityksille. Tätä skenaariota ei tutkittu, mutta sekin vaikutti hyvin epävarmalta, sillä Combusin mukaan kiinnostuneita paikallisia linja-autoyrityksiä olisi todennäköisesti useita, mutta parhaimmillaankin vain muutaman taloudellinen tilanne olisi riittävän vakaa edes pienten osien ostamiseen. |
| --- | --- |

(71)

Muistiossa korostettiin, että yksi vakavasti otettava vaihtoehto esitetyille skenaarioille voisi olla toiminnan asteittainen lopettaminen niin, että linja-autoliikennöinnin palvelusopimukset luovutettaisiin asteittain pienissä alueellisissa paketeissa paikallisille linja-autoyrityksille. Tätä skenaariota ei tutkittu, mutta sekin vaikutti hyvin epävarmalta, sillä Combusin mukaan kiinnostuneita paikallisia linja-autoyrityksiä olisi todennäköisesti useita, mutta parhaimmillaankin vain muutaman taloudellinen tilanne olisi riittävän vakaa edes pienten osien ostamiseen.

| (72) | Ministeriö päätteli, että jos Arrivan tarjousta saataisiin pienennettyä 290 miljoonan Tanskan kruunun negatiiviseen kauppahintaan, se olisi selvästi paras vaihtoehto, jolle voitaisiin saada myös velkojien hyväksyntä. |
| --- | --- |

(72)

Ministeriö päätteli, että jos Arrivan tarjousta saataisiin pienennettyä 290 miljoonan Tanskan kruunun negatiiviseen kauppahintaan, se olisi selvästi paras vaihtoehto, jolle voitaisiin saada myös velkojien hyväksyntä.

| (73) | Näiden neuvottelujen tuloksena tehtiin 21 päivänä marraskuuta 2000 aiesopimus Combusin myynnistä Arrivalle. Sen allekirjoittivat Combusin myyjänä toiminut Tanskan liikenneministeriö ja Combusin ostajana toiminut Arriva sekä Combusin yksityiset kaupalliset velkojat. |
| --- | --- |

(73)

Näiden neuvottelujen tuloksena tehtiin 21 päivänä marraskuuta 2000 aiesopimus Combusin myynnistä Arrivalle. Sen allekirjoittivat Combusin myyjänä toiminut Tanskan liikenneministeriö ja Combusin ostajana toiminut Arriva sekä Combusin yksityiset kaupalliset velkojat.

| (74) | Aiesopimus käsitti seuraavat tärkeimmät seikat:






  — | Valtio saisi 100 Tanskan kruunua Combusin koko osakekannan siirrosta. |
| --- | --- | --- |

(74)

Aiesopimus käsitti seuraavat tärkeimmät seikat:

—

Valtio saisi 100 Tanskan kruunua Combusin koko osakekannan siirrosta.

| — | Valtio muuttaisi etukäteen 100 miljoonan Tanskan kruunun pääomalainan osakepääomaksi. |
| --- | --- |

—

Valtio muuttaisi etukäteen 100 miljoonan Tanskan kruunun pääomalainan osakepääomaksi.

| — | Combusin pääomapohjaa lujitettaisiin vielä 240 miljoonalla Tanskan kruunulla joko uuden pääomasijoituksen tai pankkilainan mitätöinnin/muuntamisen muodossa. |
| --- | --- |

—

Combusin pääomapohjaa lujitettaisiin vielä 240 miljoonalla Tanskan kruunulla joko uuden pääomasijoituksen tai pankkilainan mitätöinnin/muuntamisen muodossa.

| — | Valtio antaisi lisäksi yhteensä 57,5 miljoonan Tanskan kruunun rajatut takaukset, jotka muodostuvat i) 22,5 miljoonan Tanskan kruunun suuruisten mahdollisten ympäristönsuojelukustannusten takauksesta, joka vapautettaisiin, jos kyseiset kustannukset ovat suuremmat kuin yritykselle ympäristönsuojelukustannuksiin jo osoitetut 10 miljoonaa Tanskan kruunua ja ii) enintään 35 miljoonan Tanskan kruunun yleistakauksesta, joka käsittää myös yrityksen oman pääoman säätelyn suhteessa johdon esittämään taseeseen syyskuun 2000 lopussa ja muut sitoumukset. |
| --- | --- |

—

Valtio antaisi lisäksi yhteensä 57,5 miljoonan Tanskan kruunun rajatut takaukset, jotka muodostuvat i) 22,5 miljoonan Tanskan kruunun suuruisten mahdollisten ympäristönsuojelukustannusten takauksesta, joka vapautettaisiin, jos kyseiset kustannukset ovat suuremmat kuin yritykselle ympäristönsuojelukustannuksiin jo osoitetut 10 miljoonaa Tanskan kruunua ja ii) enintään 35 miljoonan Tanskan kruunun yleistakauksesta, joka käsittää myös yrityksen oman pääoman säätelyn suhteessa johdon esittämään taseeseen syyskuun 2000 lopussa ja muut sitoumukset.

| — | Valtio antaisi Arrivalle rajaamattomat takaukset, jotka kattavat ajalta ennen siirtoa aiheutuvat verovaatimukset, entisten työntekijöiden mahdollisista vaatimuksista aiheutuvat tappiot, Combusin aiemmasta myynnistä Combus Internationalina aiheutuvat tai muut taloudelliset tappiot, joiden Arriva voi osoittaa johtuvan tulevasta tilintarkastuskertomuksesta. |
| --- | --- |

—

Valtio antaisi Arrivalle rajaamattomat takaukset, jotka kattavat ajalta ennen siirtoa aiheutuvat verovaatimukset, entisten työntekijöiden mahdollisista vaatimuksista aiheutuvat tappiot, Combusin aiemmasta myynnistä Combus Internationalina aiheutuvat tai muut taloudelliset tappiot, joiden Arriva voi osoittaa johtuvan tulevasta tilintarkastuskertomuksesta.

| — | Siirto tapahtuisi 1 päivänä tammikuuta 2001. |
| --- | --- |

—

Siirto tapahtuisi 1 päivänä tammikuuta 2001.

| — | Sopimuksen ehtona oli, että molemmat liikennöintiyritykset sekä Tanskan tieturvallisuus- ja tieliikennevirasto hyväksyvät Combusin linja-autoliikennöinnin palvelusopimusten siirtymisen uudelle omistajalle ja että hyväksyntä saadaan myös kilpailuviranomaisilta. |
| --- | --- |

—

Sopimuksen ehtona oli, että molemmat liikennöintiyritykset sekä Tanskan tieturvallisuus- ja tieliikennevirasto hyväksyvät Combusin linja-autoliikennöinnin palvelusopimusten siirtymisen uudelle omistajalle ja että hyväksyntä saadaan myös kilpailuviranomaisilta.

| (75) | Aiesopimuksessa sovittiin jatkotoimista, joiden mukaisesti liikenneministeriö ja Arriva tekivät lopullisen sopimuksen edellä mainittujen suuntaviivojen mukaisesti. Tanskan parlamentin valtiovarainvaliokunta ja Arrivan hallitus olivat tätä ennen antaneet hyväksyntänsä sopimukselle. Sopimus päätettäisiin vasta, kun kaikki tarvittavat ulkoiset hyväksynnät olisi saatu, kuitenkin viimeistään 1 päivänä helmikuuta 2001. |
| --- | --- |

(75)

Aiesopimuksessa sovittiin jatkotoimista, joiden mukaisesti liikenneministeriö ja Arriva tekivät lopullisen sopimuksen edellä mainittujen suuntaviivojen mukaisesti. Tanskan parlamentin valtiovarainvaliokunta ja Arrivan hallitus olivat tätä ennen antaneet hyväksyntänsä sopimukselle. Sopimus päätettäisiin vasta, kun kaikki tarvittavat ulkoiset hyväksynnät olisi saatu, kuitenkin viimeistään 1 päivänä helmikuuta 2001.

| (76) | Aiesopimuksen nojalla liikenneministeriö neuvotteli velkojien kanssa siitä, miten 240 miljoonan Tanskan kruunun pääomasijoitus jakautuisi. Päätettiin, että Tanskan hallitus sijoittaisi uutta pääomaa 140 miljoonaa Tanskan kruunua ja että velkojat joko muuntaisivat velat 100 miljoonan Tanskan kruunun suuruiseksi osakepääomaksi tai mitätöisivät saman verran velkoja. |
| --- | --- |

(76)

Aiesopimuksen nojalla liikenneministeriö neuvotteli velkojien kanssa siitä, miten 240 miljoonan Tanskan kruunun pääomasijoitus jakautuisi. Päätettiin, että Tanskan hallitus sijoittaisi uutta pääomaa 140 miljoonaa Tanskan kruunua ja että velkojat joko muuntaisivat velat 100 miljoonan Tanskan kruunun suuruiseksi osakepääomaksi tai mitätöisivät saman verran velkoja.

| (77) | Tanskan hallitus oli vuoden 1999 aiesopimuksessa sitoutunut mukauttamaan myyntihintaa (enimmäismäärä 35 miljoonaa Tanskan kruunua) edellyttäen, että yrityksen taseessa 31 päivänä joulukuuta 2000 on pääomavarauksena vähemmän kuin 31,8 miljoonaa Tanskan kruunua, kuten johto oli ennakoinut aiesopimuksen allekirjoittamisen hetkellä. Pääomavaraus oli 31 päivänä joulukuuta 2000 yhteensä 10,3 miljoonaa Tanskan kruunua. Näin ollen Tanskan hallitus joutui suorittamaan 20,5 miljoonan Tanskan kruunun maksun täyttääkseen takaukseen liittyvät velvoitteensa. |
| --- | --- |

(77)

Tanskan hallitus oli vuoden 1999 aiesopimuksessa sitoutunut mukauttamaan myyntihintaa (enimmäismäärä 35 miljoonaa Tanskan kruunua) edellyttäen, että yrityksen taseessa 31 päivänä joulukuuta 2000 on pääomavarauksena vähemmän kuin 31,8 miljoonaa Tanskan kruunua, kuten johto oli ennakoinut aiesopimuksen allekirjoittamisen hetkellä. Pääomavaraus oli 31 päivänä joulukuuta 2000 yhteensä 10,3 miljoonaa Tanskan kruunua. Näin ollen Tanskan hallitus joutui suorittamaan 20,5 miljoonan Tanskan kruunun maksun täyttääkseen takaukseen liittyvät velvoitteensa.

| (78) | Arriva otti haltuunsa muut Combusin velat, joita oli kyseisellä hetkellä 208 miljoonaa Tanskan kruunua. Arriva maksoi velan pois heti Combusin oston yhteydessä ja korvasi sen emoyhtiöltään Arriva plc:ltä otetulla lainalla. |
| --- | --- |

(78)

Arriva otti haltuunsa muut Combusin velat, joita oli kyseisellä hetkellä 208 miljoonaa Tanskan kruunua. Arriva maksoi velan pois heti Combusin oston yhteydessä ja korvasi sen emoyhtiöltään Arriva plc:ltä otetulla lainalla.

| (79) | Tanskan hallitus oli saanut neuvotteluissa läpi seuraavat huomattavat muutokset Arrivan viitteelliseen tarjoukseen:






  — | Combusin luotonantajat olivat suostuneet osallistumaan rakenneuudistusprosessiin mitätöimällä osan myöntämistään luotoista (yhteensä 100 miljoonaa Tanskan kruunua) |
| --- | --- | --- |

(79)

Tanskan hallitus oli saanut neuvotteluissa läpi seuraavat huomattavat muutokset Arrivan viitteelliseen tarjoukseen:

—

Combusin luotonantajat olivat suostuneet osallistumaan rakenneuudistusprosessiin mitätöimällä osan myöntämistään luotoista (yhteensä 100 miljoonaa Tanskan kruunua)

| — | Vaatimusta 290 miljoonan Tanskan kruunun suuruisesta pääomasijoituksesta supistettiin 240 miljoonaan Tanskan kruunuun. |
| --- | --- |

—

Vaatimusta 290 miljoonan Tanskan kruunun suuruisesta pääomasijoituksesta supistettiin 240 miljoonaan Tanskan kruunuun.

| — | Sopimus sisälsi rajallisia takauksia, jotka olivat kattavuudeltaan yhteensä 57,5 miljoonaa Tanskan kruunua, ja joitakin rajoittamattomia takauksia. |
| --- | --- |

—

Sopimus sisälsi rajallisia takauksia, jotka olivat kattavuudeltaan yhteensä 57,5 miljoonaa Tanskan kruunua, ja joitakin rajoittamattomia takauksia.

| — | Tanskan hallitus takasi Combusin substanssiarvoksi 31 päivänä joulukuuta 2000 sopimuksen mukaan 31,8 miljoonaa Tanskan kruunua arvonalennusten ja muiden sen kaltaisten oikaisujen jälkeen. |
| --- | --- |

—

Tanskan hallitus takasi Combusin substanssiarvoksi 31 päivänä joulukuuta 2000 sopimuksen mukaan 31,8 miljoonaa Tanskan kruunua arvonalennusten ja muiden sen kaltaisten oikaisujen jälkeen.

| — | Arriva luopui yhteensä 109 miljoonan Tanskan kruunun suuruisista mukautusvaatimuksista (jotka oli mainittu 3 päivänä marraskuuta 2000 tehdyssä ehdotuksessa). |
| --- | --- |

—

Arriva luopui yhteensä 109 miljoonan Tanskan kruunun suuruisista mukautusvaatimuksista (jotka oli mainittu 3 päivänä marraskuuta 2000 tehdyssä ehdotuksessa).

| (80) | Voidaan siis todeta, että liikenneministeriö onnistui aiesopimuksen sisältöä koskevissa neuvotteluissa alentamaan merkittävästi Arrivan hintavaatimuksia suhteessa 3 päivänä marraskuuta 2000 tehtyyn ehdotukseen. |
| --- | --- |

(80)

Voidaan siis todeta, että liikenneministeriö onnistui aiesopimuksen sisältöä koskevissa neuvotteluissa alentamaan merkittävästi Arrivan hintavaatimuksia suhteessa 3 päivänä marraskuuta 2000 tehtyyn ehdotukseen.

| (81) | Liikenneministeriö oli pyytänyt 13 päivänä joulukuuta 2000 tekemässään luottamuksellisessa lakialoitteessa valtiovarainvaliokunnan hyväksyntää sille, että valtio myy Combusin koko osakekannan. Valtiovarainvaliokunnan enemmistö hyväksyi lakialoitteen samana päivänä. |
| --- | --- |

(81)

Liikenneministeriö oli pyytänyt 13 päivänä joulukuuta 2000 tekemässään luottamuksellisessa lakialoitteessa valtiovarainvaliokunnan hyväksyntää sille, että valtio myy Combusin koko osakekannan. Valtiovarainvaliokunnan enemmistö hyväksyi lakialoitteen samana päivänä.

| (82) | Osakkeiden myyntisopimus allekirjoitettiin 15 päivänä tammikuuta 2001. Combus siirrettiin Arrivan haltuun 2 päivänä huhtikuuta 2001 sen jälkeen, kun komission alkuperäinen päätös oli tehty, ja siirto tuli voimaan takautuvasti 1 päivänä tammikuuta 2001 alkaen. Liikenneministeriön ja Arrivan kauppa päätettiin 2 päivänä huhtikuuta 2001. |
| --- | --- |

(82)

Osakkeiden myyntisopimus allekirjoitettiin 15 päivänä tammikuuta 2001. Combus siirrettiin Arrivan haltuun 2 päivänä huhtikuuta 2001 sen jälkeen, kun komission alkuperäinen päätös oli tehty, ja siirto tuli voimaan takautuvasti 1 päivänä tammikuuta 2001 alkaen. Liikenneministeriön ja Arrivan kauppa päätettiin 2 päivänä huhtikuuta 2001.

| (83) | Tanskan hallituksen komissiolle 18 päivänä joulukuuta 2000 toimittama aiempi luonnos osakkeiden myyntisopimuksesta sisälsi lausekkeen, jonka nojalla Tanskan hallituksen oli taattava julkisten viranomaisten (muun muassa kilpailuviranomaisten ja EU:n komission) Arrivalle mahdollisesti esittämät vaatimukset. Tanskan hallitus ilmoitti komissiolle 23 päivänä tammikuuta 2001 päivätyllä kirjeellään, ettei tätä lauseketta ollut sisällytetty lopulliseen osakkeiden myyntisopimukseen. Syynä tähän muutokseen oli, että Tanskan hallitus oli päättänyt pyytää kyseisten viranomaisten hyväksynnän ennen kaupan päättämistä. |
| --- | --- |

(83)

Tanskan hallituksen komissiolle 18 päivänä joulukuuta 2000 toimittama aiempi luonnos osakkeiden myyntisopimuksesta sisälsi lausekkeen, jonka nojalla Tanskan hallituksen oli taattava julkisten viranomaisten (muun muassa kilpailuviranomaisten ja EU:n komission) Arrivalle mahdollisesti esittämät vaatimukset. Tanskan hallitus ilmoitti komissiolle 23 päivänä tammikuuta 2001 päivätyllä kirjeellään, ettei tätä lauseketta ollut sisällytetty lopulliseen osakkeiden myyntisopimukseen. Syynä tähän muutokseen oli, että Tanskan hallitus oli päättänyt pyytää kyseisten viranomaisten hyväksynnän ennen kaupan päättämistä.

| (84) | Myös Tanskan valtion tilintarkastusvirasto (21) on laatinut erityisraportin myyntiprosessista. |
| --- | --- |

(84)

Myös Tanskan valtion tilintarkastusvirasto (21) on laatinut erityisraportin myyntiprosessista.

| (85) | Raportin päätelmissä (sivu 60) todetaan seuraavaa:
  ”Tanskan valtion tilintarkastusviranomaisen tarkastuksessa on todettu, että Arrivan tarjous oli alhainen mutta että parempaakaan vakavasti otettavaa tarjousta ei ollut saatu.
  Tanskan valtion tilintarkastusviranomainen on todennut liikenneministeriön tutkimuksissa käyneen ilmi, että Combusin koko osakekannan myynti oli kannattavampaa kuin yrityksen asteittainen purkaminen osiin tai sen asettaminen yrityssaneeraukseen.
  Tanskan valtion tilintarkastusviranomainen on todennut, että liikenneministeriö oli toiminut osakekannan myyntiä valmistellessaan ja toteuttaessaan täysin perustellusti. Liikenneministeriö oli neuvotteluteitse onnistunut alentamaan Arrivan hintapyyntöä sekä sopimaan myös yrityksen luotonantajien kanssa niiden osallistumisesta osakekauppaan. Arviointien ja käytettävissä olevan tiedon perusteella Tanskan valtion tilintarkastusviranomainen toteaa, että sopimusta on pidettävä tyydyttävänä. Näin ollen valtion oli välttämätöntä sijoittaa Combusiin 140 miljoonan Tanskan kruunun pääoma ja antaa yritykselle kauppasopimuksen teon yhteydessä noin 58 miljoonan Tanskan kruunun suuruiset takaukset.” |
| --- | --- |

(85)

Raportin päätelmissä (sivu 60) todetaan seuraavaa:

”Tanskan valtion tilintarkastusviranomaisen tarkastuksessa on todettu, että Arrivan tarjous oli alhainen mutta että parempaakaan vakavasti otettavaa tarjousta ei ollut saatu.

Tanskan valtion tilintarkastusviranomainen on todennut liikenneministeriön tutkimuksissa käyneen ilmi, että Combusin koko osakekannan myynti oli kannattavampaa kuin yrityksen asteittainen purkaminen osiin tai sen asettaminen yrityssaneeraukseen.

Tanskan valtion tilintarkastusviranomainen on todennut, että liikenneministeriö oli toiminut osakekannan myyntiä valmistellessaan ja toteuttaessaan täysin perustellusti. Liikenneministeriö oli neuvotteluteitse onnistunut alentamaan Arrivan hintapyyntöä sekä sopimaan myös yrityksen luotonantajien kanssa niiden osallistumisesta osakekauppaan. Arviointien ja käytettävissä olevan tiedon perusteella Tanskan valtion tilintarkastusviranomainen toteaa, että sopimusta on pidettävä tyydyttävänä. Näin ollen valtion oli välttämätöntä sijoittaa Combusiin 140 miljoonan Tanskan kruunun pääoma ja antaa yritykselle kauppasopimuksen teon yhteydessä noin 58 miljoonan Tanskan kruunun suuruiset takaukset.”

| (86) | Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 66 komissio oli esittänyt epäilynsä siitä, oliko Arrivan Combusista maksama kauppahinta markkinahinnan mukainen. Epäilyt perustuivat etenkin havaintoon siitä, että Tanskan lehdistön mukaan Arriva myi Connexille 50 prosenttia Combusin osakkeista 1 päivänä toukokuuta 2001 eli alle kuukauden sisällä Tanskan hallituksen ja Arrivan välisen kauppasopimuksen allekirjoittamisesta 233 miljoonan Tanskan kruunun kauppahinnalla. |
| --- | --- |

(86)

Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 66 komissio oli esittänyt epäilynsä siitä, oliko Arrivan Combusista maksama kauppahinta markkinahinnan mukainen. Epäilyt perustuivat etenkin havaintoon siitä, että Tanskan lehdistön mukaan Arriva myi Connexille 50 prosenttia Combusin osakkeista 1 päivänä toukokuuta 2001 eli alle kuukauden sisällä Tanskan hallituksen ja Arrivan välisen kauppasopimuksen allekirjoittamisesta 233 miljoonan Tanskan kruunun kauppahinnalla.

| (87) | Tanskan hallitus ja Arriva ovat toimittaneet komissiolle lisätietoja tätä asiaa koskevista tosiseikoista. |
| --- | --- |

(87)

Tanskan hallitus ja Arriva ovat toimittaneet komissiolle lisätietoja tätä asiaa koskevista tosiseikoista.

| (88) | Arrivan ja Connexin väliset neuvottelut käynnistettiin vuonna 2000. Arriva ja Connex laativat Euroopan johdon tasolla 10 päivänä lokakuuta 2000 yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa sovittiin osapuolten välisen yhteistyön periaatteista Combusin ostoa edeltävänä aikana. Alkuperäisenä tarkoituksena oli, että yritykset tekisivät yhteisen tarjouksen. |
| --- | --- |

(88)

Arrivan ja Connexin väliset neuvottelut käynnistettiin vuonna 2000. Arriva ja Connex laativat Euroopan johdon tasolla 10 päivänä lokakuuta 2000 yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa sovittiin osapuolten välisen yhteistyön periaatteista Combusin ostoa edeltävänä aikana. Alkuperäisenä tarkoituksena oli, että yritykset tekisivät yhteisen tarjouksen.

| (89) | Ennen tämän aiejulistuksen laatimista Connex oli Arrivan ohella osallistunut Alfred Bergin toteuttamaan markkinatutkimukseen, mutta se oli päättänyt olla tekemättä itsenäistä tarjousta. Yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti kummallekin osapuolelle oli annettu pääsy tietoihin tutustumista varten varattuun tilaan, jossa ne pystyivät arvioimaan yrityksen arvon ja ostoon liittyvät riskit. |
| --- | --- |

(89)

Ennen tämän aiejulistuksen laatimista Connex oli Arrivan ohella osallistunut Alfred Bergin toteuttamaan markkinatutkimukseen, mutta se oli päättänyt olla tekemättä itsenäistä tarjousta. Yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti kummallekin osapuolelle oli annettu pääsy tietoihin tutustumista varten varattuun tilaan, jossa ne pystyivät arvioimaan yrityksen arvon ja ostoon liittyvät riskit.

| (90) | Arriva ja Connex keskustelivat käyttöönsä saamistaan tiedoista ja kävi ilmi, että yritysten käsitykset Combusin arvosta ja ostamisen kannattavuudesta erosivat toisistaan merkittävästi. Arriva nimittäin arvioi yrityksen negatiiviseksi kauppa-arvoksi noin 300 miljoonaa Tanskan kruunua, kun taas Connex katsoi negatiivisen kauppa-arvon olevan noin 700–1 000 miljoonaa Tanskan kruunua. |
| --- | --- |

(90)

Arriva ja Connex keskustelivat käyttöönsä saamistaan tiedoista ja kävi ilmi, että yritysten käsitykset Combusin arvosta ja ostamisen kannattavuudesta erosivat toisistaan merkittävästi. Arriva nimittäin arvioi yrityksen negatiiviseksi kauppa-arvoksi noin 300 miljoonaa Tanskan kruunua, kun taas Connex katsoi negatiivisen kauppa-arvon olevan noin 700–1 000 miljoonaa Tanskan kruunua.

| (91) | Osapuolet olivat siis täysin eri mieltä ostoon liittyvistä riskeistä, joten yrityksen jakamisesta käydyt neuvottelut keskeytettiin ja Arriva jatkoi yksin neuvotteluja Tanskan valtion kanssa. Kuten edellä kuvattiin, neuvottelut johtivat viimein Combusin myyntiin Arrivalle toukokuussa 2001. |
| --- | --- |

(91)

Osapuolet olivat siis täysin eri mieltä ostoon liittyvistä riskeistä, joten yrityksen jakamisesta käydyt neuvottelut keskeytettiin ja Arriva jatkoi yksin neuvotteluja Tanskan valtion kanssa. Kuten edellä kuvattiin, neuvottelut johtivat viimein Combusin myyntiin Arrivalle toukokuussa 2001.

| (92) | Arrivan ja Connexin väliset neuvottelut käynnistettiin uudelleen joulukuun 2000 lopulla, ja niiden tarkoituksena oli tällä kertaa myydä joitakin Combusin omaisuuseriä (mm. sopimukset ja linja-autot) Connexille. Connex sai käyttöönsä kaiken due diligence -prosessiin liittyvän materiaalin, ja Arriva perehdytti Connexin laatimansa liiketoimintasuunnitelman yksityiskohtiin. Osapuolet tekivät tällä perusteella aiesopimuksen, joka allekirjoitettiin 21 päivänä helmikuuta 2001 ja jossa sovittiin 230 miljoonan Tanskan kruunun kauppahinnasta. Hinta vastasi kyseessä olevien toimintojen kirjanpitoarvoa (linja-autot, infrastruktuuri ja voimassa olevat tappiolliset julkiset palvelusopimukset etenkin Kööpenhaminan alueella). |
| --- | --- |

(92)

Arrivan ja Connexin väliset neuvottelut käynnistettiin uudelleen joulukuun 2000 lopulla, ja niiden tarkoituksena oli tällä kertaa myydä joitakin Combusin omaisuuseriä (mm. sopimukset ja linja-autot) Connexille. Connex sai käyttöönsä kaiken due diligence -prosessiin liittyvän materiaalin, ja Arriva perehdytti Connexin laatimansa liiketoimintasuunnitelman yksityiskohtiin. Osapuolet tekivät tällä perusteella aiesopimuksen, joka allekirjoitettiin 21 päivänä helmikuuta 2001 ja jossa sovittiin 230 miljoonan Tanskan kruunun kauppahinnasta. Hinta vastasi kyseessä olevien toimintojen kirjanpitoarvoa (linja-autot, infrastruktuuri ja voimassa olevat tappiolliset julkiset palvelusopimukset etenkin Kööpenhaminan alueella).

| (93) | Neuvotteluja jatkettiin ja niissä käsiteltiin erityisesti yksityiskohtaista kassavirta-analyysia, ja tuloksena allekirjoitettiin 30 päivänä huhtikuuta 2001 sopimus 113,9 miljoonan Tanskan kruunun lopullisella kauppahinnalla. Kauppahinnan alentaminen johtui siitä, että kassavirta-analyysi osoitti voimassa olevien julkisten palvelusopimusten olevan huomattavasti arvioitua tappiollisempia. Näin ollen Arrivan oli hyödynnettävä kaikki Combusin tileihin kirjatut varaukset kattaakseen tappiolliset julkiset palvelusopimukset. |
| --- | --- |

(93)

Neuvotteluja jatkettiin ja niissä käsiteltiin erityisesti yksityiskohtaista kassavirta-analyysia, ja tuloksena allekirjoitettiin 30 päivänä huhtikuuta 2001 sopimus 113,9 miljoonan Tanskan kruunun lopullisella kauppahinnalla. Kauppahinnan alentaminen johtui siitä, että kassavirta-analyysi osoitti voimassa olevien julkisten palvelusopimusten olevan huomattavasti arvioitua tappiollisempia. Näin ollen Arrivan oli hyödynnettävä kaikki Combusin tileihin kirjatut varaukset kattaakseen tappiolliset julkiset palvelusopimukset.

| (94) | Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 118 komissio pohtii, onko Arrivan mahdollista myydä sopimukset, sillä niiden oikeudelliset lausekkeet estävät sopimusten irtisanomisen. Tanskan hallitus selitti vastauksessaan, että sopimusten myyminen tarkoittaa ainoastaan palveluntarjoajan muuttumista, joka edellyttää sopimuspuolen (kunnat ja läänit) hyväksyntää ja linja-autoliikennöinnin jatkamista aiemmin sovituilla hinnoilla ja ehdoilla. Kyseessä olevat kunnat ja läänit antoivat hyväksyntänsä sopimusten siirrolle Arrivalta Connexille. |
| --- | --- |

(94)

Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 118 komissio pohtii, onko Arrivan mahdollista myydä sopimukset, sillä niiden oikeudelliset lausekkeet estävät sopimusten irtisanomisen. Tanskan hallitus selitti vastauksessaan, että sopimusten myyminen tarkoittaa ainoastaan palveluntarjoajan muuttumista, joka edellyttää sopimuspuolen (kunnat ja läänit) hyväksyntää ja linja-autoliikennöinnin jatkamista aiemmin sovituilla hinnoilla ja ehdoilla. Kyseessä olevat kunnat ja läänit antoivat hyväksyntänsä sopimusten siirrolle Arrivalta Connexille.

2.1.3   VUOSIEN 1999 JA 2001 RAKENNEUUDISTUSTOIMENPITEET

| (95) | Vuosien 1999 ja 2001 pääomasijoitusten yhteydessä toteutettiin rakenneuudistustoimenpiteitä, joista kerrotaan yksityiskohtaisesti seuraavassa osuudessa. |
| --- | --- |

(95)

Vuosien 1999 ja 2001 pääomasijoitusten yhteydessä toteutettiin rakenneuudistustoimenpiteitä, joista kerrotaan yksityiskohtaisesti seuraavassa osuudessa.

| (96) | Tanskan viranomaiset toimittivat komissiolle huhtikuussa 2007 neljä erillistä muistiota. Kolme näistä oli laatinut Kromann & Münter, ja ne oli päivätty 26 päivänä huhtikuuta 1999, 15 päivänä toukokuuta 1999 ja 18 päivänä toukokuuta 1999. Viimeinen oli päivätty 18 päivänä toukokuuta 1999, ja sen oli laatinut KPMG. Tanskan viranomaiset katsoivat, että KPMG:n muistio muodostaa vuoden 1999 pääomasijoitukseen liittyvän operatiivisen rakenneuudistussuunnitelman ja että Kromann & Münterin muistiot muodostavat vastaavasti taloudellisen rakenneuudistussuunnitelman. |
| --- | --- |

(96)

Tanskan viranomaiset toimittivat komissiolle huhtikuussa 2007 neljä erillistä muistiota. Kolme näistä oli laatinut Kromann & Münter, ja ne oli päivätty 26 päivänä huhtikuuta 1999, 15 päivänä toukokuuta 1999 ja 18 päivänä toukokuuta 1999. Viimeinen oli päivätty 18 päivänä toukokuuta 1999, ja sen oli laatinut KPMG. Tanskan viranomaiset katsoivat, että KPMG:n muistio muodostaa vuoden 1999 pääomasijoitukseen liittyvän operatiivisen rakenneuudistussuunnitelman ja että Kromann & Münterin muistiot muodostavat vastaavasti taloudellisen rakenneuudistussuunnitelman.

| (97) | KPMG oli yksi Combusin tilitoimistoista, ja se oli toteuttanut valittujen linja-autoliikennöintisopimusten kannattavuustutkimuksen toukokuussa 1999. Tutkimuksen tulokset julkaistiin 18 päivänä toukokuuta 1999 päivätyssä muistiossa, jonka otsikkona oli Valittujen liikennöintipalvelusopimusten kannattavuus kaudella 1999–2001. |
| --- | --- |

(97)

KPMG oli yksi Combusin tilitoimistoista, ja se oli toteuttanut valittujen linja-autoliikennöintisopimusten kannattavuustutkimuksen toukokuussa 1999. Tutkimuksen tulokset julkaistiin 18 päivänä toukokuuta 1999 päivätyssä muistiossa, jonka otsikkona oli Valittujen liikennöintipalvelusopimusten kannattavuus kaudella 1999–2001.

| (98) | Tutkimus perustui Combusin kauden 1999–2001 toimintatalousarvioihin, jotka Combusin hallitus oli hyväksynyt marraskuussa 1998 ja joita oli oikaistu johdon huhtikuussa 1999 laatimien talousarvioennusteiden perusteella. Tilintarkastajat totesivat muistiossaan, ettei kyseessä ollut talousarviotutkimus. Muistion mukaan tämä tarkoitti, etteivät tilintarkastajat olleet arvioineet sitä, sisälsivätkö talousarviot kaiken tarvittavan tiedon riippumattoman arvioinnin suorittamiseksi Combusin tilanteen kehittymisestä tai sitä, heijastivatko talousarviot todennäköistä kehitystä. |
| --- | --- |

(98)

Tutkimus perustui Combusin kauden 1999–2001 toimintatalousarvioihin, jotka Combusin hallitus oli hyväksynyt marraskuussa 1998 ja joita oli oikaistu johdon huhtikuussa 1999 laatimien talousarvioennusteiden perusteella. Tilintarkastajat totesivat muistiossaan, ettei kyseessä ollut talousarviotutkimus. Muistion mukaan tämä tarkoitti, etteivät tilintarkastajat olleet arvioineet sitä, sisälsivätkö talousarviot kaiken tarvittavan tiedon riippumattoman arvioinnin suorittamiseksi Combusin tilanteen kehittymisestä tai sitä, heijastivatko talousarviot todennäköistä kehitystä.

| (99) | Tilintarkastajat totesivat muistiossaan, ettei kannattavuutta voitu arvioida sopimuksittain vaan pikemminkin liikennöintialueittain. Tietyn alueen kannattavuuden arviointi oli siis samalla kyseiseen alueeseen liittyvien palvelusopimusten epäsuora arviointi. Tilintarkastajat olivat tutkineet viiden liikennöintialueen toimintatalousarviot. |
| --- | --- |

(99)

Tilintarkastajat totesivat muistiossaan, ettei kannattavuutta voitu arvioida sopimuksittain vaan pikemminkin liikennöintialueittain. Tietyn alueen kannattavuuden arviointi oli siis samalla kyseiseen alueeseen liittyvien palvelusopimusten epäsuora arviointi. Tilintarkastajat olivat tutkineet viiden liikennöintialueen toimintatalousarviot.

| (100) | Taulukossa 6 esitetään tilintarkastajien yhteenveto tutkimuksesta.
  Taulukko 6
  Kauden 1999–2001 yhteenlasketut talousarviot









  (miljoonaa DKK) |
| --- | --- |
| | Nettoliikevaihto | Tulos ennen kompensoivia varauksia | Varaukset 1998 | Tulos ennen veroja |
| Kööpenhaminan alue | 927,1 | –90,0 | 60,0 (22) | –30,0 |
| Sjællandin alue | 230,4 | 4,8 | | 4,8 |
| Århusin alue | 353,3 | 19,8 | | 19,8 |
| Vejlen alue | 351,0 | 0,5 | | 0,5 |
| Fynin alue | 371,6 | 4,7 | | 4,7 |
| Valitut alueet yhteensä | 2 233,4 | –60,2 | | –0,2 |
| Muut alueet yhteensä | 725,2 | 34,4 | | 34,4 |
| Yleiskustannukset | | –77,4 | | –77,4 |
| Alueet + yleiskustannukset yhteensä | 2 958,6 | – 103,2 | 60 | 43,2 |
| Järkeistäminen ja tehostaminen | | 105,9 | | 105,9 |
| Ennakoitu tulos | 2 958,6 | 2,7 | 60 | 62,7 |
| Lähde: Muistio valittujen liikennöintisopimusten kannattavuudesta kaudella 1999–2001 |

(100)

Taulukossa 6 esitetään tilintarkastajien yhteenveto tutkimuksesta.

Taulukko 6

Kauden 1999–2001 yhteenlasketut talousarviot

(miljoonaa DKK)

Nettoliikevaihto

Tulos ennen kompensoivia varauksia

Varaukset 1998

Tulos ennen veroja

Kööpenhaminan alue

927,1

–90,0

60,0 (22)

–30,0

Sjællandin alue

230,4

4,8

4,8

Århusin alue

353,3

19,8

19,8

Vejlen alue

351,0

0,5

0,5

Fynin alue

371,6

4,7

4,7

Valitut alueet yhteensä

2 233,4

–60,2

–0,2

Muut alueet yhteensä

725,2

34,4

34,4

Yleiskustannukset

–77,4

–77,4

Alueet + yleiskustannukset yhteensä

2 958,6

– 103,2

60

43,2

Järkeistäminen ja tehostaminen

105,9

105,9

Ennakoitu tulos

2 958,6

2,7

60

62,7

Lähde: Muistio valittujen liikennöintisopimusten kannattavuudesta kaudella 1999–2001

| (101) | Taulukosta ilmenee, että Combusin hallitus ennakoi kauden 1999–2001 yhteenlasketuksi tulokseksi 62,7 miljoonaa Tanskan kruunua voittoa. |
| --- | --- |

(101)

Taulukosta ilmenee, että Combusin hallitus ennakoi kauden 1999–2001 yhteenlasketuksi tulokseksi 62,7 miljoonaa Tanskan kruunua voittoa.

| (102) | Kuten taulukosta käy ilmi, liikennöintialueiden ja yleiskustannusten toimintatalousarviot osoittivat 103,2 miljoonan Tanskan kruunun tappiota. Johto arvioi huhtikuussa 1999, että toteutettujen tai suunniteltujen järkeistämis- ja tehostamistoimien ansiosta kaudella 1999–2001 voitaisiin saada aikaan noin 105,9 miljoonan Tanskan kruunun säästöt. Säästötoimenpiteet olivat seuraavat:






  — | virkamiehiin liittyvät säästöt, jotka syntyvät, kun heidän virkamiesasemansa muutetaan sopimussuhteisen toimihenkilön asemaksi |
| --- | --- | --- |

(102)

Kuten taulukosta käy ilmi, liikennöintialueiden ja yleiskustannusten toimintatalousarviot osoittivat 103,2 miljoonan Tanskan kruunun tappiota. Johto arvioi huhtikuussa 1999, että toteutettujen tai suunniteltujen järkeistämis- ja tehostamistoimien ansiosta kaudella 1999–2001 voitaisiin saada aikaan noin 105,9 miljoonan Tanskan kruunun säästöt. Säästötoimenpiteet olivat seuraavat:

—

virkamiehiin liittyvät säästöt, jotka syntyvät, kun heidän virkamiesasemansa muutetaan sopimussuhteisen toimihenkilön asemaksi

| — | sairauspoissaolomaksujen pieneneminen |
| --- | --- |

—

sairauspoissaolomaksujen pieneneminen

| — | virkamiesten välisen logistiikan tehostuminen |
| --- | --- |

—

virkamiesten välisen logistiikan tehostuminen

| — | tehtävien parempi suunnittelu |
| --- | --- |

—

tehtävien parempi suunnittelu

| — | hallintohenkilöstön vähennykset |
| --- | --- |

—

hallintohenkilöstön vähennykset

| — | ylläpitokustannusten pieneneminen |
| --- | --- |

—

ylläpitokustannusten pieneneminen

| — | hankintakustannusten pieneneminen |
| --- | --- |

—

hankintakustannusten pieneneminen

| — | päätoimipaikan uudelleenjärjestely. |
| --- | --- |

—

päätoimipaikan uudelleenjärjestely.

| (103) | Arvioituja säästöjä ei ollut jaettu liikennöintialueittain, mutta muistion perusteella Combusin hallitus katsoi, että suurin osa säästöistä saataisiin aikaan Kööpenhaminan liikennöintialueella. |
| --- | --- |

(103)

Arvioituja säästöjä ei ollut jaettu liikennöintialueittain, mutta muistion perusteella Combusin hallitus katsoi, että suurin osa säästöistä saataisiin aikaan Kööpenhaminan liikennöintialueella.

| (104) | Kromann & Münterin kolmessa muistiossa todetaan, että lakiasiaintoimisto ja tilintarkastajat olivat jo tutkineet yrityksen sopimuksista poimitun edustavan otoksen kannattavuuden arvioidakseen yrityksen toimintaa ja että tutkimuksen perusteella havaittiin välttämättömäksi kirjata noin 65 miljoonan Tanskan kruunun lisävaraus, jolla katetaan tappiolliset sopimukset niiden voimassaolon ajan. Yrityksen oma pääoma kasvoi näin 47 miljoonaan Tanskan kruunuun. Näin ollen oli ilmeistä, että yrityksen tilanteen olisi muututtava merkittävästi, jotta se pystyisi noudattamaan lainasopimustensa ehtoja ja jotta tilintarkastajat pystyisivät esittämään tilinpäätöksen ilman yrityksen toiminnan jatkuvuutta koskevaan periaatteeseen liittyviä varaumia. |
| --- | --- |

(104)

Kromann & Münterin kolmessa muistiossa todetaan, että lakiasiaintoimisto ja tilintarkastajat olivat jo tutkineet yrityksen sopimuksista poimitun edustavan otoksen kannattavuuden arvioidakseen yrityksen toimintaa ja että tutkimuksen perusteella havaittiin välttämättömäksi kirjata noin 65 miljoonan Tanskan kruunun lisävaraus, jolla katetaan tappiolliset sopimukset niiden voimassaolon ajan. Yrityksen oma pääoma kasvoi näin 47 miljoonaan Tanskan kruunuun. Näin ollen oli ilmeistä, että yrityksen tilanteen olisi muututtava merkittävästi, jotta se pystyisi noudattamaan lainasopimustensa ehtoja ja jotta tilintarkastajat pystyisivät esittämään tilinpäätöksen ilman yrityksen toiminnan jatkuvuutta koskevaan periaatteeseen liittyviä varaumia.

| (105) | Neuvonantajan mielestä yrityksen rakenneuudistus edellyttäisi 300 miljoonan Tanskan kruunun suuruista pääomasijoitusta. Tätä summaa perusteltiin seuraavasti:






  — | Eri pankkilainoihin liittyvä vakavaraisuusvaatimus nousisi 10 prosentista 20 prosenttiin 31 päivänä joulukuuta 1999, jolloin pääomanlisäys olisi välttämätön (23). |
| --- | --- | --- |

(105)

Neuvonantajan mielestä yrityksen rakenneuudistus edellyttäisi 300 miljoonan Tanskan kruunun suuruista pääomasijoitusta. Tätä summaa perusteltiin seuraavasti:

—

Eri pankkilainoihin liittyvä vakavaraisuusvaatimus nousisi 10 prosentista 20 prosenttiin 31 päivänä joulukuuta 1999, jolloin pääomanlisäys olisi välttämätön (23).

| — | Mainitun suuruinen pääomanlisäys johtaisi epätasapainoiseen velan ja pääoman suhteeseen. |
| --- | --- |

—

Mainitun suuruinen pääomanlisäys johtaisi epätasapainoiseen velan ja pääoman suhteeseen.

| (106) | Yrityksen talousvaikeudet olisi neuvonantajan mielestä mahdollista ratkaista mainitun suuruisella pääomasijoituksella. |
| --- | --- |

(106)

Yrityksen talousvaikeudet olisi neuvonantajan mielestä mahdollista ratkaista mainitun suuruisella pääomasijoituksella.

| (107) | Samalla kun Tanskan hallitus valmisteli Combusin myyntiä Arrivalle, se oli pyytänyt Arrivaa laatimaan liiketoiminta- ja rakenneuudistussuunnitelman Combusia varten. Tanskan hallitus esitti komissiolle tammikuussa 2001 tätä suunnitelmaa koskevat asiakirjat kahdessa vaiheessa, 8 ja 23 päivänä tammikuuta 2001. Asiakirjat ovat osa vireillä olevaa asiaa NN 127/00, josta komissio teki alkuperäisen päätöksensä. |
| --- | --- |

(107)

Samalla kun Tanskan hallitus valmisteli Combusin myyntiä Arrivalle, se oli pyytänyt Arrivaa laatimaan liiketoiminta- ja rakenneuudistussuunnitelman Combusia varten. Tanskan hallitus esitti komissiolle tammikuussa 2001 tätä suunnitelmaa koskevat asiakirjat kahdessa vaiheessa, 8 ja 23 päivänä tammikuuta 2001. Asiakirjat ovat osa vireillä olevaa asiaa NN 127/00, josta komissio teki alkuperäisen päätöksensä.

| (108) | Rakenneuudistussuunnitelma koostuu seuraavista osa-alueista:






  — | markkinatutkimus |
| --- | --- | --- |

(108)

Rakenneuudistussuunnitelma koostuu seuraavista osa-alueista:

—

markkinatutkimus

| — | yksityiskohtainen kuvaus kaikista Combusin vakaviin talousvaikeuksiin johtaneista seikoista |
| --- | --- |

—

yksityiskohtainen kuvaus kaikista Combusin vakaviin talousvaikeuksiin johtaneista seikoista

| — | yksityiskohtainen kuvaus kaikista suunnitelluista muutoksista, joilla varmistetaan, että yritys pystyy itsenäisesti kattamaan kaikki kustannuksensa, kuten lyhennykset ja rahoituskustannukset, ja selviytyy kilpailusta rakenneuudistusprosessin jälkeen |
| --- | --- |

—

yksityiskohtainen kuvaus kaikista suunnitelluista muutoksista, joilla varmistetaan, että yritys pystyy itsenäisesti kattamaan kaikki kustannuksensa, kuten lyhennykset ja rahoituskustannukset, ja selviytyy kilpailusta rakenneuudistusprosessin jälkeen

| — | yksityiskohtainen kuvaus rakenneuudistuksen rahoituksesta. |
| --- | --- |

—

yksityiskohtainen kuvaus rakenneuudistuksen rahoituksesta.

| (109) | Markkinatutkimuksessa todetaan, että Tanskan linja-automarkkinat ovat vakaantuneet sen jälkeen, kun sääntelyä ryhdyttiin purkamaan vuonna 1990. |
| --- | --- |

(109)

Markkinatutkimuksessa todetaan, että Tanskan linja-automarkkinat ovat vakaantuneet sen jälkeen, kun sääntelyä ryhdyttiin purkamaan vuonna 1990.

| (110) | Linja-autoliikenteen palvelujen hinnat olivat alentuneet jatkuvasti vuodesta 1990 vuoteen 1997. Tämä kehityskulku johtuu todennäköisimmin 1990-luvun alussa käynnistyneestä markkinoiden avautumisesta. Hinnat olivat alhaisimmillaan vuonna 1997, jonka jälkeen ne lähtivät nousuun ja ovat edelleen pienessä nousussa. |
| --- | --- |

(110)

Linja-autoliikenteen palvelujen hinnat olivat alentuneet jatkuvasti vuodesta 1990 vuoteen 1997. Tämä kehityskulku johtuu todennäköisimmin 1990-luvun alussa käynnistyneestä markkinoiden avautumisesta. Hinnat olivat alhaisimmillaan vuonna 1997, jonka jälkeen ne lähtivät nousuun ja ovat edelleen pienessä nousussa.

| (111) | Tanskan linja-autoliikenteen markkinoita hallitsi vuonna 1999 neljä suurta liikenteenharjoittajaa. Niillä oli hallussaan noin kaksi kolmasosaa kilpailutetuista sopimuksista (24). |
| --- | --- |

(111)

Tanskan linja-autoliikenteen markkinoita hallitsi vuonna 1999 neljä suurta liikenteenharjoittajaa. Niillä oli hallussaan noin kaksi kolmasosaa kilpailutetuista sopimuksista (24).

| (112) | Markkinatutkimuksessa viitataan Tanskan kilpailuviranomaisen vuonna 2000 laatimaan raporttiin, jonka mukaan Tanskan linja-automarkkinoilla ei todennäköisesti ole liikakapasiteettia. Alueellisten ja paikallisten viranomaisten myöntämä tuki kattaa yli puolet linjojen kustannuksista, joten linja-autoliikenteen harjoittaja tarjoaa liikennöintipalvelua ainoastaan, jos se voittaa tarjouskilpailun. Voitettuaan tarjouskilpailussa julkisen palvelusopimuksen se tekee näin ollen sopimuksen ainoastaan niistä linja-autoista ja kuljettajista, joita liikennöinnin toteuttamiseen tarvitaan. |
| --- | --- |

(112)

Markkinatutkimuksessa viitataan Tanskan kilpailuviranomaisen vuonna 2000 laatimaan raporttiin, jonka mukaan Tanskan linja-automarkkinoilla ei todennäköisesti ole liikakapasiteettia. Alueellisten ja paikallisten viranomaisten myöntämä tuki kattaa yli puolet linjojen kustannuksista, joten linja-autoliikenteen harjoittaja tarjoaa liikennöintipalvelua ainoastaan, jos se voittaa tarjouskilpailun. Voitettuaan tarjouskilpailussa julkisen palvelusopimuksen se tekee näin ollen sopimuksen ainoastaan niistä linja-autoista ja kuljettajista, joita liikennöinnin toteuttamiseen tarvitaan.

| (113) | Tanskan kilpailuviranomaisen raportissa todetaan lisäksi, että uuden yrityksen on helppo tulla markkinoille. Tämä johtuu kahdesta seikasta:






  — | Ensinnäkin kaikki julkiset palvelusopimukset kilpailutetaan joka viides vuosi. Näin ollen markkinoille tulleet uudet yritykset voivat kilpailla vuosittain noin 20 prosentista markkinoita. |
| --- | --- | --- |

(113)

Tanskan kilpailuviranomaisen raportissa todetaan lisäksi, että uuden yrityksen on helppo tulla markkinoille. Tämä johtuu kahdesta seikasta:

—

Ensinnäkin kaikki julkiset palvelusopimukset kilpailutetaan joka viides vuosi. Näin ollen markkinoille tulleet uudet yritykset voivat kilpailla vuosittain noin 20 prosentista markkinoita.

| — | Toiseksi linja-autojen osto ja kuljettajien palkkaaminen ei ole kovinkaan kallista, eikä niistä ole pulaa Tanskan markkinoilla. |
| --- | --- |

—

Toiseksi linja-autojen osto ja kuljettajien palkkaaminen ei ole kovinkaan kallista, eikä niistä ole pulaa Tanskan markkinoilla.

| (114) | Näin ollen Tanskan kilpailuviranomainen päätteli, että alalla vallitsivat ostajan markkinat, kun otetaan huomioon Tanskan linja-automarkkinoiden sääntelyn purkamisesta seurannut hintakehitys. |
| --- | --- |

(114)

Näin ollen Tanskan kilpailuviranomainen päätteli, että alalla vallitsivat ostajan markkinat, kun otetaan huomioon Tanskan linja-automarkkinoiden sääntelyn purkamisesta seurannut hintakehitys.

| (115) | Combusin vakaviin talousvaikeuksiin johtaneiden seikkojen yksityiskohtaisesta kuvauksesta käy ilmi, että yrityksen talousongelmat johtuivat Combusin aggressiivisesta laajentumispolitiikasta Tanskan linja-automarkkinoilla ja erityisesti Kööpenhaminan alueella. Combus voitti sopimuksia liian alhaisilla hinnoilla, mikä johti talousongelmiin. Laajentumispolitiikan seurauksena Combus sai liikennöitäväkseen useita tappiollisia linjoja (25). |
| --- | --- |

(115)

Combusin vakaviin talousvaikeuksiin johtaneiden seikkojen yksityiskohtaisesta kuvauksesta käy ilmi, että yrityksen talousongelmat johtuivat Combusin aggressiivisesta laajentumispolitiikasta Tanskan linja-automarkkinoilla ja erityisesti Kööpenhaminan alueella. Combus voitti sopimuksia liian alhaisilla hinnoilla, mikä johti talousongelmiin. Laajentumispolitiikan seurauksena Combus sai liikennöitäväkseen useita tappiollisia linjoja (25).

| (116) | Tammikuun 8 päivänä 2001 esitetyissä asiakirjoissa kerrotaan muun muassa Arrivan suunnittelemista toimenpiteistä ja sen omasta osallistumisesta kustannusten kattamiseen Combusin oston yhteydessä. |
| --- | --- |

(116)

Tammikuun 8 päivänä 2001 esitetyissä asiakirjoissa kerrotaan muun muassa Arrivan suunnittelemista toimenpiteistä ja sen omasta osallistumisesta kustannusten kattamiseen Combusin oston yhteydessä.

| (117) | Rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvässä kuvauksessa suunnitelluista muutoksista hahmotellaan kuusi kustannusten karsintatoimenpidettä, jotka Arriva toteuttaa Combusin oston jälkeen. Suunnitelmassa ennakoidaan myös ylläpito- ja polttoainekustannusten nousevan sekä joidenkin Combusin rakenneuudistukseen liittyvien ylimääräisten kulujen kasvavan. |
| --- | --- |

(117)

Rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvässä kuvauksessa suunnitelluista muutoksista hahmotellaan kuusi kustannusten karsintatoimenpidettä, jotka Arriva toteuttaa Combusin oston jälkeen. Suunnitelmassa ennakoidaan myös ylläpito- ja polttoainekustannusten nousevan sekä joidenkin Combusin rakenneuudistukseen liittyvien ylimääräisten kulujen kasvavan.

| (118) | Suunniteltujen muutosten kustannukset on jaettu toiminnallisiin, rahoituksellisiin ja Combusin rakenneuudistukseen liittyviin ylimääräisiin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(118)

Suunniteltujen muutosten kustannukset on jaettu toiminnallisiin, rahoituksellisiin ja Combusin rakenneuudistukseen liittyviin ylimääräisiin kustannuksiin.

| (119) | Taulukossa 7 esitetään lyhyt katsaus toimintakulujen kasvuun ja pienenemiseen.
  Taulukko 7
  Ennakoitujen toimintakulujen kasvu ja pieneneminen (Tanskan kruunua vuodessa)






  (miljoonaa DKK) |
| --- | --- |
| Kustannusten kasvu |
| Ylläpitokulujen kasvu | –28,0 |
| Polttoainehintojen nousu | –3,0 |
| | –31,0 |
| Kustannusten pieneneminen |
| Sairauspoissaolojen väheneminen | 3,5 |
| Korjauskustannusten väheneminen | 7,0 |
| Vakuutusmaksujen väheneminen | 2,0 |
| Yrityksen tilojen sulkeminen ja myyminen | 3,0 |
| Päätoimipaikkojen yhdistäminen | 39,0 |
| | +54,5 |
| Vuosittainen nettovaikutus | +23,5 |
| Lähde: Arriva |

(119)

Taulukossa 7 esitetään lyhyt katsaus toimintakulujen kasvuun ja pienenemiseen.

Taulukko 7

Ennakoitujen toimintakulujen kasvu ja pieneneminen (Tanskan kruunua vuodessa)

(miljoonaa DKK)

Kustannusten kasvu

Ylläpitokulujen kasvu

–28,0

Polttoainehintojen nousu

–3,0

–31,0

Kustannusten pieneneminen

Sairauspoissaolojen väheneminen

3,5

Korjauskustannusten väheneminen

7,0

Vakuutusmaksujen väheneminen

2,0

Yrityksen tilojen sulkeminen ja myyminen

3,0

Päätoimipaikkojen yhdistäminen

39,0

+54,5

Vuosittainen nettovaikutus

+23,5

Lähde: Arriva

| (120) | Kuten taulukosta 7 käy ilmi, toimintakulut pienenevät sairauspoissaolojen, linja-autojen korjauskustannusten, vakuutusmaksujen ja hallintokulujen vähenemisen sekä ylimääräisen infrastruktuurin myynnin johdosta. |
| --- | --- |

(120)

Kuten taulukosta 7 käy ilmi, toimintakulut pienenevät sairauspoissaolojen, linja-autojen korjauskustannusten, vakuutusmaksujen ja hallintokulujen vähenemisen sekä ylimääräisen infrastruktuurin myynnin johdosta.

| (121) | Rakenneuudistussuunnitelmassa vahvistetaan, että Combusin työntekijöillä on enemmän sairauspoissaoloja kuin Arrivan työntekijöillä. Arriva aikoo ottaa käyttöön omat menetelmänsä niiden työntekijöiden seuraamiseksi, joilla on paljon sairauspoissaoloja. Tällä tavoin Arriva ennakoi vähentävänsä kustannuksia jopa 3,5 miljoonaa Tanskan kruunua. |
| --- | --- |

(121)

Rakenneuudistussuunnitelmassa vahvistetaan, että Combusin työntekijöillä on enemmän sairauspoissaoloja kuin Arrivan työntekijöillä. Arriva aikoo ottaa käyttöön omat menetelmänsä niiden työntekijöiden seuraamiseksi, joilla on paljon sairauspoissaoloja. Tällä tavoin Arriva ennakoi vähentävänsä kustannuksia jopa 3,5 miljoonaa Tanskan kruunua.

| (122) | Linja-autojen korjauskustannusten ja vakuutusmaksujen vähentämiseksi Arriva aikoo ottaa käyttöön omat menettelynsä ja vakuutussopimuksensa. Tällä tavoin Arriva ennakoi vähentävänsä työntekijöiden vakuutusmaksuja jopa 2 miljoonaa Tanskan kruunua ja ajoneuvovakuutusmaksuja jopa 7 miljoonaa Tanskan kruunua. |
| --- | --- |

(122)

Linja-autojen korjauskustannusten ja vakuutusmaksujen vähentämiseksi Arriva aikoo ottaa käyttöön omat menettelynsä ja vakuutussopimuksensa. Tällä tavoin Arriva ennakoi vähentävänsä työntekijöiden vakuutusmaksuja jopa 2 miljoonaa Tanskan kruunua ja ajoneuvovakuutusmaksuja jopa 7 miljoonaa Tanskan kruunua.

| (123) | Hallintokulujen Arriva uskoo pienenevän vuodesta 2002 yhteensä 39 miljoonaa Tanskan kruunua, kun yrityksen päätoimipaikat yhdistetään. |
| --- | --- |

(123)

Hallintokulujen Arriva uskoo pienenevän vuodesta 2002 yhteensä 39 miljoonaa Tanskan kruunua, kun yrityksen päätoimipaikat yhdistetään.

| (124) | Lisäksi Arriva aikoo myydä neljä linja-autovarikkoa, joille ei ole käyttöä sulautumisen jälkeen. Tällä tavoin Arriva ennakoi leikkaavansa kustannuksia noin 3 miljoonaa Tanskan kruunua vuodessa. Arrivan ennakoimat kustannusvähennykset ovat yhteensä 54,5, miljoonaa Tanskan kruunua vuodessa. |
| --- | --- |

(124)

Lisäksi Arriva aikoo myydä neljä linja-autovarikkoa, joille ei ole käyttöä sulautumisen jälkeen. Tällä tavoin Arriva ennakoi leikkaavansa kustannuksia noin 3 miljoonaa Tanskan kruunua vuodessa. Arrivan ennakoimat kustannusvähennykset ovat yhteensä 54,5, miljoonaa Tanskan kruunua vuodessa.

| (125) | Arriva ennakoi kuitenkin ylläpitokustannusten nousevan. Combusin toimittamien tietojen mukaan sen ylläpitokustannukset olivat linja-autoa kohti vuonna 2000 yhteensä 70 000 Tanskan kruunua. Arriva ennakoi niiden nousevan jopa 120 000 Tanskan kruunuun kaupunkiliikenteen linja-autojen ja 80 000 Tanskan kruunuun alueliikenteen linja-autojen osalta, mikä merkitsee ylläpitokustannusten kasvua 28 miljoonalla Tanskan kruunulla. Lisäksi Arriva uskoo polttoainekustannusten nousevan 3 miljoonaa Tanskan kruunua vuodessa. |
| --- | --- |

(125)

Arriva ennakoi kuitenkin ylläpitokustannusten nousevan. Combusin toimittamien tietojen mukaan sen ylläpitokustannukset olivat linja-autoa kohti vuonna 2000 yhteensä 70 000 Tanskan kruunua. Arriva ennakoi niiden nousevan jopa 120 000 Tanskan kruunuun kaupunkiliikenteen linja-autojen ja 80 000 Tanskan kruunuun alueliikenteen linja-autojen osalta, mikä merkitsee ylläpitokustannusten kasvua 28 miljoonalla Tanskan kruunulla. Lisäksi Arriva uskoo polttoainekustannusten nousevan 3 miljoonaa Tanskan kruunua vuodessa.

| (126) | Rahoituskustannusten odotetaan pienenevän, sillä sopimukset velvoittavat Arrivan maksamaan Combusin jäljellä olevan velan takaisin sen yksityisille luotonantajille. |
| --- | --- |

(126)

Rahoituskustannusten odotetaan pienenevän, sillä sopimukset velvoittavat Arrivan maksamaan Combusin jäljellä olevan velan takaisin sen yksityisille luotonantajille.

| (127) | Tässä yhteydessä kauppasopimuksessa todetaan, että Tanskan valtio ja Combusin yksityiset kaupalliset velkojat mitätöivät osan Combusin velasta ennen sen myyntiä Arrivalle niin, että yritykselle jää velkaa 208 miljoonaa Tanskan kruunua. Arrivan on oston yhteydessä maksettava välittömästi jäljellä oleva velka. |
| --- | --- |

(127)

Tässä yhteydessä kauppasopimuksessa todetaan, että Tanskan valtio ja Combusin yksityiset kaupalliset velkojat mitätöivät osan Combusin velasta ennen sen myyntiä Arrivalle niin, että yritykselle jää velkaa 208 miljoonaa Tanskan kruunua. Arrivan on oston yhteydessä maksettava välittömästi jäljellä oleva velka.

| (128) | Rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan, että Arriva korvaa yksityisiltä luotonantajilta otetun lainan konserninsisäisellä lainalla. Sen vuosittaiset korkomaksut ovat yhteensä 13,5 miljoonaa Tanskan kruunua. |
| --- | --- |

(128)

Rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan, että Arriva korvaa yksityisiltä luotonantajilta otetun lainan konserninsisäisellä lainalla. Sen vuosittaiset korkomaksut ovat yhteensä 13,5 miljoonaa Tanskan kruunua.

| (129) | Arriva arvioi, että Combusin rakenneuudistukseen liittyvät poikkeukselliset kustannukset ovat 35,6 miljoonaa Tanskan kruunua kaudella 2001–2002. Noin 15 miljoonaa Tanskan kruunua liittyy välttämättömiin irtisanomisiin yleiskustannusten pienentämiseksi (26). Jäljelle jäävä summa liittyy yritysten tietoteknisten järjestelmien integrointiin (5 miljoonaa Tanskan kruunua), kuljettajien uusien työvaatteiden hankkimiseen (7,2 miljoonaa Tanskan kruunua), sulautumisesta ja rakenneuudistuksesta johtuviin oikeus- ja rahoituskustannuksiin (7 miljoonaa Tanskan kruunua) sekä muihin pienempiin kuluihin (2,5 miljoonaa Tanskan kruunua). |
| --- | --- |

(129)

Arriva arvioi, että Combusin rakenneuudistukseen liittyvät poikkeukselliset kustannukset ovat 35,6 miljoonaa Tanskan kruunua kaudella 2001–2002. Noin 15 miljoonaa Tanskan kruunua liittyy välttämättömiin irtisanomisiin yleiskustannusten pienentämiseksi (26). Jäljelle jäävä summa liittyy yritysten tietoteknisten järjestelmien integrointiin (5 miljoonaa Tanskan kruunua), kuljettajien uusien työvaatteiden hankkimiseen (7,2 miljoonaa Tanskan kruunua), sulautumisesta ja rakenneuudistuksesta johtuviin oikeus- ja rahoituskustannuksiin (7 miljoonaa Tanskan kruunua) sekä muihin pienempiin kuluihin (2,5 miljoonaa Tanskan kruunua).

| (130) | Arriva aikoo lisäksi vähentää kustannuksia irtisanomalla kaikki Combusin tappiolliset sopimukset. Lisäksi se ehdottaa varauksia, jotka liittyvät Kööpenhaminan ja Aalborgin alueiden sopimusten päättymiseen, sillä olemassa on riski, ettei kaupunkiliikenteen linja-autoja pystytä käyttämään liikennöintiin muilla reiteillä siksi, että ne ovat joko vanhanaikaisia (Kööpenhaminan osalta varaus on 45 miljoonaa Tanskan kruunua) tai suunniteltu vain yhtä kaupunkia varten (Aalborgin osalta varaus on 18 miljoonaa Tanskan kruunua). |
| --- | --- |

(130)

Arriva aikoo lisäksi vähentää kustannuksia irtisanomalla kaikki Combusin tappiolliset sopimukset. Lisäksi se ehdottaa varauksia, jotka liittyvät Kööpenhaminan ja Aalborgin alueiden sopimusten päättymiseen, sillä olemassa on riski, ettei kaupunkiliikenteen linja-autoja pystytä käyttämään liikennöintiin muilla reiteillä siksi, että ne ovat joko vanhanaikaisia (Kööpenhaminan osalta varaus on 45 miljoonaa Tanskan kruunua) tai suunniteltu vain yhtä kaupunkia varten (Aalborgin osalta varaus on 18 miljoonaa Tanskan kruunua).

| (131) | Rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan, että Arrivan toteuttamien toimenpiteiden ansiosta Combus on taloudellisesti elinkelpoinen jälleen vuodesta 2006. Taulukossa 8 esitetään Combusin liikevaihtoa ja voittoa/tappiota koskeva ennuste kaudelle 2000–2007.
  Taulukko 8
  Kauden 2000–2007 liikevaihto- ja voitto-/tappioennusteet, miljoona Tanskan kruunua













  (miljoonaa DKK) |
| --- | --- |
| Vuosi | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| Liikevaihto | 1 089 | 1 055 | 934 | 824 | 696 | 440 | 206 | 60 |
| Voitto/tappio | – 118 | –66 | –59 | –53 | –43 | –21 | +6 | +2 |

(131)

Rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan, että Arrivan toteuttamien toimenpiteiden ansiosta Combus on taloudellisesti elinkelpoinen jälleen vuodesta 2006. Taulukossa 8 esitetään Combusin liikevaihtoa ja voittoa/tappiota koskeva ennuste kaudelle 2000–2007.

Taulukko 8

Kauden 2000–2007 liikevaihto- ja voitto-/tappioennusteet, miljoona Tanskan kruunua

(miljoonaa DKK)

Vuosi

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Liikevaihto

1 089

1 055

934

824

696

440

206

60

Voitto/tappio

– 118

–66

–59

–53

–43

–21

+6

+2

| (132) | Rakenneuudistuskustannukset rahoitetaan seuraavasti:






  — | Tanskan hallituksen myöntämällä rakenneuudistustuella |
| --- | --- | --- |

(132)

Rakenneuudistuskustannukset rahoitetaan seuraavasti:

—

Tanskan hallituksen myöntämällä rakenneuudistustuella

| — | Combusin velkojen uudelleenjärjestelyillä |
| --- | --- |

—

Combusin velkojen uudelleenjärjestelyillä

| — | Combusin ja Arrivan omalla rahoitusosuudella. |
| --- | --- |

—

Combusin ja Arrivan omalla rahoitusosuudella.

| (133) | Tanskan hallituksen tuki on selitetty yksityiskohtaisesti edellä yksityistämisprosessin kuvauksessa. Seuraavan osuuden taulukossa esitetään yhteenveto tuesta. |
| --- | --- |

(133)

Tanskan hallituksen tuki on selitetty yksityiskohtaisesti edellä yksityistämisprosessin kuvauksessa. Seuraavan osuuden taulukossa esitetään yhteenveto tuesta.

| (134) | Combusin yksityisten velkojien osuus muodostui 100 miljoonan Tanskan kruunun suuruisen velan mitätöinnistä. |
| --- | --- |

(134)

Combusin yksityisten velkojien osuus muodostui 100 miljoonan Tanskan kruunun suuruisen velan mitätöinnistä.

| (135) | Combusin ja Arrivan oma osuus muodostui seuraavasti:
  Arriva






  — | jäljellä olevien lainojen takaisinmaksu heti oston jälkeen |
| --- | --- | --- |

(135)

Combusin ja Arrivan oma osuus muodostui seuraavasti:

Arriva

—

jäljellä olevien lainojen takaisinmaksu heti oston jälkeen

| — | suora tuki 33,6 miljoonan Tanskan kruunun rakenneuudistuskustannusten kattamiseen |
| --- | --- |

—

suora tuki 33,6 miljoonan Tanskan kruunun rakenneuudistuskustannusten kattamiseen

| — | Combusin osakkeista 50 prosentin myyminen Arrivalta Connexille 113,9 miljoonan Tanskan kruunun hintaan |
| --- | --- |

—

Combusin osakkeista 50 prosentin myyminen Arrivalta Connexille 113,9 miljoonan Tanskan kruunun hintaan

| — | yhteensä 100 Tanskan kruunun kauppahinta. |
| --- | --- |

—

yhteensä 100 Tanskan kruunun kauppahinta.

Combus

| — | edellä kuvatussa rakenneuudistussuunnitelmassa ilmoitetut säästöt. |
| --- | --- |

—

edellä kuvatussa rakenneuudistussuunnitelmassa ilmoitetut säästöt.

2.1.4   YHTEENVETO TANSKAN VALTION COMBUSILLE MAKSAMASTA TUESTA

| (136) | Komissio teki yhteenvedon Tanskan valtion Combusille maksamasta rakenneuudistustuesta alkuperäisen päätöksen taulukossa 11 sekä menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 68 ja taulukossa 8. Summien välillä on eroja siksi, että alkuperäisen päätöksen taulukossa 7 summat on ilmaistu vuoden 2001 nettonykyarvona, kun taas menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen taulukossa 8 ne ovat reaalimääräiset. |
| --- | --- |

(136)

Komissio teki yhteenvedon Tanskan valtion Combusille maksamasta rakenneuudistustuesta alkuperäisen päätöksen taulukossa 11 sekä menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 68 ja taulukossa 8. Summien välillä on eroja siksi, että alkuperäisen päätöksen taulukossa 7 summat on ilmaistu vuoden 2001 nettonykyarvona, kun taas menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen taulukossa 8 ne ovat reaalimääräiset.

| (137) | Tanskan hallitus kiinnitti huomautuksissaan komission huomion siihen, että 100 miljoonaa Tanskan kruunua oli mainittu harhaanjohtavasti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen taulukossa 8 kaksi kertaa, vaikka Combus sai kyseisen summan ainoastaan kerran (27). Komissio oikaisi taulukkoa Tanskan hallituksen huomautuksen johdosta, kuten seuraavasta taulukosta 9 käy ilmi.
  Taulukko 9
  Oikaistu yhteenveto Tanskan valtion tuesta Combusille, reaalimääräisenä







  Tuen tyyppi | Vuosi | Summa
  (miljoonaa DKK) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taseeseen otettu varaus virkamiehiä varten (maksu valtuutettiin alkuperäisen päätöksen osassa, jonka ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin pysytti voimassa) | 1995 | 140 |
| Kertakorvaus virkamiehille aseman muutoksesta (maksu valtuutettiin alkuperäisen päätöksen osassa, jonka ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin pysytti voimassa) | 1999 | 100 |
| Pääomanlisäys | 1999 | 200 |
| Pääomalaina
  (Tämä pääomalaina on mitätöity vuonna 2001) | 1999 | 100 |
| Pääomanlisäys | 2001 | 140 |
| Takaukset (ks. yksityiskohtainen kuvaus jäljempänä taulukossa 9) | 2001 ja seuraavat vuodet | 37,1 |
| Yhteensä | 1995–2001 | 717,1 |

(137)

Tanskan hallitus kiinnitti huomautuksissaan komission huomion siihen, että 100 miljoonaa Tanskan kruunua oli mainittu harhaanjohtavasti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen taulukossa 8 kaksi kertaa, vaikka Combus sai kyseisen summan ainoastaan kerran (27). Komissio oikaisi taulukkoa Tanskan hallituksen huomautuksen johdosta, kuten seuraavasta taulukosta 9 käy ilmi.

Taulukko 9

Oikaistu yhteenveto Tanskan valtion tuesta Combusille, reaalimääräisenä

Tuen tyyppi

Vuosi

Summa

(miljoonaa DKK)

Taseeseen otettu varaus virkamiehiä varten (maksu valtuutettiin alkuperäisen päätöksen osassa, jonka ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin pysytti voimassa)

1995

140

Kertakorvaus virkamiehille aseman muutoksesta (maksu valtuutettiin alkuperäisen päätöksen osassa, jonka ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin pysytti voimassa)

1999

100

Pääomanlisäys

1999

200

Pääomalaina

(Tämä pääomalaina on mitätöity vuonna 2001)

1999

100

Pääomanlisäys

2001

140

Takaukset (ks. yksityiskohtainen kuvaus jäljempänä taulukossa 9)

2001 ja seuraavat vuodet

37,1

Yhteensä

1995–2001

717,1

| (138) | Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen taulukossa 8 niiden takauksien enimmäismäärän, jotka oli annettu vuonna 2001 Arrivan kanssa tehdyn kauppasopimuksen päättämisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(138)

Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen taulukossa 8 niiden takauksien enimmäismäärän, jotka oli annettu vuonna 2001 Arrivan kanssa tehdyn kauppasopimuksen päättämisen yhteydessä.

| (139) | Komissio esittää seuraavassa taulukossa 10 katettavan enimmäismäärän lisäksi tiedoksi helmikuun 2005 lopulla takauksien johdosta todellisuudessa maksetut määrät.
  Taulukko 10
  Yhteenveto vaatimuksista ja takauksien johdosta suoritetut maksut







  Takaus | Katettava enimmäismäärä | Maksettu määrä |
| --- | --- | --- | --- |
| Ympäristönsuojelukustannukset | 22,5 milj. DKK | Ei maksuja |
| Oman pääoman pieneneminen | 35,5 milj. DKK | 20,5 milj. DKK |
| Muut pääomatakaukseen liittyvät sitoumukset | 0,9 milj. DKK | 0,9 milj. DKK |
| Combusin siirtoa edeltävään aikaan liittyvät verovaatimukset | Rajaton | 6,2 milj. DKK:n maksuvaatimus on esitetty (asia vireillä kansallisessa verotuomioistuimessa). |
| Entisiin virkamiehiin liittyvät tappiot | Rajaton | Ei vaatimuksia eikä maksuja |
| Combus Internationalin (Comfort Bus Danmark A/S:n) myyntiin liittyvät tappiot | Rajaton | 9,5 milj. DKK (Comfort Bus Denmark A/S u/k:n osinkomaksujen osittainen takaisinmaksu) |
| Combus A/S:n tilintarkastukseen liittyvät tappiot | Rajaton | Ei vaatimuksia eikä maksuja |
| Yhteensä | | 37,1 milj. DKK |

(139)

Komissio esittää seuraavassa taulukossa 10 katettavan enimmäismäärän lisäksi tiedoksi helmikuun 2005 lopulla takauksien johdosta todellisuudessa maksetut määrät.

Taulukko 10

Yhteenveto vaatimuksista ja takauksien johdosta suoritetut maksut

Takaus

Katettava enimmäismäärä

Maksettu määrä

Ympäristönsuojelukustannukset

22,5 milj. DKK

Ei maksuja

Oman pääoman pieneneminen

35,5 milj. DKK

20,5 milj. DKK

Muut pääomatakaukseen liittyvät sitoumukset

0,9 milj. DKK

0,9 milj. DKK

Combusin siirtoa edeltävään aikaan liittyvät verovaatimukset

Rajaton

6,2 milj. DKK:n maksuvaatimus on esitetty (asia vireillä kansallisessa verotuomioistuimessa).

Entisiin virkamiehiin liittyvät tappiot

Rajaton

Ei vaatimuksia eikä maksuja

Combus Internationalin (Comfort Bus Danmark A/S:n) myyntiin liittyvät tappiot

Rajaton

9,5 milj. DKK (Comfort Bus Denmark A/S u/k:n osinkomaksujen osittainen takaisinmaksu)

Combus A/S:n tilintarkastukseen liittyvät tappiot

Rajaton

Ei vaatimuksia eikä maksuja

Yhteensä

37,1 milj. DKK

| (140) | Kahdesta edeltävästä taulukosta voidaan tehdä seuraava yhteenveto:
  Taulukko 11
  Yhteenveto valtiontuesta







  Toimenpide ja vuosi | Summa
  (miljoonaa DKK) | Huomautus |
| --- | --- | --- | --- |
| Pääomanlisäys, vuonna 1999 | 200 | |
| Pääomalaina, vuonna 1999 | 100 | Mitätöitiin vuonna 2001 |
| Pääomanlisäys, vuonna 2001 | 140 | |
| Takauksien nojalla maksettu yhteissumma, vuonna 2001 | 37,1 | Rajallisten takausten enimmäismäärä oli 58,9 milj. DKK, josta 21,4 milj. DKK on maksettu; rajoittamattomia takauksia on maksettu yhteensä 15,7 milj. DKK. |
| Yhteensä vuonna 1999 | 300 | Ilmaistu reaalimääräisenä vuoden 1999 tasolla |
| Yhteensä vuonna 2001 | 177,1 | Ilmaistu reaalimääräisenä vuoden 2001 tasolla |

(140)

Kahdesta edeltävästä taulukosta voidaan tehdä seuraava yhteenveto:

Taulukko 11

Yhteenveto valtiontuesta

Toimenpide ja vuosi

Summa

(miljoonaa DKK)

Huomautus

Pääomanlisäys, vuonna 1999

200

Pääomalaina, vuonna 1999

100

Mitätöitiin vuonna 2001

Pääomanlisäys, vuonna 2001

140

Takauksien nojalla maksettu yhteissumma, vuonna 2001

37,1

Rajallisten takausten enimmäismäärä oli 58,9 milj. DKK, josta 21,4 milj. DKK on maksettu; rajoittamattomia takauksia on maksettu yhteensä 15,7 milj. DKK.

Yhteensä vuonna 1999

300

Ilmaistu reaalimääräisenä vuoden 1999 tasolla

Yhteensä vuonna 2001

177,1

Ilmaistu reaalimääräisenä vuoden 2001 tasolla

| (141) | Edellä esitetyt summat eroavat hieman sekä alkuperäisen päätöksen taulukon 7 summista että menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen summista. Erot selittyvät sillä, että alkuperäisessä päätöksessä summat oli muutettu vuoden 2001 nettonykyarvoon ja että takausten rahallista arvoa ei ollut laskettu yhdenmukaisesti sen paremmin alkuperäisessä päätöksessä kuin menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessäkään. |
| --- | --- |

(141)

Edellä esitetyt summat eroavat hieman sekä alkuperäisen päätöksen taulukon 7 summista että menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen summista. Erot selittyvät sillä, että alkuperäisessä päätöksessä summat oli muutettu vuoden 2001 nettonykyarvoon ja että takausten rahallista arvoa ei ollut laskettu yhdenmukaisesti sen paremmin alkuperäisessä päätöksessä kuin menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessäkään.

2.1.5   ARRIVAN/COMBUSIN TILANTEEN KEHITTYMINEN YKSITYISTÄMISEN JÄLKEEN

| (142) | Sen jälkeen kun osakkeiden kauppasopimus oli tehty 2 päivänä huhtikuuta 2001 (28), Arriva ryhtyi seuraaviin toimiin:






  — | Combusista tuli kokonaisuudessaan Arrivan tytäryhtiö. |
| --- | --- | --- |

(142)

Sen jälkeen kun osakkeiden kauppasopimus oli tehty 2 päivänä huhtikuuta 2001 (28), Arriva ryhtyi seuraaviin toimiin:

—

Combusista tuli kokonaisuudessaan Arrivan tytäryhtiö.

| — | Huhtikuun 11 päivänä 2001 tehdyn sopimuksen nojalla Arrivan toinen tytäryhtiö Arriva Scandinavia A/S sai haltuunsa Combusin varat ja velat korvaukseksi yhdestä Arriva Scandinavian osakkeesta, jonka nimellisarvo oli 1 000 Tanskan kruunua. Sopimukseen sisältyvät varat ja velat on lueteltu ja määritelty kauppasopimuksessa. Ne käsittävät kaikki Combusin kirjanpidossa sopimuksen tekopäivänä olleet varat ja velat. |
| --- | --- |

—

Huhtikuun 11 päivänä 2001 tehdyn sopimuksen nojalla Arrivan toinen tytäryhtiö Arriva Scandinavia A/S sai haltuunsa Combusin varat ja velat korvaukseksi yhdestä Arriva Scandinavian osakkeesta, jonka nimellisarvo oli 1 000 Tanskan kruunua. Sopimukseen sisältyvät varat ja velat on lueteltu ja määritelty kauppasopimuksessa. Ne käsittävät kaikki Combusin kirjanpidossa sopimuksen tekopäivänä olleet varat ja velat.

| — | Arriva Scandinavia A/S siirsi 1 päivänä toukokuuta 2001 Connexille 50 prosenttia niistä varoista (sopimuksista, linja-autoista ja infrastruktuureista), jotka olivat Combusin omistuksessa myyntihetkellä, 113,9 miljoonan Tanskan kruunun käteishinnalla (ks. yksityiskohtainen kuvaus edellä). |
| --- | --- |

—

Arriva Scandinavia A/S siirsi 1 päivänä toukokuuta 2001 Connexille 50 prosenttia niistä varoista (sopimuksista, linja-autoista ja infrastruktuureista), jotka olivat Combusin omistuksessa myyntihetkellä, 113,9 miljoonan Tanskan kruunun käteishinnalla (ks. yksityiskohtainen kuvaus edellä).

3.   KOMISSION EPÄILYKSET

| (143) | Komissio esitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 121 viisi epäilystä. Ensimmäinen liittyy kysymykseen siitä, olivatko vuosien 1999 ja 2001 rakenneuudistustoimenpiteet kaksi erillistä toimenpidettä vai olisiko niitä arvioitava yhtenä toimenpiteenä. Muut epäilykset liittyvät markkinataloussijoittajaperiaatteeseen sekä vuoden 1994 ja/tai vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla toteutettuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin siltä osin, ovatko ne valtiontukea. |
| --- | --- |

(143)

Komissio esitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 121 viisi epäilystä. Ensimmäinen liittyy kysymykseen siitä, olivatko vuosien 1999 ja 2001 rakenneuudistustoimenpiteet kaksi erillistä toimenpidettä vai olisiko niitä arvioitava yhtenä toimenpiteenä. Muut epäilykset liittyvät markkinataloussijoittajaperiaatteeseen sekä vuoden 1994 ja/tai vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla toteutettuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin siltä osin, ovatko ne valtiontukea.

4.   TANSKAN JA ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

4.1   TANSKAN HALLITUKSEN VASTAUS

| (144) | Tanskan hallituksen huomautukset liittyvät mahdollisuuteen irtisanoa Combusin julkisia palvelusopimuksia, markkinataloussijoittajaperiaatteeseen ja tuen yhteensopivuuteen vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen kanssa. |
| --- | --- |

(144)

Tanskan hallituksen huomautukset liittyvät mahdollisuuteen irtisanoa Combusin julkisia palvelusopimuksia, markkinataloussijoittajaperiaatteeseen ja tuen yhteensopivuuteen vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen kanssa.

4.1.1   COMBUSIN JULKISTEN PALVELUSOPIMUSTEN IRTISANOMINEN

| (145) | Tanskan hallitus katsoo, että toisin kuin komissio totesi päätöksessä menettelyn aloittamisesta, asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan nojalla tehtyjä julkisia palvelusopimuksia ei voida irtisanoa ennen niiden päättymistä. |
| --- | --- |

(145)

Tanskan hallitus katsoo, että toisin kuin komissio totesi päätöksessä menettelyn aloittamisesta, asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan nojalla tehtyjä julkisia palvelusopimuksia ei voida irtisanoa ennen niiden päättymistä.

| (146) | Tanskan hallitus huomauttaa tässä yhteydessä, että komissio oli selvästikin tulkinnut väärin asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan 4 kohtaa menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä. Se kiinnittää komission huomion siihen, että kuten kyseisessä säännöksessä nimenomaisesti todetaan, liikennepalvelu voidaan lopettaa 14 artiklan 4 kohdan nojalla ainoastaan, jos sitä ei koske sopimusjärjestelmä eikä julkisen palvelun velvoite. Combusin tekemiä sopimuksia koski sopimusjärjestelmä, sillä ne olivat tarjouskilpailuissa voitettuja yleisiä sopimuksia. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin vahvisti tämän näkemyksen Combus-tuomion 78 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa. Näin ollen sopimuksia ei voitu irtisanoa 14 artiklan 4 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(146)

Tanskan hallitus huomauttaa tässä yhteydessä, että komissio oli selvästikin tulkinnut väärin asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan 4 kohtaa menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä. Se kiinnittää komission huomion siihen, että kuten kyseisessä säännöksessä nimenomaisesti todetaan, liikennepalvelu voidaan lopettaa 14 artiklan 4 kohdan nojalla ainoastaan, jos sitä ei koske sopimusjärjestelmä eikä julkisen palvelun velvoite. Combusin tekemiä sopimuksia koski sopimusjärjestelmä, sillä ne olivat tarjouskilpailuissa voitettuja yleisiä sopimuksia. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin vahvisti tämän näkemyksen Combus-tuomion 78 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa. Näin ollen sopimuksia ei voitu irtisanoa 14 artiklan 4 kohdan nojalla.

| (147) | Jos Combus kuitenkin olisi keskeyttänyt tai lopettanut tehtyjen liikennöintisopimusten noudattamisen tai yrittänyt irtisanoa ne jollakin muulla tapaa ilman sopimuksissa vahvistettua oikeusperustaa, se olisi Tanskan siviilioikeuden nojalla syyllistynyt sopimuksen rikkomiseen. |
| --- | --- |

(147)

Jos Combus kuitenkin olisi keskeyttänyt tai lopettanut tehtyjen liikennöintisopimusten noudattamisen tai yrittänyt irtisanoa ne jollakin muulla tapaa ilman sopimuksissa vahvistettua oikeusperustaa, se olisi Tanskan siviilioikeuden nojalla syyllistynyt sopimuksen rikkomiseen.

4.1.2   MARKKINATALOUSSIJOITTAJAPERIAATTEEN SOVELTAMINEN

| (148) | Tanskan hallitus katsoo, että sen nyt käsiteltävässä asiassa toteuttamia toimenpiteitä olisi pidettävä sijoituksina, jotka on tehty markkinataloussijoittajaperiaatetta noudattaen. |
| --- | --- |

(148)

Tanskan hallitus katsoo, että sen nyt käsiteltävässä asiassa toteuttamia toimenpiteitä olisi pidettävä sijoituksina, jotka on tehty markkinataloussijoittajaperiaatetta noudattaen.

| (149) | Komissio totesi menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 89, että yksityinen sijoittaja olisi voinut toimia Tanskan valtion tavoin, jos yrityksen rakenneuudistus myynnin varmistamiseksi olisi tullut halvemmaksi kuin sen päästäminen konkurssiin. Tanskan hallitus myöntää vastauksessaan kuitenkin, että nyt käsiteltävässä asiassa konkurssista syntyneet suorat tappiot eivät olisi olleet myynnistä aiheutunutta tappiota suuremmat. |
| --- | --- |

(149)

Komissio totesi menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 89, että yksityinen sijoittaja olisi voinut toimia Tanskan valtion tavoin, jos yrityksen rakenneuudistus myynnin varmistamiseksi olisi tullut halvemmaksi kuin sen päästäminen konkurssiin. Tanskan hallitus myöntää vastauksessaan kuitenkin, että nyt käsiteltävässä asiassa konkurssista syntyneet suorat tappiot eivät olisi olleet myynnistä aiheutunutta tappiota suuremmat.

| (150) | Vaikka myynti olisi näin ollen ollut nimellisarvoisesti konkurssia ”kalliimpaa”, Tanskan hallitus piti kuitenkin myyntiä parempana vaihtoehtona. Se katsoi nimittäin neuvonantajiensa laatiman analyysin perusteella, että Combusin päästäminen konkurssiin olisi todennäköisesti osoittautunut pitkällä aikavälillä kalliimmaksi kuin sen myyminen, kun otetaan huomioon piilevät epäsuorat tappiot ja tuleviin yksityistämisiin kohdistuva vahinko. Tanskan hallitus esittää tämän huomautuksensa perusteeksi konserniarvion Combusin yksityistämistä koskevasta päätöksestä ja väittää, että valtion maine oli välttämätöntä säilyttää tulevien yksityistämisten kannalta. |
| --- | --- |

(150)

Vaikka myynti olisi näin ollen ollut nimellisarvoisesti konkurssia ”kalliimpaa”, Tanskan hallitus piti kuitenkin myyntiä parempana vaihtoehtona. Se katsoi nimittäin neuvonantajiensa laatiman analyysin perusteella, että Combusin päästäminen konkurssiin olisi todennäköisesti osoittautunut pitkällä aikavälillä kalliimmaksi kuin sen myyminen, kun otetaan huomioon piilevät epäsuorat tappiot ja tuleviin yksityistämisiin kohdistuva vahinko. Tanskan hallitus esittää tämän huomautuksensa perusteeksi konserniarvion Combusin yksityistämistä koskevasta päätöksestä ja väittää, että valtion maine oli välttämätöntä säilyttää tulevien yksityistämisten kannalta.

| (151) | Tanskan hallituksen mielestä jäsenvaltioiden sijoituksia ei voida suoraan verrata tavallisen yksityisen sijoittajan sijoituksiin, sillä viimeksi mainittu odottaa yleensä sijoitukselleen tuottoa huomattavasti lyhyemmällä aikavälillä. Tässä yhteydessä se katsoo, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on useassa asiassa todennut, että valtio sijoittajana toimii todennäköisesti samalla tavoin kuin holdingyhtiö tai yksityinen konserni, joka noudattaa pidemmän aikavälin investointipolitiikkaa ottamalla huomioon yleisen tai alakohtaisen yritysstrategian (29). Tanskan hallitus lainaa erityisesti asiassa C-305/89, Italia vastaan komissio, annettua tuomiota (30):
  ”Vaikka yksityisen sijoittajan käyttäytyminen, johon talouspoliittisia päämääriä tavoittelevan julkisoikeudellisen sijoittajan toimenpidettä on verrattava, ei välttämättä tarkoita sellaisen tavallisen sijoittajan käyttäytymistä, joka tekee pääomasijoituksia saadakseen niistä tuottoa jokseenkin lyhyellä aikavälillä, sen on kuitenkin vastattava sellaisen yksityisen holdingyhtiön tai konsernin käyttäytymistä, joka noudattaa kokonaisvaltaista tai alakohtaista rakennepolitiikkaa ja jonka toimintaa ohjaavat pidemmän aikavälin tuotto-odotukset.” |
| --- | --- |

(151)

Tanskan hallituksen mielestä jäsenvaltioiden sijoituksia ei voida suoraan verrata tavallisen yksityisen sijoittajan sijoituksiin, sillä viimeksi mainittu odottaa yleensä sijoitukselleen tuottoa huomattavasti lyhyemmällä aikavälillä. Tässä yhteydessä se katsoo, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on useassa asiassa todennut, että valtio sijoittajana toimii todennäköisesti samalla tavoin kuin holdingyhtiö tai yksityinen konserni, joka noudattaa pidemmän aikavälin investointipolitiikkaa ottamalla huomioon yleisen tai alakohtaisen yritysstrategian (29). Tanskan hallitus lainaa erityisesti asiassa C-305/89, Italia vastaan komissio, annettua tuomiota (30):

”Vaikka yksityisen sijoittajan käyttäytyminen, johon talouspoliittisia päämääriä tavoittelevan julkisoikeudellisen sijoittajan toimenpidettä on verrattava, ei välttämättä tarkoita sellaisen tavallisen sijoittajan käyttäytymistä, joka tekee pääomasijoituksia saadakseen niistä tuottoa jokseenkin lyhyellä aikavälillä, sen on kuitenkin vastattava sellaisen yksityisen holdingyhtiön tai konsernin käyttäytymistä, joka noudattaa kokonaisvaltaista tai alakohtaista rakennepolitiikkaa ja jonka toimintaa ohjaavat pidemmän aikavälin tuotto-odotukset.”

| (152) | Tanskan hallitus väittää, että se noudatti samaista lähestymistapaa arvioidessaan sitä, kannattiko Combus päästää konkurssiin. |
| --- | --- |

(152)

Tanskan hallitus väittää, että se noudatti samaista lähestymistapaa arvioidessaan sitä, kannattiko Combus päästää konkurssiin.

| (153) | Tanskan hallitus pysyy kannassaan, jonka se esitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 86 ja 87 ja joka koski valtion maineen säilyttämistä ja tässä yhteydessä tehtyjä viittauksia asiaan C-303/88, Italia vastaan komissio. |
| --- | --- |

(153)

Tanskan hallitus pysyy kannassaan, jonka se esitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 86 ja 87 ja joka koski valtion maineen säilyttämistä ja tässä yhteydessä tehtyjä viittauksia asiaan C-303/88, Italia vastaan komissio.

| (154) | Tanskan hallitus muistuttaa komission huomauttaneen aiemmin – esimerkiksi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa esittämässään huomautuksessa, jota on lainattu Combus-tuomion 106 kohdan viimeisessä lauseessa – että ”julkisen sektorin kaventaminen edistää yleisesti vapaata kauppaa”. |
| --- | --- |

(154)

Tanskan hallitus muistuttaa komission huomauttaneen aiemmin – esimerkiksi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa esittämässään huomautuksessa, jota on lainattu Combus-tuomion 106 kohdan viimeisessä lauseessa – että ”julkisen sektorin kaventaminen edistää yleisesti vapaata kauppaa”.

| (155) | Tanskan hallituksen mielestä valtion imago yhtiöiden omistajana on näin ollen selvässä yhteydessä julkisten yhtiöiden yksityistämiseen: tulevien yksityistämistoimien onnistuminen ja sitä seuraava kilpailun lisääntyminen ja toimijoiden markkinatilanteen parantuminen kyseisillä markkinoilla kaikkialla EU:ssa voidaan varmistaa ainoastaan siten, että valtiolla on oikeus suojella mainettaan yhtiöiden omistajana sekä vakavasti otettavana ja vastuullisena sijoittajana. |
| --- | --- |

(155)

Tanskan hallituksen mielestä valtion imago yhtiöiden omistajana on näin ollen selvässä yhteydessä julkisten yhtiöiden yksityistämiseen: tulevien yksityistämistoimien onnistuminen ja sitä seuraava kilpailun lisääntyminen ja toimijoiden markkinatilanteen parantuminen kyseisillä markkinoilla kaikkialla EU:ssa voidaan varmistaa ainoastaan siten, että valtiolla on oikeus suojella mainettaan yhtiöiden omistajana sekä vakavasti otettavana ja vastuullisena sijoittajana.

| (156) | Combusin rakenneuudistuksen ja yksityistämisen yhteydessä toteutetut tukitoimenpiteet perustuivat Tanskan hallituksen mielestä suurelta osin valtion maineen säilyttämiseen työnantajana, sijoittajana ja yhtiöiden omistajana. Jos valtio olisi päästänyt Combusin konkurssiin, sillä olisi todennäköisesti ollut kielteisiä vaikutuksia niin Tanskan kuin ulkomaistenkin rahoituslaitosten valtionyhtiöille myöntämiin korkoehtoihin ja muihin lainaehtoihin. |
| --- | --- |

(156)

Combusin rakenneuudistuksen ja yksityistämisen yhteydessä toteutetut tukitoimenpiteet perustuivat Tanskan hallituksen mielestä suurelta osin valtion maineen säilyttämiseen työnantajana, sijoittajana ja yhtiöiden omistajana. Jos valtio olisi päästänyt Combusin konkurssiin, sillä olisi todennäköisesti ollut kielteisiä vaikutuksia niin Tanskan kuin ulkomaistenkin rahoituslaitosten valtionyhtiöille myöntämiin korkoehtoihin ja muihin lainaehtoihin.

| (157) | Tässä yhteydessä Tanskan hallitus selventää, että muutaman viime vuoden aikana Tanska on yksityistänyt useita valtionyhtiöitä ja aikoo jatkaa yksityistämistoimia. Yksi julkiseksi osakeyhtiöksi muutettu yritys, joka on tarkoitus yksityistää Combusin yksityistämisen jälkeen, on Post Danmark A/S (31). Tanskan valtio on vastikään tehnyt ehdollisen sopimuksen 25 prosentin myymisestä kyseisen yrityksen osakkeista. Osakkeista 22 prosenttia myydään Post Investille (osa CVC-konsernia) 1,27 miljardin Tanskan kruunun kauppahintaan (loput 3 prosenttia luovutetaan yrityksen työntekijöille). |
| --- | --- |

(157)

Tässä yhteydessä Tanskan hallitus selventää, että muutaman viime vuoden aikana Tanska on yksityistänyt useita valtionyhtiöitä ja aikoo jatkaa yksityistämistoimia. Yksi julkiseksi osakeyhtiöksi muutettu yritys, joka on tarkoitus yksityistää Combusin yksityistämisen jälkeen, on Post Danmark A/S (31). Tanskan valtio on vastikään tehnyt ehdollisen sopimuksen 25 prosentin myymisestä kyseisen yrityksen osakkeista. Osakkeista 22 prosenttia myydään Post Investille (osa CVC-konsernia) 1,27 miljardin Tanskan kruunun kauppahintaan (loput 3 prosenttia luovutetaan yrityksen työntekijöille).

| (158) | Post Danmarkin virkamiehet ostettiin ulos yrityksestä vuonna 2001 ennen yrityksen muuttamista julkiseksi osakeyhtiöksi ja osittaista yksityistämistä. Post Danmarkilla oli tuolloin noin 30 000 työntekijää, joista noin 11 800 oli virkamiehiä. Virkamiehille ehdotettiin siirtymistä sopimussuhteisiksi toimihenkilöiksi niin, että he säilyttäisivät oikeuden virkamieseläkkeeseen. Ehdotuksen hyväksyi suurin osa eli 96 prosenttia virkamiehistä. Toisin sanoen yli 10 500 virkamiestä päätti siirtyä sopimussuhteisiksi toimihenkilöiksi järjestelyssä, jossa Post Danmark maksoi kullekin virkamiehelle 50 000 Tanskan kruunun kertasumman ennen veroja. Samalla he hyväksyivät laajemman tulkinnan työtehtävistä, joihin heidät voitaisiin siirtää. Noin 650 muuta virkamiestä halusi siirtyä työsopimussuhteeseen ehdoilla, joilla heille taattiin käytännössä virkamiesasemaa muistuttava asema. Tämä järjestely ei edellyttänyt kertakorvauksia. Loput noin 480 virkamiestä halusivat säilyttää valtion virkamiehen asemansa. Heidät siirrettiin näin ollen Post Danmark A/S:n perustamisen jälkeen kyseisen julkisen osakeyhtiön virkamiehiksi. |
| --- | --- |

(158)

Post Danmarkin virkamiehet ostettiin ulos yrityksestä vuonna 2001 ennen yrityksen muuttamista julkiseksi osakeyhtiöksi ja osittaista yksityistämistä. Post Danmarkilla oli tuolloin noin 30 000 työntekijää, joista noin 11 800 oli virkamiehiä. Virkamiehille ehdotettiin siirtymistä sopimussuhteisiksi toimihenkilöiksi niin, että he säilyttäisivät oikeuden virkamieseläkkeeseen. Ehdotuksen hyväksyi suurin osa eli 96 prosenttia virkamiehistä. Toisin sanoen yli 10 500 virkamiestä päätti siirtyä sopimussuhteisiksi toimihenkilöiksi järjestelyssä, jossa Post Danmark maksoi kullekin virkamiehelle 50 000 Tanskan kruunun kertasumman ennen veroja. Samalla he hyväksyivät laajemman tulkinnan työtehtävistä, joihin heidät voitaisiin siirtää. Noin 650 muuta virkamiestä halusi siirtyä työsopimussuhteeseen ehdoilla, joilla heille taattiin käytännössä virkamiesasemaa muistuttava asema. Tämä järjestely ei edellyttänyt kertakorvauksia. Loput noin 480 virkamiestä halusivat säilyttää valtion virkamiehen asemansa. Heidät siirrettiin näin ollen Post Danmark A/S:n perustamisen jälkeen kyseisen julkisen osakeyhtiön virkamiehiksi.

| (159) | Post Danmark A/S:n perustamisen yhteydessä tehtiin noin 1,7 miljardin Tanskan kruunun (verojen jälkeen 1,190 miljardin Tanskan kruunun) yhtiöpääomavaraus valtiolle maksettavaa vakuutusmatemaattisesti laskettua kertasummaa varten; valtiolle suoritettavan maksun tarkoituksena oli pienentää tulevia vuosittaisia eläkemaksuja 20 prosentista 12 prosenttiin niiden entisten ja nykyisten virkamiesten palkoista, joille yritys oli edelleen velvollinen maksamaan muun muassa eläkemaksuja. Maksu suoritettiin vuonna 2002. Tällä tavoin varmistettiin entisten virkamiesten ja nykyisten sopimussuhteisten toimihenkilöiden välinen tasavertainen eläkekohtelu. |
| --- | --- |

(159)

Post Danmark A/S:n perustamisen yhteydessä tehtiin noin 1,7 miljardin Tanskan kruunun (verojen jälkeen 1,190 miljardin Tanskan kruunun) yhtiöpääomavaraus valtiolle maksettavaa vakuutusmatemaattisesti laskettua kertasummaa varten; valtiolle suoritettavan maksun tarkoituksena oli pienentää tulevia vuosittaisia eläkemaksuja 20 prosentista 12 prosenttiin niiden entisten ja nykyisten virkamiesten palkoista, joille yritys oli edelleen velvollinen maksamaan muun muassa eläkemaksuja. Maksu suoritettiin vuonna 2002. Tällä tavoin varmistettiin entisten virkamiesten ja nykyisten sopimussuhteisten toimihenkilöiden välinen tasavertainen eläkekohtelu.

| (160) | Tanskan hallitus katsoo, että jos Tanskan valtio olisi päästänyt Combusin konkurssiin, hallituksella olisi ollut huomattavasti heikompi asema Post Danmarkin virkamiesten kanssa käytävissä neuvotteluissa ja neuvottelut olisivat tulleet huomattavasti kalliimmiksi, sillä konkurssi olisi johtanut niiden virkamiesten massatyöttömyyteen, jotka olivat luopuneet virkamiesasemastaan ennen Combusin yksityistämistä. |
| --- | --- |

(160)

Tanskan hallitus katsoo, että jos Tanskan valtio olisi päästänyt Combusin konkurssiin, hallituksella olisi ollut huomattavasti heikompi asema Post Danmarkin virkamiesten kanssa käytävissä neuvotteluissa ja neuvottelut olisivat tulleet huomattavasti kalliimmiksi, sillä konkurssi olisi johtanut niiden virkamiesten massatyöttömyyteen, jotka olivat luopuneet virkamiesasemastaan ennen Combusin yksityistämistä.

| (161) | Tässä yhteydessä Tanskan hallitus korostaa, että virkamiesasema tarkoittaa sitä, että yksittäisen virkamiehen työpaikka on käytännössä taattu eläkeikään saakka, jonka jälkeen hänellä on oikeus elinikäiseen eläkkeeseen. Näistä oikeuksista joudutaan luopumaan, kun virkamiesasema vaihtuu sopimussuhteisen toimihenkilön asemaan. Virkamiehet saattavat pitää valtionyhtiöiden siirtämistä yksityiseen omistukseen perusteettomana ja irtisanoutua sen johdosta. Tällöin yksittäiselle virkamiehelle on maksettava varsin suuri korvaus. |
| --- | --- |

(161)

Tässä yhteydessä Tanskan hallitus korostaa, että virkamiesasema tarkoittaa sitä, että yksittäisen virkamiehen työpaikka on käytännössä taattu eläkeikään saakka, jonka jälkeen hänellä on oikeus elinikäiseen eläkkeeseen. Näistä oikeuksista joudutaan luopumaan, kun virkamiesasema vaihtuu sopimussuhteisen toimihenkilön asemaan. Virkamiehet saattavat pitää valtionyhtiöiden siirtämistä yksityiseen omistukseen perusteettomana ja irtisanoutua sen johdosta. Tällöin yksittäiselle virkamiehelle on maksettava varsin suuri korvaus.

| (162) | Näin ollen Tanskalle oli taloudellisessa mielessä erittäin tärkeää päästä ennen valtionyhtiöiden yksityistämistä kaikkien virkamiesten kanssa sopimukseen siirtymisestä sopimussuhteiseksi toimihenkilöksi kohtuullista korvausta vastaan. |
| --- | --- |

(162)

Näin ollen Tanskalle oli taloudellisessa mielessä erittäin tärkeää päästä ennen valtionyhtiöiden yksityistämistä kaikkien virkamiesten kanssa sopimukseen siirtymisestä sopimussuhteiseksi toimihenkilöksi kohtuullista korvausta vastaan.

| (163) | Tanskan hallitus katsoo, että virkamiesten vaatiman korvauksen suuruus riippuu suurelta osin siitä, katsovatko he työpaikkansa olevan turvattu sen jälkeen, kun he ovat siirtyneet sopimussuhteisiksi toimihenkilöiksi. Jos valtio olisi jättänyt entisiä virkamiehiä pulaan päästämällä yrityksen konkurssiin pian sen jälkeen, kun heidän kanssaan oli tehty sopimukset sopimussuhteisiksi toimihenkilöiksi siirtymisestä, tämä olisi todennäköisesti vaikuttanut niin, että kaikki tulevaisuudessa samanlaiseen tilanteeseen joutuvat virkamiehet vaatisivat huomattavasti suurempaa korvausta ennen kuin luopuvat virkamiesasemastaan. |
| --- | --- |

(163)

Tanskan hallitus katsoo, että virkamiesten vaatiman korvauksen suuruus riippuu suurelta osin siitä, katsovatko he työpaikkansa olevan turvattu sen jälkeen, kun he ovat siirtyneet sopimussuhteisiksi toimihenkilöiksi. Jos valtio olisi jättänyt entisiä virkamiehiä pulaan päästämällä yrityksen konkurssiin pian sen jälkeen, kun heidän kanssaan oli tehty sopimukset sopimussuhteisiksi toimihenkilöiksi siirtymisestä, tämä olisi todennäköisesti vaikuttanut niin, että kaikki tulevaisuudessa samanlaiseen tilanteeseen joutuvat virkamiehet vaatisivat huomattavasti suurempaa korvausta ennen kuin luopuvat virkamiesasemastaan.

| (164) | Tanskan hallitus mainitsee tässä yhteydessä esimerkkinä myös tiettyjen Banedanmarkin (32) osien myynnin. Banedanmarkin neuvoa-antava yksikkö myytiin WS Atkins International Limitedille 1 päivänä heinäkuuta 2001 (33). Käteismyyntihinta oli 70 miljoonaa Tanskan kruunua. Kauppahinnan lisäksi valtio sai käteisrahana noin 35 miljoonaa Tanskan kruunua. |
| --- | --- |

(164)

Tanskan hallitus mainitsee tässä yhteydessä esimerkkinä myös tiettyjen Banedanmarkin (32) osien myynnin. Banedanmarkin neuvoa-antava yksikkö myytiin WS Atkins International Limitedille 1 päivänä heinäkuuta 2001 (33). Käteismyyntihinta oli 70 miljoonaa Tanskan kruunua. Kauppahinnan lisäksi valtio sai käteisrahana noin 35 miljoonaa Tanskan kruunua.

| (165) | Banedanmarkin neuvoa-antavassa yksikössä työskenteli 326 työntekijää, joista 66 oli virkamiehiä. Yksikön siirron yhteydessä virkamiehet jäivät lähtökohtaisesti virkamiehiksi Banedanmarkiin, sillä heillä ei virkamiesasemansa vuoksi ollut velvoitetta siirtyä uuden työnantajan palvelukseen. Virkamiesten oli kuitenkin mahdollista saada komennus ostajalle heidän niin halutessaan. |
| --- | --- |

(165)

Banedanmarkin neuvoa-antavassa yksikössä työskenteli 326 työntekijää, joista 66 oli virkamiehiä. Yksikön siirron yhteydessä virkamiehet jäivät lähtökohtaisesti virkamiehiksi Banedanmarkiin, sillä heillä ei virkamiesasemansa vuoksi ollut velvoitetta siirtyä uuden työnantajan palvelukseen. Virkamiesten oli kuitenkin mahdollista saada komennus ostajalle heidän niin halutessaan.

| (166) | Banedanmark tarjosi erorahana 15 kuukauden palkkaa niille virkamiehille, jotka halusivat siirtyä sopimussuhteisiksi toimihenkilöiksi ostajalle. Tarjous heidän ostamisekseen ulos yrityksestä oli voimassa vuoden verran siirrosta. Virkamiesten ulosostamisen kustannukset, jotka oli tarkoitus kattaa myyntivoitolla, olisivat voineet nousta 23 miljoonaan Tanskan kruunuun, jos kaikki virkamiehet olisivat siirtyneet sopimussuhteisiksi toimihenkilöiksi. |
| --- | --- |

(166)

Banedanmark tarjosi erorahana 15 kuukauden palkkaa niille virkamiehille, jotka halusivat siirtyä sopimussuhteisiksi toimihenkilöiksi ostajalle. Tarjous heidän ostamisekseen ulos yrityksestä oli voimassa vuoden verran siirrosta. Virkamiesten ulosostamisen kustannukset, jotka oli tarkoitus kattaa myyntivoitolla, olisivat voineet nousta 23 miljoonaan Tanskan kruunuun, jos kaikki virkamiehet olisivat siirtyneet sopimussuhteisiksi toimihenkilöiksi.

| (167) | Tanskan tarkoituksena on tällä hetkellä myydä koko Banedanmarkin rakennustekninen yksikkö (34). Yksikön liikevaihto oli vuonna 2004 noin 1,3 miljoonaa Tanskan kruunua ja sen palveluksessa työskenteli kyseisen vuoden lopussa noin 1 470 henkilöä, joista 740 oli virkamiehiä. Jos yksikkö myydään, virkamiesten ei tarvitse siirtyä ostajan palvelukseen, joten heidän tilanteeseensa on löydettävä jokin muu ratkaisu, kuten yksityistämisissä yleensä. |
| --- | --- |

(167)

Tanskan tarkoituksena on tällä hetkellä myydä koko Banedanmarkin rakennustekninen yksikkö (34). Yksikön liikevaihto oli vuonna 2004 noin 1,3 miljoonaa Tanskan kruunua ja sen palveluksessa työskenteli kyseisen vuoden lopussa noin 1 470 henkilöä, joista 740 oli virkamiehiä. Jos yksikkö myydään, virkamiesten ei tarvitse siirtyä ostajan palvelukseen, joten heidän tilanteeseensa on löydettävä jokin muu ratkaisu, kuten yksityistämisissä yleensä.

| (168) | Toinen suunnitelmissa oleva yksityistäminen koskee tanskalaisen rautatieyhtiön DSB:n myyntiä. DSB on julkinen osakeyhtiö, joka tarjoaa julkisena palveluna matkustajaliikennettä Tanskan valtion kanssa tehdyn liikennöintisopimuksen perusteella. Noin puolet yhtiön 8 500 työntekijästä on virkamiehiä. DSB:n yksityistäminen tarkoittaisi kaikkien virkamiesten siirtämistä sopimussuhteisiksi toimihenkilöiksi. |
| --- | --- |

(168)

Toinen suunnitelmissa oleva yksityistäminen koskee tanskalaisen rautatieyhtiön DSB:n myyntiä. DSB on julkinen osakeyhtiö, joka tarjoaa julkisena palveluna matkustajaliikennettä Tanskan valtion kanssa tehdyn liikennöintisopimuksen perusteella. Noin puolet yhtiön 8 500 työntekijästä on virkamiehiä. DSB:n yksityistäminen tarkoittaisi kaikkien virkamiesten siirtämistä sopimussuhteisiksi toimihenkilöiksi.

| (169) | Tanska katsoo, että jos valtio olisi päästänyt Combusin konkurssiin maksettuaan virkamiehille korvaukset siirtymisestä sopimussuhteisiksi toimihenkilöiksi, tulevien yksityistämisten yhteydessä virkamiehiä olisi ollut mahdotonta saada suostumaan sopimussuhteeseen virkamiesaseman sijasta. |
| --- | --- |

(169)

Tanska katsoo, että jos valtio olisi päästänyt Combusin konkurssiin maksettuaan virkamiehille korvaukset siirtymisestä sopimussuhteisiksi toimihenkilöiksi, tulevien yksityistämisten yhteydessä virkamiehiä olisi ollut mahdotonta saada suostumaan sopimussuhteeseen virkamiesaseman sijasta.

| (170) | Näin ollen valtio ei enää olisi pystynyt yksityistämään valtionyhtiöitä, joissa työskentelee virkamiehiä, tai mahdollisuudet siihen olisivat olleet huomattavasti aiempaa heikommat. Tanska katsoo, että Combusin konkurssi olisi pahimmassa tapauksessa heikentänyt valtion uskottavuutta ja virkamiehet olisivat sen johdosta vaatineet parempia ehtoja sopimussuhteisiksi toimihenkilöiksi siirtymiselle ja virkamiesoikeuksista luopumiselle huomattavasti suurempien korvausten muodossa. Jos esimerkiksi Post Danmarkin virkamiehille maksettu korvaus olisi ollut kaksi kertaa suurempi, Tanskan valtion kustannukset olisivat olleet 500 miljoonaa Tanskan kruunua suuremmat. |
| --- | --- |

(170)

Näin ollen valtio ei enää olisi pystynyt yksityistämään valtionyhtiöitä, joissa työskentelee virkamiehiä, tai mahdollisuudet siihen olisivat olleet huomattavasti aiempaa heikommat. Tanska katsoo, että Combusin konkurssi olisi pahimmassa tapauksessa heikentänyt valtion uskottavuutta ja virkamiehet olisivat sen johdosta vaatineet parempia ehtoja sopimussuhteisiksi toimihenkilöiksi siirtymiselle ja virkamiesoikeuksista luopumiselle huomattavasti suurempien korvausten muodossa. Jos esimerkiksi Post Danmarkin virkamiehille maksettu korvaus olisi ollut kaksi kertaa suurempi, Tanskan valtion kustannukset olisivat olleet 500 miljoonaa Tanskan kruunua suuremmat.

| (171) | Tanskan hallitus huomauttaa tässä yhteydessä lisäksi, että se oli jo aiemmin päästänyt konkurssiin yrityksen, joka oli vähän aiemmin muutettu julkiseksi osakeyhtiöksi. Kyseessä on Statens Konfektion, joka muutettiin julkiseksi osakeyhtiöksi vuonna 1992. Ennen muutosta kaikille virkamiehille tarjottiin siirtymistä sopimussuhteiseksi toimihenkilöksi rahallista korvausta vastaan. Kun yhtiön suurin asiakas Tanskan puolustusvoimat päätti tämän jälkeen kilpailuttaa hankintasopimuksensa, yrityksen liiketoimintapohja katosi ja se joutui konkurssiin vuonna 1992. Tanskan hallitus joutui toimintansa vuoksi kovan arvostelun kohteeksi myös sopimussuhteisten toimihenkilöiden taholta. |
| --- | --- |

(171)

Tanskan hallitus huomauttaa tässä yhteydessä lisäksi, että se oli jo aiemmin päästänyt konkurssiin yrityksen, joka oli vähän aiemmin muutettu julkiseksi osakeyhtiöksi. Kyseessä on Statens Konfektion, joka muutettiin julkiseksi osakeyhtiöksi vuonna 1992. Ennen muutosta kaikille virkamiehille tarjottiin siirtymistä sopimussuhteiseksi toimihenkilöksi rahallista korvausta vastaan. Kun yhtiön suurin asiakas Tanskan puolustusvoimat päätti tämän jälkeen kilpailuttaa hankintasopimuksensa, yrityksen liiketoimintapohja katosi ja se joutui konkurssiin vuonna 1992. Tanskan hallitus joutui toimintansa vuoksi kovan arvostelun kohteeksi myös sopimussuhteisten toimihenkilöiden taholta.

| (172) | Tanskan hallitus katsoo, että Statens Konfektionin tapauksen perusteella sillä ei ollut vaihtoehtoja Combusin myynnille, sillä uudella konkurssilla olisi ollut kohtalokkaita vaikutuksia tulevien yksityistämisten ja niitä edeltävien virkamiesten kanssa käytävien neuvottelujen kannalta. |
| --- | --- |

(172)

Tanskan hallitus katsoo, että Statens Konfektionin tapauksen perusteella sillä ei ollut vaihtoehtoja Combusin myynnille, sillä uudella konkurssilla olisi ollut kohtalokkaita vaikutuksia tulevien yksityistämisten ja niitä edeltävien virkamiesten kanssa käytävien neuvottelujen kannalta.

| (173) | Tanskan hallitus selittää lisäksi, että jos virkamiehiä ei ole mahdollista siirtää yksityistämisen yhteydessä sopimussuhteisiksi toimihenkilöiksi, ainoaksi vaihtoehdoksi jää usein virkamiesten irtisanominen, sillä heille ei olisi mahdollista tarjota kyseiseltä alalta muuta työtä, jonka he olisivat velvollisia ottamaan vastaan. On arvioitu, että yhden virkamiehen irtisanominen Post Danmarkin osakkeiden myynnin yhteydessä maksaisi 2 miljoonaa Tanskan kruunua. Näin suuret virkamieskohtaiset kustannukset tulevien yksityistämisten yhteydessä romuttaisivat valtion yksityistämissuunnitelmat ja tekisivät yksityistämisestä taloudellisesti kannattamatonta. On selvää, että nämä valtiolle koituvat kustannukset olisivat huomattavasti Combusiin tehtyjä pääomasijoituksia suuremmat. |
| --- | --- |

(173)

Tanskan hallitus selittää lisäksi, että jos virkamiehiä ei ole mahdollista siirtää yksityistämisen yhteydessä sopimussuhteisiksi toimihenkilöiksi, ainoaksi vaihtoehdoksi jää usein virkamiesten irtisanominen, sillä heille ei olisi mahdollista tarjota kyseiseltä alalta muuta työtä, jonka he olisivat velvollisia ottamaan vastaan. On arvioitu, että yhden virkamiehen irtisanominen Post Danmarkin osakkeiden myynnin yhteydessä maksaisi 2 miljoonaa Tanskan kruunua. Näin suuret virkamieskohtaiset kustannukset tulevien yksityistämisten yhteydessä romuttaisivat valtion yksityistämissuunnitelmat ja tekisivät yksityistämisestä taloudellisesti kannattamatonta. On selvää, että nämä valtiolle koituvat kustannukset olisivat huomattavasti Combusiin tehtyjä pääomasijoituksia suuremmat.

| (174) | Sen lisäksi, mitä Tanska totesi virkamiesten aseman muuttamisesta sopimussuhteisten toimihenkilöiden asemaksi yhtiöiden yksityistämisen yhteydessä, se katsoo, että Combusin konkurssi olisi heikentänyt valtion mainetta vastuullisena sijoittajana ja että sillä olisi ollut kielteisiä vaikutuksia kaikkeen valtion taloudelliseen toimintaan ja tuleviin sijoitusmahdollisuuksiin. Tanskan hallitus katsoo erityisesti, että konkurssilla olisi ollut kielteisiä vaikutuksia muille valtionyhtiöille tarjottuihin korkoehtoihin ja muihin lainaehtoihin. |
| --- | --- |

(174)

Sen lisäksi, mitä Tanska totesi virkamiesten aseman muuttamisesta sopimussuhteisten toimihenkilöiden asemaksi yhtiöiden yksityistämisen yhteydessä, se katsoo, että Combusin konkurssi olisi heikentänyt valtion mainetta vastuullisena sijoittajana ja että sillä olisi ollut kielteisiä vaikutuksia kaikkeen valtion taloudelliseen toimintaan ja tuleviin sijoitusmahdollisuuksiin. Tanskan hallitus katsoo erityisesti, että konkurssilla olisi ollut kielteisiä vaikutuksia muille valtionyhtiöille tarjottuihin korkoehtoihin ja muihin lainaehtoihin.

| (175) | Tanskan hallitus päättelee siis, ettei valtio olisi toiminut vastuullisen ja luotettavan sijoittajan tavoin, jos se olisi päästänyt Combusin konkurssiin etenkin, kun otetaan huomioon virkamiehiin liittyvä erityinen ongelma. |
| --- | --- |

(175)

Tanskan hallitus päättelee siis, ettei valtio olisi toiminut vastuullisen ja luotettavan sijoittajan tavoin, jos se olisi päästänyt Combusin konkurssiin etenkin, kun otetaan huomioon virkamiehiin liittyvä erityinen ongelma.

| (176) | Komissio totesi menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 88, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hyväksyy valtion maineen perusteeksi pääomasijoitukselle ainoastaan, jos yrityksen ennakoidaan olevan riittävän kannattava, jotta samassa tilanteessa oleva yksityinen sijoittaja ottaisi samassa tilanteessa riskin toteuttaa pääomasijoitus. Tanskan hallitus huomauttaa tästä kohdasta, että Arriva otti kyseisen riskin ostaessaan Combusin. |
| --- | --- |

(176)

Komissio totesi menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 88, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hyväksyy valtion maineen perusteeksi pääomasijoitukselle ainoastaan, jos yrityksen ennakoidaan olevan riittävän kannattava, jotta samassa tilanteessa oleva yksityinen sijoittaja ottaisi samassa tilanteessa riskin toteuttaa pääomasijoitus. Tanskan hallitus huomauttaa tästä kohdasta, että Arriva otti kyseisen riskin ostaessaan Combusin.

4.1.3   YHDENMUKAISUUS VUODEN 1999 RAKENNEUUDISTUSSUUNTAVIIVOJEN KANSSA

| (177) | Tanskan hallitus katsoo, että riitautetut toimenpiteet täyttävät kaikki vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoissa asetetut ehdot. Seuraavassa osuudessa esitetään Tanskan hallituksen huomautukset kohdista, joista komissio esitti epäilyksensä muodollisen menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessään. |
| --- | --- |

(177)

Tanskan hallitus katsoo, että riitautetut toimenpiteet täyttävät kaikki vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoissa asetetut ehdot. Seuraavassa osuudessa esitetään Tanskan hallituksen huomautukset kohdista, joista komissio esitti epäilyksensä muodollisen menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessään.

| (178) | Tanskan hallitus vastaa kysymykseen siitä, ovatko vuosina 1999 ja 2001 toteutetut tukitoimenpiteet yksi toimenpide vai kaksi erillistä toimenpidettä, ja vakuuttaa, että toimenpiteet liittyivät toisiinsa läheisesti niin ajallisesti kuin tarkoitukseltaankin, joten niitä on pidettävä yhtenä tukitoimenpiteenä. Näin ollen toimenpiteeseen olisi sovellettava vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoja. Tanska esittää useita väitteitä näkemyksensä perustaksi. |
| --- | --- |

(178)

Tanskan hallitus vastaa kysymykseen siitä, ovatko vuosina 1999 ja 2001 toteutetut tukitoimenpiteet yksi toimenpide vai kaksi erillistä toimenpidettä, ja vakuuttaa, että toimenpiteet liittyivät toisiinsa läheisesti niin ajallisesti kuin tarkoitukseltaankin, joten niitä on pidettävä yhtenä tukitoimenpiteenä. Näin ollen toimenpiteeseen olisi sovellettava vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoja. Tanska esittää useita väitteitä näkemyksensä perustaksi.

| (179) | Tanskan hallitus huomauttaa tässä yhteydessä, että komissio totesi alkuperäisen päätöksen 3.4.6 kohdassa tuen ainutkertaisuudesta seuraavaa:
  ”Combusin tapauksessa Tanskan hallituksen tekemien pääomasijoitusten aikajärjestys ja tarkoitus sekä Combusin tilanne viittaavat siihen, että kyseisiä kahta toimenpidettä olisi pidettävä osana jatkuvaa rakenneuudistusprosessia. Etenkin ensimmäisen, vuonna 1999 tehdyn pääomasijoituksen tarkoituksena oli keventää yrityksen velkataakkaa, joka johtui edeltävien vuosien suurista tappioista. Myös kuljettajien työsopimuksia oli pyritty muuttamaan. Ilmeisenä tarkoituksena oli yrityksen yksityistäminen, joka on rakenneuudistusstrategian päämäärä.” |
| --- | --- |

(179)

Tanskan hallitus huomauttaa tässä yhteydessä, että komissio totesi alkuperäisen päätöksen 3.4.6 kohdassa tuen ainutkertaisuudesta seuraavaa:

”Combusin tapauksessa Tanskan hallituksen tekemien pääomasijoitusten aikajärjestys ja tarkoitus sekä Combusin tilanne viittaavat siihen, että kyseisiä kahta toimenpidettä olisi pidettävä osana jatkuvaa rakenneuudistusprosessia. Etenkin ensimmäisen, vuonna 1999 tehdyn pääomasijoituksen tarkoituksena oli keventää yrityksen velkataakkaa, joka johtui edeltävien vuosien suurista tappioista. Myös kuljettajien työsopimuksia oli pyritty muuttamaan. Ilmeisenä tarkoituksena oli yrityksen yksityistäminen, joka on rakenneuudistusstrategian päämäärä.”

| (180) | Komissio pysyi kannassaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle toimittamansa kantajan vastauksen 50 ja 54 kohdassa. Tanskan hallitus haluaa tässä yhteydessä huomauttaa, että komission arvio toimenpiteen ainutkertaisuudesta ei näytä antaneen aihetta kritiikkiin Combus-tuomiossa (35). |
| --- | --- |

(180)

Komissio pysyi kannassaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle toimittamansa kantajan vastauksen 50 ja 54 kohdassa. Tanskan hallitus haluaa tässä yhteydessä huomauttaa, että komission arvio toimenpiteen ainutkertaisuudesta ei näytä antaneen aihetta kritiikkiin Combus-tuomiossa (35).

| (181) | Tanskan hallitus muistuttaa, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi asiassa T-11/95, BP Chemicals (36), että arvioitaessa, onko maksuja järkevää erottaa toisistaan, on otettava huomioon pääomasijoitusten aikajärjestys, niiden tarkoitus ja yhtiön tilanne silloin, kun kunkin pääomasijoituksen tekemisestä päätettiin. |
| --- | --- |

(181)

Tanskan hallitus muistuttaa, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi asiassa T-11/95, BP Chemicals (36), että arvioitaessa, onko maksuja järkevää erottaa toisistaan, on otettava huomioon pääomasijoitusten aikajärjestys, niiden tarkoitus ja yhtiön tilanne silloin, kun kunkin pääomasijoituksen tekemisestä päätettiin.

| (182) | Kyseisten toimenpiteiden tarkoitus oli sama. Combusin uudelleenjärjestelyä ja osakekannan myyntiä koskeva poliittinen sopimus tehtiin 26 päivänä marraskuuta 1998, jolloin hallitus pääsi opposition kanssa sopuun vuoden 1999 talousarviosta. Valtiovarainvaliokunnan 27 päivänä toukokuuta 1999 tekemässä lakialoitteessa todettiin nimenomaisesti, että vuoden 1999 pääomasijoituksen tarkoitus oli toteuttaa Combusin uudelleenjärjestely ennen osakkeiden myyntiä eli koko yrityksen yksityistämistä. |
| --- | --- |

(182)

Kyseisten toimenpiteiden tarkoitus oli sama. Combusin uudelleenjärjestelyä ja osakekannan myyntiä koskeva poliittinen sopimus tehtiin 26 päivänä marraskuuta 1998, jolloin hallitus pääsi opposition kanssa sopuun vuoden 1999 talousarviosta. Valtiovarainvaliokunnan 27 päivänä toukokuuta 1999 tekemässä lakialoitteessa todettiin nimenomaisesti, että vuoden 1999 pääomasijoituksen tarkoitus oli toteuttaa Combusin uudelleenjärjestely ennen osakkeiden myyntiä eli koko yrityksen yksityistämistä.

| (183) | Yksityistämistä edeltävä uudelleenjärjestely oli tarpeen siksi, että yrityksen taloudellinen tilanne oli huonontunut merkittävästi. Näin vahvistettiin, että Combusin oma pääoma 31 päivänä joulukuuta 1999 olisi noin 47 miljoonaa Tanskan kruunua, jota olisi tarkasteltava suhteessa yrityksen velkojien asettamaan vähintään 125 miljoonan Tanskan kruunun pääomavaatimukseen. |
| --- | --- |

(183)

Yksityistämistä edeltävä uudelleenjärjestely oli tarpeen siksi, että yrityksen taloudellinen tilanne oli huonontunut merkittävästi. Näin vahvistettiin, että Combusin oma pääoma 31 päivänä joulukuuta 1999 olisi noin 47 miljoonaa Tanskan kruunua, jota olisi tarkasteltava suhteessa yrityksen velkojien asettamaan vähintään 125 miljoonan Tanskan kruunun pääomavaatimukseen.

| (184) | Poliittinen sopimus yksityistämisestä saataisiin näin ollen aikaan ainoastaan, jos Tanskan hallitus varmistaisi, että Combusilla oli riittävä pääomapohja toiminnan jatkamiseksi ennen ostajan löytymistä. |
| --- | --- |

(184)

Poliittinen sopimus yksityistämisestä saataisiin näin ollen aikaan ainoastaan, jos Tanskan hallitus varmistaisi, että Combusilla oli riittävä pääomapohja toiminnan jatkamiseksi ennen ostajan löytymistä.

| (185) | Vuoden 2001 tuen tarkoitus oli täysin sama kuin vuoden 1999 pääomasijoituksen tarkoitus. Vuonna 2000 löydettiin mahdollinen ostaja, ja Combusin koko osakekannan myymiseen tähtäävien taloudellisten toimien viimeinen vaihe käsitti vuoden 1999 pääomalainan mitätöinnin ja takauksien antamisen. Vuoden 2001 tukitoimenpide oli näin ollen viimeinen vaihe yrityksen myyntimahdollisuuksien parantamisessa. |
| --- | --- |

(185)

Vuoden 2001 tuen tarkoitus oli täysin sama kuin vuoden 1999 pääomasijoituksen tarkoitus. Vuonna 2000 löydettiin mahdollinen ostaja, ja Combusin koko osakekannan myymiseen tähtäävien taloudellisten toimien viimeinen vaihe käsitti vuoden 1999 pääomalainan mitätöinnin ja takauksien antamisen. Vuoden 2001 tukitoimenpide oli näin ollen viimeinen vaihe yrityksen myyntimahdollisuuksien parantamisessa.

| (186) | Näiden kahden toimenpiteen tarkoitus oli siis täysin sama: parantaa Combusin myyntimahdollisuuksia, jotta se voitaisiin yksityistää. Vuosien 1999 ja 2001 toimenpiteiden välillä oli siten suora ja ilmeinen yhteys niin oikeudellisesti, rahoituksellisesti kuin loogisestikin. |
| --- | --- |

(186)

Näiden kahden toimenpiteen tarkoitus oli siis täysin sama: parantaa Combusin myyntimahdollisuuksia, jotta se voitaisiin yksityistää. Vuosien 1999 ja 2001 toimenpiteiden välillä oli siten suora ja ilmeinen yhteys niin oikeudellisesti, rahoituksellisesti kuin loogisestikin.

| (187) | Kyseisellä kahdella toimenpiteellä on läheinen ajallinen yhteys. Valtiovarainvaliokunnan 27 päivänä toukokuuta 1999 tekemä lakialoite hyväksyttiin sen jälkeen, kun poliittinen sopimus Combusin yksityistämisestä oli tehty. Tanskan hallitus teki sen nojalla yhteensä 300 miljoonan Tanskan kruunun suuruisen pääomasijoituksen, josta 100 miljoonaa Tanskan kruunua oli pääomalainaa. Pääomalainasta tehtiin lainasopimus 30 päivänä toukokuuta 1999. |
| --- | --- |

(187)

Kyseisellä kahdella toimenpiteellä on läheinen ajallinen yhteys. Valtiovarainvaliokunnan 27 päivänä toukokuuta 1999 tekemä lakialoite hyväksyttiin sen jälkeen, kun poliittinen sopimus Combusin yksityistämisestä oli tehty. Tanskan hallitus teki sen nojalla yhteensä 300 miljoonan Tanskan kruunun suuruisen pääomasijoituksen, josta 100 miljoonaa Tanskan kruunua oli pääomalainaa. Pääomalainasta tehtiin lainasopimus 30 päivänä toukokuuta 1999.

| (188) | Vuoden 2000 joulukuun 13 päivänä hyväksytyssä valtiovarainvaliokunnan lakialoitteessa liikenneministeriö valtuutettiin myymään Tanskan omistuksessa olevan julkisen osakeyhtiön Combusin koko osakekanta. |
| --- | --- |

(188)

Vuoden 2000 joulukuun 13 päivänä hyväksytyssä valtiovarainvaliokunnan lakialoitteessa liikenneministeriö valtuutettiin myymään Tanskan omistuksessa olevan julkisen osakeyhtiön Combusin koko osakekanta.

| (189) | Liikenneministeriö valtuutettiin lisäksi antamaan ostajille joitakin takauksia kauppasopimuksen päättämisen yhteydessä. Lakialoitteessa mainitut takaukset olivat osa 15 päivänä tammikuuta 2001 tehtyä kauppasopimusta. Tanskan parlamentin valtiovarainvaliokunnalle ilmoitettiin näistä takauksista 25 päivänä kesäkuuta 2002 hyväksytyssä lakialoitteessa nro 190. |
| --- | --- |

(189)

Liikenneministeriö valtuutettiin lisäksi antamaan ostajille joitakin takauksia kauppasopimuksen päättämisen yhteydessä. Lakialoitteessa mainitut takaukset olivat osa 15 päivänä tammikuuta 2001 tehtyä kauppasopimusta. Tanskan parlamentin valtiovarainvaliokunnalle ilmoitettiin näistä takauksista 25 päivänä kesäkuuta 2002 hyväksytyssä lakialoitteessa nro 190.

| (190) | Combus myytiin hieman yli 18 kuukautta sen jälkeen, kun päätös ensimmäisestä pääomasijoituksesta oli tehty. Kun otetaan huomioon yrityksen koko ja sen merkitys Tanskan valtiolle sekä monimutkainen prosessi, joka on käytävä läpi muun muassa tarjouksien saamiseksi kiinnostuneilta asiakkailta, Tanskan hallitus katsoo, että mainitut kaksi pääomasijoitusta olivat niin läheisessä ajallisessa yhteydessä toisiinsa, että kyseessä on epäilemättä yksi ja sama tukitoimenpide. |
| --- | --- |

(190)

Combus myytiin hieman yli 18 kuukautta sen jälkeen, kun päätös ensimmäisestä pääomasijoituksesta oli tehty. Kun otetaan huomioon yrityksen koko ja sen merkitys Tanskan valtiolle sekä monimutkainen prosessi, joka on käytävä läpi muun muassa tarjouksien saamiseksi kiinnostuneilta asiakkailta, Tanskan hallitus katsoo, että mainitut kaksi pääomasijoitusta olivat niin läheisessä ajallisessa yhteydessä toisiinsa, että kyseessä on epäilemättä yksi ja sama tukitoimenpide.

| (191) | Tanskan hallituksen mielestä merkityksellistä on, että tukitoimenpiteen toteuttamisesta vuonna 2001 tehdyn päätöksen päivämäärä määräytyi täysin sen perusteella, missä vaiheessa Tanskan hallituksella oli riittävät tiedot muun muassa myyntiin liittyvän pääomasijoituksen ja takausten määrän arvioimiseksi. Vuoden 2001 tukitoimenpiteiden toteuttamisen päivämäärä riippui siten täysin myyntiprosessin kestosta ja lopputuloksesta. |
| --- | --- |

(191)

Tanskan hallituksen mielestä merkityksellistä on, että tukitoimenpiteen toteuttamisesta vuonna 2001 tehdyn päätöksen päivämäärä määräytyi täysin sen perusteella, missä vaiheessa Tanskan hallituksella oli riittävät tiedot muun muassa myyntiin liittyvän pääomasijoituksen ja takausten määrän arvioimiseksi. Vuoden 2001 tukitoimenpiteiden toteuttamisen päivämäärä riippui siten täysin myyntiprosessin kestosta ja lopputuloksesta.

| (192) | Tässä yhteydessä Tanskan hallitus viittaa BP Chemicals -tapauksen tosiseikkoihin. Siinä ensimmäinen pääomasijoitus tehtiin 1 päivänä lokakuuta 1992 ja yrityksen hallitus hyväksyi toisen sijoituksen 2 päivänä lokakuuta 1993 ja kolmannen 29 päivänä kesäkuuta 1994. |
| --- | --- |

(192)

Tässä yhteydessä Tanskan hallitus viittaa BP Chemicals -tapauksen tosiseikkoihin. Siinä ensimmäinen pääomasijoitus tehtiin 1 päivänä lokakuuta 1992 ja yrityksen hallitus hyväksyi toisen sijoituksen 2 päivänä lokakuuta 1993 ja kolmannen 29 päivänä kesäkuuta 1994.

| (193) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin viittasi tuomion 178 kohdassa siihen, että kolmesta pääomasijoituksesta päätettiin suhteellisen lyhyen ajan kuluessa vuoden 1992 lokakuun ja vuoden 1994 heinäkuun välisenä aikana. Se totesi toisen ja kolmannen pääomasijoituksen olevan ajallisesti erittäin lähellä toisiaan. |
| --- | --- |

(193)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin viittasi tuomion 178 kohdassa siihen, että kolmesta pääomasijoituksesta päätettiin suhteellisen lyhyen ajan kuluessa vuoden 1992 lokakuun ja vuoden 1994 heinäkuun välisenä aikana. Se totesi toisen ja kolmannen pääomasijoituksen olevan ajallisesti erittäin lähellä toisiaan.

| (194) | Tanskan hallitus huomauttaa tässä yhteydessä, ettei vuoden 2001 pääomasijoitusta olisi voitu tehdä aiemmin, sillä neuvottelut oli ostajan kanssa saatava päätökseen ennen kuin voitiin päätellä myyntiin liittyvän tarvittavan pääomasijoituksen määrä. |
| --- | --- |

(194)

Tanskan hallitus huomauttaa tässä yhteydessä, ettei vuoden 2001 pääomasijoitusta olisi voitu tehdä aiemmin, sillä neuvottelut oli ostajan kanssa saatava päätökseen ennen kuin voitiin päätellä myyntiin liittyvän tarvittavan pääomasijoituksen määrä.

| (195) | Combusin tilanne pääomasijoitusten teon hetkellä. Tanskan hallitus yhtyy komission menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 75 esittämään arvioon siitä, että Combus oli vuosina 1999 ja 2001 vakavissa talousvaikeuksissa, jotka johtuivat pääasiassa yrityksen edellisinä vuosina tekemistä kannattamattomista linja-autoliikennöintisopimuksista. Komissio päättelee, että Combusin taloudellinen tilanne oli näin ollen pysynyt muuttumattomana mainittujen päivämäärien välillä. |
| --- | --- |

(195)

Combusin tilanne pääomasijoitusten teon hetkellä. Tanskan hallitus yhtyy komission menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 75 esittämään arvioon siitä, että Combus oli vuosina 1999 ja 2001 vakavissa talousvaikeuksissa, jotka johtuivat pääasiassa yrityksen edellisinä vuosina tekemistä kannattamattomista linja-autoliikennöintisopimuksista. Komissio päättelee, että Combusin taloudellinen tilanne oli näin ollen pysynyt muuttumattomana mainittujen päivämäärien välillä.

| (196) | Tanskan hallitus selittää lisäksi, että Combusin tase oli vuosina 1998–2000 huomattavan alijäämäinen, mikä johtui lähes yksinomaan Kööpenhaminan alueen tappiollisista sopimuksista. Lisäksi taseeseen kohdistettiin merkittäviä summia, 65 000 000 Tanskan kruunua vuonna 1998 ja 53 637 000 Tanskan kruunua vuonna 1999, kannattamattomista sopimuksista koituvien tappioiden kattamiseen. Tappiollisia sopimuksia koskeva varaus oli tehtävä siksi, että yrityksen oli tarjottava liikennöintipalveluja niistä tehtyjen sopimusten päättymiseen saakka. |
| --- | --- |

(196)

Tanskan hallitus selittää lisäksi, että Combusin tase oli vuosina 1998–2000 huomattavan alijäämäinen, mikä johtui lähes yksinomaan Kööpenhaminan alueen tappiollisista sopimuksista. Lisäksi taseeseen kohdistettiin merkittäviä summia, 65 000 000 Tanskan kruunua vuonna 1998 ja 53 637 000 Tanskan kruunua vuonna 1999, kannattamattomista sopimuksista koituvien tappioiden kattamiseen. Tappiollisia sopimuksia koskeva varaus oli tehtävä siksi, että yrityksen oli tarjottava liikennöintipalveluja niistä tehtyjen sopimusten päättymiseen saakka.

| (197) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi BP Chemicals -tuomiossa, että tehtäessä päätöstä siitä, onko kyseessä yksi ja sama tukitoimenpide, huomioon on otettava ”tilanne silloin, kun kunkin pääomasijoituksen tekemisestä päätettiin”. Tanskan hallitus katsoo siksi, että on tutkittava, tapahtuiko yrityksen taloudellisessa tilanteessa yksittäisten pääomasijoitusten välisenä aikana sellaisia muutoksia, jotka osoittavat, että pääomasijoitusten tarkoitus ei tosiasiallisesti ollut sama, vaikka ne olisivatkin ajallisesti tai muutoin yhteydessä toisiinsa. Tanskan hallituksen mukaan tästä ei ole kyse nyt käsiteltävässä asiassa seuraavista syistä: |
| --- | --- |

(197)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi BP Chemicals -tuomiossa, että tehtäessä päätöstä siitä, onko kyseessä yksi ja sama tukitoimenpide, huomioon on otettava ”tilanne silloin, kun kunkin pääomasijoituksen tekemisestä päätettiin”. Tanskan hallitus katsoo siksi, että on tutkittava, tapahtuiko yrityksen taloudellisessa tilanteessa yksittäisten pääomasijoitusten välisenä aikana sellaisia muutoksia, jotka osoittavat, että pääomasijoitusten tarkoitus ei tosiasiallisesti ollut sama, vaikka ne olisivatkin ajallisesti tai muutoin yhteydessä toisiinsa. Tanskan hallituksen mukaan tästä ei ole kyse nyt käsiteltävässä asiassa seuraavista syistä:

| (198) | Sekä vuoden 1999 että vuoden 2001 pääomasijoitusten tarkoituksena oli vastata pääomatarpeeseen, joka oli syntynyt yrityksen ennen vuotta 1999 tekemien tappiollisten sopimusten johdosta. Pääomasijoitukset tehtiin kahdessa vaiheessa ainoastaan siksi, että todellisuudessa tarvittavan pääoman määrä selvisi vasta sen jälkeen, kun neuvottelut oli saatu päätökseen ostaja Arrivan kanssa, vaikka objektiivisesti tarkasteltuna tarve oli olemassa jo ensimmäisen, vuoden 1999 pääomasijoituksen aikaan. |
| --- | --- |

(198)

Sekä vuoden 1999 että vuoden 2001 pääomasijoitusten tarkoituksena oli vastata pääomatarpeeseen, joka oli syntynyt yrityksen ennen vuotta 1999 tekemien tappiollisten sopimusten johdosta. Pääomasijoitukset tehtiin kahdessa vaiheessa ainoastaan siksi, että todellisuudessa tarvittavan pääoman määrä selvisi vasta sen jälkeen, kun neuvottelut oli saatu päätökseen ostaja Arrivan kanssa, vaikka objektiivisesti tarkasteltuna tarve oli olemassa jo ensimmäisen, vuoden 1999 pääomasijoituksen aikaan.

| (199) | Päätelmä: Tanska katsoo tästä syystä, että ne BP Chemicals -tuomiossa tärkeänä pidetyt perusteet täyttyvät, jotka liittyvät sen arviointiin, ovatko useat ajallisesti erillään olevat pääomasijoitukset yksi ja sama tukitoimenpide. Näin ollen rakenneuudistussuuntaviivoissa asetettu tuen ainutkertaisuuden vaatimus täyttyy vuosien 1999 ja 2001 pääomasijoitusten osalta. |
| --- | --- |

(199)

Päätelmä: Tanska katsoo tästä syystä, että ne BP Chemicals -tuomiossa tärkeänä pidetyt perusteet täyttyvät, jotka liittyvät sen arviointiin, ovatko useat ajallisesti erillään olevat pääomasijoitukset yksi ja sama tukitoimenpide. Näin ollen rakenneuudistussuuntaviivoissa asetettu tuen ainutkertaisuuden vaatimus täyttyy vuosien 1999 ja 2001 pääomasijoitusten osalta.

| (200) | Tanskan hallitus katsoo, että vuosina 1999 ja 2001 tehtyjen pääomasijoitusten ansiosta Combusista tuli taloudellisesti elinkelpoinen. Se että voittoa ei syntynyt ennen vuotta 2006, johtui ainoastaan tappiollisista sopimuksista, joita Combus oli tehnyt toimilupakierrosten yhteydessä. |
| --- | --- |

(200)

Tanskan hallitus katsoo, että vuosina 1999 ja 2001 tehtyjen pääomasijoitusten ansiosta Combusista tuli taloudellisesti elinkelpoinen. Se että voittoa ei syntynyt ennen vuotta 2006, johtui ainoastaan tappiollisista sopimuksista, joita Combus oli tehnyt toimilupakierrosten yhteydessä.

| (201) | Tanskan hallituksen mielestä Combusin koko osakekannan myynti Arrivalle on osoitus siitä, että Combusista oli saatu rakenneuudistustuella täysin elinkelpoinen. Arrivan kaltainen yksityinen sijoittaja ei olisi ottanut Combusin ostoon liittyvää merkittävää taloudellista riskiä, ellei se olisi todennut laajamittaisessa due diligence -prosessissa Combusin olevan elinkelpoinen yritys, jolla oli tyydyttävät tuottonäkymät tavanomaisilla markkinatalousehdoilla. |
| --- | --- |

(201)

Tanskan hallituksen mielestä Combusin koko osakekannan myynti Arrivalle on osoitus siitä, että Combusista oli saatu rakenneuudistustuella täysin elinkelpoinen. Arrivan kaltainen yksityinen sijoittaja ei olisi ottanut Combusin ostoon liittyvää merkittävää taloudellista riskiä, ellei se olisi todennut laajamittaisessa due diligence -prosessissa Combusin olevan elinkelpoinen yritys, jolla oli tyydyttävät tuottonäkymät tavanomaisilla markkinatalousehdoilla.

| (202) | Tanskan hallitus katsoo, että komissio otti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 107 ja 108 esille kysymyksen ensiksi sopimusten irtisanomisesta ja toiseksi kertyneen tappion ja maksetun tuen välisestä erosta. |
| --- | --- |

(202)

Tanskan hallitus katsoo, että komissio otti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 107 ja 108 esille kysymyksen ensiksi sopimusten irtisanomisesta ja toiseksi kertyneen tappion ja maksetun tuen välisestä erosta.

| (203) | Edellä on jo esitetty Tanskan hallituksen huomautukset mahdollisuudesta irtisanoa julkisia palvelusopimuksia. |
| --- | --- |

(203)

Edellä on jo esitetty Tanskan hallituksen huomautukset mahdollisuudesta irtisanoa julkisia palvelusopimuksia.

| (204) | Kun on kyse sen sijaan kaudella 2000–2005 kertyneen 360 miljoonan Tanskan kruunun tappion ja vuonna 2001 maksetun yhteensä 291 miljoonan Tanskan kruunun tuen välisestä erosta, Tanskan hallitus toteaa, että komission toteamus perustunee väärinkäsitykseen. |
| --- | --- |

(204)

Kun on kyse sen sijaan kaudella 2000–2005 kertyneen 360 miljoonan Tanskan kruunun tappion ja vuonna 2001 maksetun yhteensä 291 miljoonan Tanskan kruunun tuen välisestä erosta, Tanskan hallitus toteaa, että komission toteamus perustunee väärinkäsitykseen.

| (205) | Kaudella 2000–2005 kertyneen tappion määrä on oikea, mutta Combusille vuonna 2001 annettu tuki oli tappion määrää suurempi. Hallituksen Combusille osoittamien varojen määrä oli 291 miljoonaa Tanskan kruunua, sillä maksettua tukea laskettaessa on selvästikin otettava huomioon takauksien nojalla maksettu tosiasiallinen summa. |
| --- | --- |

(205)

Kaudella 2000–2005 kertyneen tappion määrä on oikea, mutta Combusille vuonna 2001 annettu tuki oli tappion määrää suurempi. Hallituksen Combusille osoittamien varojen määrä oli 291 miljoonaa Tanskan kruunua, sillä maksettua tukea laskettaessa on selvästikin otettava huomioon takauksien nojalla maksettu tosiasiallinen summa.

| (206) | Tärkeämpää on kuitenkin huomata, että hallituksen maksamaan summaan on lisättävä velkojien anteeksi antamat 100 miljoonan Tanskan kruunun velat. Näin ollen vuonna 2001 myönnetty pääoma on kaudella 2000–2005 kertynyttä tappiota suurempi. |
| --- | --- |

(206)

Tärkeämpää on kuitenkin huomata, että hallituksen maksamaan summaan on lisättävä velkojien anteeksi antamat 100 miljoonan Tanskan kruunun velat. Näin ollen vuonna 2001 myönnetty pääoma on kaudella 2000–2005 kertynyttä tappiota suurempi.

| (207) | Tanskan hallitus katsoo ensiksi, että vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoja on tulkittava niin, että kilpailijoihin kohdistuvien haitallisten vaikutusten poistaminen on vapaaehtoista ja sitä voidaan vaatia ainoastaan, jos se on välttämätöntä. Tästä osoituksena on sanan ”pitäisi” käyttö suuntaviivojen kohdassa 35 ja koko suuntaviivojen 39 kohdan ii) alakohta. Tanskan hallitus korostaa lisäksi, ettei komissio alkuperäistä päätöstä tehdessään pyytänyt tai vaatinut Arrivaa tekemään myynnin yhteydessä vastamyönnytyksiä tai poistamaan mahdollisia kilpailunvääristymiä. |
| --- | --- |

(207)

Tanskan hallitus katsoo ensiksi, että vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoja on tulkittava niin, että kilpailijoihin kohdistuvien haitallisten vaikutusten poistaminen on vapaaehtoista ja sitä voidaan vaatia ainoastaan, jos se on välttämätöntä. Tästä osoituksena on sanan ”pitäisi” käyttö suuntaviivojen kohdassa 35 ja koko suuntaviivojen 39 kohdan ii) alakohta. Tanskan hallitus korostaa lisäksi, ettei komissio alkuperäistä päätöstä tehdessään pyytänyt tai vaatinut Arrivaa tekemään myynnin yhteydessä vastamyönnytyksiä tai poistamaan mahdollisia kilpailunvääristymiä.

| (208) | Tanskan hallitus painottaa toiseksi, että linja-autoalalla ei esiinny rakenteellista ylikapasiteettia. Lisäksi se muistuttaa Tanskan kilpailuviranomaisten todenneen, että markkinoilla vallitsee erityisen aktiivinen ja tehokas kilpailutilanne ja että markkinoille on helppo tulla eurooppalaisten tarjouskilpailusääntöjen takaamien vähäisten markkinoillepääsyn esteiden ansiosta. Näin ollen Tanskan hallitus katsoo, ettei tuen mahdollisia haitallisia vaikutuksia ollut tarpeen poistaa, sillä tällaisten vaikutusten olemassaolosta ei ollut mitään osoitusta. |
| --- | --- |

(208)

Tanskan hallitus painottaa toiseksi, että linja-autoalalla ei esiinny rakenteellista ylikapasiteettia. Lisäksi se muistuttaa Tanskan kilpailuviranomaisten todenneen, että markkinoilla vallitsee erityisen aktiivinen ja tehokas kilpailutilanne ja että markkinoille on helppo tulla eurooppalaisten tarjouskilpailusääntöjen takaamien vähäisten markkinoillepääsyn esteiden ansiosta. Näin ollen Tanskan hallitus katsoo, ettei tuen mahdollisia haitallisia vaikutuksia ollut tarpeen poistaa, sillä tällaisten vaikutusten olemassaolosta ei ollut mitään osoitusta.

| (209) | Kolmanneksi Tanskan hallitus korostaa, että Combusiin tehty pääomasijoitus vastasi yrityksen negatiivista markkinahintaa, joka oli määräytynyt täysin avoimessa tarjouskilpailumenettelyssä, jossa kaikki kiinnostuneet ostajat saivat tehdä tarjouksia. Näin ollen tuki ei aiheuttanut kilpailun vääristymistä markkinoilla. |
| --- | --- |

(209)

Kolmanneksi Tanskan hallitus korostaa, että Combusiin tehty pääomasijoitus vastasi yrityksen negatiivista markkinahintaa, joka oli määräytynyt täysin avoimessa tarjouskilpailumenettelyssä, jossa kaikki kiinnostuneet ostajat saivat tehdä tarjouksia. Näin ollen tuki ei aiheuttanut kilpailun vääristymistä markkinoilla.

| (210) | Tanskan hallitus katsoo neljänneksi, että yrityksen omaisuuden ja velkojen myynti edelleen Connexille oli omiaan poistamaan markkinaehtoihin mahdollisesti kohdistuvia haitallisia vaikutuksia. Myymällä Connexille vähintään 50 prosenttia Combusin omaisuudesta Arriva tasasi kaiken Combusin oston yhteydessä mahdollisesti saamansa kilpailuedun. Myyntitoimella Arriva myös supisti merkittävästi markkinaosuuttaan Kööpenhaminan alueella. |
| --- | --- |

(210)

Tanskan hallitus katsoo neljänneksi, että yrityksen omaisuuden ja velkojen myynti edelleen Connexille oli omiaan poistamaan markkinaehtoihin mahdollisesti kohdistuvia haitallisia vaikutuksia. Myymällä Connexille vähintään 50 prosenttia Combusin omaisuudesta Arriva tasasi kaiken Combusin oston yhteydessä mahdollisesti saamansa kilpailuedun. Myyntitoimella Arriva myös supisti merkittävästi markkinaosuuttaan Kööpenhaminan alueella.

| (211) | Tanskan hallitus väittää lisäksi, että tappiolliset sopimukset päättyvät viimeistään vuonna 2006, jolloin niistä järjestetään kaikille markkinatoimijoille avoimet tarjouskilpailut. Vaikka haitallisia kilpailuvaikutuksia syntyisikin, ne olisivat lyhytaikaisia ja Tanskan hallituksen mielestä joka tapauksessa hyvin vähäisiä. |
| --- | --- |

(211)

Tanskan hallitus väittää lisäksi, että tappiolliset sopimukset päättyvät viimeistään vuonna 2006, jolloin niistä järjestetään kaikille markkinatoimijoille avoimet tarjouskilpailut. Vaikka haitallisia kilpailuvaikutuksia syntyisikin, ne olisivat lyhytaikaisia ja Tanskan hallituksen mielestä joka tapauksessa hyvin vähäisiä.

| (212) | Tanskan hallitus katsoo, että tuki oli rajattu täysin välttämättömään, joten se täytti vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoissa asetetut ehdot. |
| --- | --- |

(212)

Tanskan hallitus katsoo, että tuki oli rajattu täysin välttämättömään, joten se täytti vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoissa asetetut ehdot.

| (213) | Vuonna 1999 tehdyn pääomasijoituksen suuruus perustui ehdotukseen, jonka lakiasiaintoimisto Kromann & Münter esitti sen jälkeen, kun KPMG oli tehnyt tutkimuksen Combusin rakenneuudistuksesta. Tanskan hallituksen taloudellinen neuvonantaja Alfred Berg oli yhtynyt arvioon. |
| --- | --- |

(213)

Vuonna 1999 tehdyn pääomasijoituksen suuruus perustui ehdotukseen, jonka lakiasiaintoimisto Kromann & Münter esitti sen jälkeen, kun KPMG oli tehnyt tutkimuksen Combusin rakenneuudistuksesta. Tanskan hallituksen taloudellinen neuvonantaja Alfred Berg oli yhtynyt arvioon.

| (214) | Vuoden 2001 pääomasijoituksista Tanskan hallitus selventää, että niiden suuruus määräytyi yrityksen taloudellisen tilanteen ja Tanskan hallituksen Arrivan ja muiden mahdollisten ostajien kanssa käymien neuvottelujen perusteella. Tuki oli yrityksen markkinahinnan mukainen ja rajoittui näin ollen täysin välttämättömään, sillä tarvittavan pääomasijoituksen suuruus oli määräytynyt avoimeen, läpinäkyvään ja syrjimättömään myyntiprosessiin kiinnostuneina ostajina rekisteröityjen tahojen kanssa käydyissä neuvotteluissa. |
| --- | --- |

(214)

Vuoden 2001 pääomasijoituksista Tanskan hallitus selventää, että niiden suuruus määräytyi yrityksen taloudellisen tilanteen ja Tanskan hallituksen Arrivan ja muiden mahdollisten ostajien kanssa käymien neuvottelujen perusteella. Tuki oli yrityksen markkinahinnan mukainen ja rajoittui näin ollen täysin välttämättömään, sillä tarvittavan pääomasijoituksen suuruus oli määräytynyt avoimeen, läpinäkyvään ja syrjimättömään myyntiprosessiin kiinnostuneina ostajina rekisteröityjen tahojen kanssa käydyissä neuvotteluissa.

| (215) | Komissio totesi menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 119, että tuensaajan on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan. Komissio on hyväksynyt tällaiseksi osallistumiseksi sen, että Arriva otti haltuunsa osan Combusin velasta. Komissio pyysi tässä yhteydessä lisätietoja muusta Combusin ja/tai Arrivan osallistumisesta. |
| --- | --- |

(215)

Komissio totesi menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 119, että tuensaajan on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan. Komissio on hyväksynyt tällaiseksi osallistumiseksi sen, että Arriva otti haltuunsa osan Combusin velasta. Komissio pyysi tässä yhteydessä lisätietoja muusta Combusin ja/tai Arrivan osallistumisesta.

| (216) | Tanskan hallitus katsoo, että rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidut säästöt ja järkeistämistoimet ovat rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohdassa mainittua tuensaajan osallistumista. Tähän voidaan Tanskan hallituksen mielestä lukea myös 100 Tanskan kruunun kauppahinta, Connexille myydystä Combusin 50 prosentin osakekannasta saadut tulot (113,9 miljoonaa Tanskan kruunua) sekä rakenneuudistuskulujen kattamiseen tarkoitettu Arrivan 33,6 miljoonan Tanskan kruunun suora panos. |
| --- | --- |

(216)

Tanskan hallitus katsoo, että rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidut säästöt ja järkeistämistoimet ovat rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohdassa mainittua tuensaajan osallistumista. Tähän voidaan Tanskan hallituksen mielestä lukea myös 100 Tanskan kruunun kauppahinta, Connexille myydystä Combusin 50 prosentin osakekannasta saadut tulot (113,9 miljoonaa Tanskan kruunua) sekä rakenneuudistuskulujen kattamiseen tarkoitettu Arrivan 33,6 miljoonan Tanskan kruunun suora panos.

4.2   DANSKE BUSVOGNMAENDIN HUOMAUTUKSET

4.2.1   MARKKINATALOUSSIJOITTAJAPERIAATTEEN NOUDATTAMINEN

| (217) | Danske Busvognmaend katsoo, että Combusin elinkelpoisuutta ja kannattavuutta ei ole osoitettu. Se viittaa Combus-tuomion 19 kohtaan ja pitää päinvastoin ilmeisenä, ettei yksityinen sijoittaja olisi toiminut Tanskan hallituksen tavoin tukea myöntäessään. |
| --- | --- |

(217)

Danske Busvognmaend katsoo, että Combusin elinkelpoisuutta ja kannattavuutta ei ole osoitettu. Se viittaa Combus-tuomion 19 kohtaan ja pitää päinvastoin ilmeisenä, ettei yksityinen sijoittaja olisi toiminut Tanskan hallituksen tavoin tukea myöntäessään.

| (218) | Komission toimittamien tosiasiallisia olosuhteita koskevien tietojen lisäksi Danske Busvognmaend viittaa kolmeen raporttiin, jotka laadittiin Tanskassa Combus-tuomion antamisen jälkeen (37). Danske Busvognmaendin mukaan nämä raportit vahvistavat, ettei yksityinen sijoittaja olisi toiminut samanlaisessa tilanteessa Tanskan hallituksen tavoin. |
| --- | --- |

(218)

Komission toimittamien tosiasiallisia olosuhteita koskevien tietojen lisäksi Danske Busvognmaend viittaa kolmeen raporttiin, jotka laadittiin Tanskassa Combus-tuomion antamisen jälkeen (37). Danske Busvognmaendin mukaan nämä raportit vahvistavat, ettei yksityinen sijoittaja olisi toiminut samanlaisessa tilanteessa Tanskan hallituksen tavoin.

| (219) | Danske Busvognmaend muistuttaa, että myöntäessään toukokuussa 1999 Combusille taloudellista tukea 300 miljoonaa kruunua Tanskan hallitus noudatti markkinataloussijoittajaperiaatetta (ks. 36 huomautus kanteen sivulla 22). Tuolloinen liikenneministeri antoi asiassa seuraavan lausunnon:
  ”Arvioni mukaan liikenneministeriön pääomasijoitus Combus A/S:ään ei ole valtiontukea, joten sitä ei tarvitse ilmoittaa komissiolle, koska ministeriön teettämästä arvioinnista käy ilmi, että kyseinen pääomasijoitus on välttämätön ja riittävä, jotta yrityksestä saadaan rakenneuudistuksella kannattava, ja että sijoitetusta lisäpääomasta saadaan tuottoa joko voittoina tai pääoman palautuksena korkoineen. Tästä syystä katson, että tämä sijoitus on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.” |
| --- | --- |

(219)

Danske Busvognmaend muistuttaa, että myöntäessään toukokuussa 1999 Combusille taloudellista tukea 300 miljoonaa kruunua Tanskan hallitus noudatti markkinataloussijoittajaperiaatetta (ks. 36 huomautus kanteen sivulla 22). Tuolloinen liikenneministeri antoi asiassa seuraavan lausunnon:

”Arvioni mukaan liikenneministeriön pääomasijoitus Combus A/S:ään ei ole valtiontukea, joten sitä ei tarvitse ilmoittaa komissiolle, koska ministeriön teettämästä arvioinnista käy ilmi, että kyseinen pääomasijoitus on välttämätön ja riittävä, jotta yrityksestä saadaan rakenneuudistuksella kannattava, ja että sijoitetusta lisäpääomasta saadaan tuottoa joko voittoina tai pääoman palautuksena korkoineen. Tästä syystä katson, että tämä sijoitus on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.”

| (220) | Danske Busvognmaend muistuttaa Tanskan tilintarkastustuomioistuimen sittemmin tutkineen asiaa (ks. liite A 22) ja viittaa tuomioistuimen päätelmiin (V luku, s. 37 ja 39, ja erityisesti s. 41 ja 43), joissa todetaan seuraavaa:
  ”Tilintarkastustuomioistuimen tutkimuksesta käy ilmi, että liikenneministeriön täytyi Combusin pääomasijoitusta valmisteltaessa olla tietoinen siitä, ettei yrityksen hallinto ollut toimiva eikä taloudellisia päätöksiä pystytty tekemään vakaalta pohjalta, etenkin mitä tulee linja-autoliikennesopimusten kannattavuuden valvontaan ja yleiskulujen hallintaan.” |
| --- | --- |

(220)

Danske Busvognmaend muistuttaa Tanskan tilintarkastustuomioistuimen sittemmin tutkineen asiaa (ks. liite A 22) ja viittaa tuomioistuimen päätelmiin (V luku, s. 37 ja 39, ja erityisesti s. 41 ja 43), joissa todetaan seuraavaa:

”Tilintarkastustuomioistuimen tutkimuksesta käy ilmi, että liikenneministeriön täytyi Combusin pääomasijoitusta valmisteltaessa olla tietoinen siitä, ettei yrityksen hallinto ollut toimiva eikä taloudellisia päätöksiä pystytty tekemään vakaalta pohjalta, etenkin mitä tulee linja-autoliikennesopimusten kannattavuuden valvontaan ja yleiskulujen hallintaan.”

| (221) | Danske Busvognmaend katsoo, että sijoituksen kannattavuus oli niin epävarma, ettei markkinataloussijoittajaperiaatetta voitu noudattaa. Sen mukaan yritykseen sijoitettiin toukokuussa 1999 300 miljoonaa Tanskan kruunua sitä uhkaavan konkurssin välttämiseksi (ks. kantajan vastauksen 38 kohta ja siihen sisältyvät lainaukset). |
| --- | --- |

(221)

Danske Busvognmaend katsoo, että sijoituksen kannattavuus oli niin epävarma, ettei markkinataloussijoittajaperiaatetta voitu noudattaa. Sen mukaan yritykseen sijoitettiin toukokuussa 1999 300 miljoonaa Tanskan kruunua sitä uhkaavan konkurssin välttämiseksi (ks. kantajan vastauksen 38 kohta ja siihen sisältyvät lainaukset).

| (222) | Danske Busvognmaendin mukaan tapahtumat eivät sen jälkeen kulkeneet niin kuin liikenneministeri on julkisesti väittänyt. Jo vuoden 2001 keväällä pääomaa tarvittiin lisää ja velkoja oli mitätöitävä yhteensä 240 miljoonaa Tanskan kruunua. Yksityiset velkojat joutuivat myös tekemään järjestelyjä velkomiensa 100 miljoonan Tanskan kruunun osalta. |
| --- | --- |

(222)

Danske Busvognmaendin mukaan tapahtumat eivät sen jälkeen kulkeneet niin kuin liikenneministeri on julkisesti väittänyt. Jo vuoden 2001 keväällä pääomaa tarvittiin lisää ja velkoja oli mitätöitävä yhteensä 240 miljoonaa Tanskan kruunua. Yksityiset velkojat joutuivat myös tekemään järjestelyjä velkomiensa 100 miljoonan Tanskan kruunun osalta.

| (223) | Danske Busvognmaend toteaa, ettei yksikään markkinataloussijoittaja olisi toiminut niin kuin valtio tässä toimi, koska pääomalle ei ollut odotettavissa tuottoa. Tavallinen yksityinen sijoittaja olisi Danske Busvognmaendin mukaan pyrkinyt Combusin kannattavuuden varmistamiseksi irtisanomaan tappiolliset sopimukset ja antanut ne muiden yritysten hoidettaviksi. |
| --- | --- |

(223)

Danske Busvognmaend toteaa, ettei yksikään markkinataloussijoittaja olisi toiminut niin kuin valtio tässä toimi, koska pääomalle ei ollut odotettavissa tuottoa. Tavallinen yksityinen sijoittaja olisi Danske Busvognmaendin mukaan pyrkinyt Combusin kannattavuuden varmistamiseksi irtisanomaan tappiolliset sopimukset ja antanut ne muiden yritysten hoidettaviksi.

| (224) | Väitteensä tueksi Danske Busvognmaend muistuttaa, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin arvioi asiassa T-157/01 (94 kohta), että ”Tanskan linja-autoliikennemarkkinat voivat nopeasti mukautua liikenneviranomaisten esittämään kysyntään ja että tarjouskilpailun voittaneen yrityksen joutuessa selvitystilaan voidaan helposti turvautua muihin yrityksiin uuden tarjouskilpailun toteuttamiseen asti. Näin ollen muut toimijat olisivat voineet ottaa vastatakseen Combusin kuljetussopimuksista, jos se olisi joutunut selvitystilaan”. |
| --- | --- |

(224)

Väitteensä tueksi Danske Busvognmaend muistuttaa, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin arvioi asiassa T-157/01 (94 kohta), että ”Tanskan linja-autoliikennemarkkinat voivat nopeasti mukautua liikenneviranomaisten esittämään kysyntään ja että tarjouskilpailun voittaneen yrityksen joutuessa selvitystilaan voidaan helposti turvautua muihin yrityksiin uuden tarjouskilpailun toteuttamiseen asti. Näin ollen muut toimijat olisivat voineet ottaa vastatakseen Combusin kuljetussopimuksista, jos se olisi joutunut selvitystilaan”.

| (225) | Danske Busvognmaendin mukaan on selvää, että yksityinen sijoittaja olisi selvittänyt tarkemmin, voiko voimassaolleet sopimukset siirtää tai yrityksen julistaa konkurssiin. Tällaista selvitystä ei tehty. On aivan selvää, että linja-autoliikennemarkkinoilla oli useampia yrityksiä, jotka olisivat olleet kiinnostuneita liikennöitävistä linja-autoreiteistä. Erityisesti pääkaupunkiseudulla Combusille aiheutui haittaa siitä, että sen tarjous oli erityisen matala ja se joutui rakentamaan uusia tiloja (autotalleja jne.). Arrivan olisi voinut ajatella olevan kiinnostunut sopimuksista, joiden saannin Combus oli estänyt, koska Arrivalla oli jo tarvittavat rakennelmat (autotallit, infrastruktuurit jne.), ja se olisi voinut hoitaa liikennettä halvemmalla. |
| --- | --- |

(225)

Danske Busvognmaendin mukaan on selvää, että yksityinen sijoittaja olisi selvittänyt tarkemmin, voiko voimassaolleet sopimukset siirtää tai yrityksen julistaa konkurssiin. Tällaista selvitystä ei tehty. On aivan selvää, että linja-autoliikennemarkkinoilla oli useampia yrityksiä, jotka olisivat olleet kiinnostuneita liikennöitävistä linja-autoreiteistä. Erityisesti pääkaupunkiseudulla Combusille aiheutui haittaa siitä, että sen tarjous oli erityisen matala ja se joutui rakentamaan uusia tiloja (autotalleja jne.). Arrivan olisi voinut ajatella olevan kiinnostunut sopimuksista, joiden saannin Combus oli estänyt, koska Arrivalla oli jo tarvittavat rakennelmat (autotallit, infrastruktuurit jne.), ja se olisi voinut hoitaa liikennettä halvemmalla.

| (226) | Danske Busvognmaend arvioi, että joissakin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen julkilausumista todetaan, että voi olla markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista auttaa jotakin yritystä silloin, kun tätä ollaan myymässä, koska kyseisen yrityksen asettaminen konkurssiin tulisi kalliimmaksi. Jotta tällainen toimenpide kuitenkin olisi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaan perusteltavissa, on oltava olemassa luotettavat taloustiedot sen osoittamiseen, että kyseisestä toimenpiteestä saadaan viranomaisten kannalta parempi tulos kuin yrityksen asettamisesta selvitystilaan tai konkurssiin. Danske Busvognmaendin mukaan Tanskan viranomaiset eivät kuitenkaan ole esittäneet mitään asiakirjoja, jotka osoittaisivat, että Combusin likvidaatio tai sen asettaminen konkurssiin olisi käynyt valtiolle kalliimmaksi kuin sen pitäminen hengissä ja sen myyminen, kuten sitten tapahtui. Se päinvastoin arvioi, että Combusin likvidaatio tai konkurssiin asettaminen olisi tullut valtiolle edullisemmaksi. Sopimusten siirtäminen muille liikennöijille olisi mahdollistanut yritysten suurten tappioiden ja niitä seuranneiden merkittävien velkojen välttämisen, ja materiaalia ja rakennelmia olisi voitu myydä osapuolille realistisilla hinnoilla. |
| --- | --- |

(226)

Danske Busvognmaend arvioi, että joissakin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen julkilausumista todetaan, että voi olla markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista auttaa jotakin yritystä silloin, kun tätä ollaan myymässä, koska kyseisen yrityksen asettaminen konkurssiin tulisi kalliimmaksi. Jotta tällainen toimenpide kuitenkin olisi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaan perusteltavissa, on oltava olemassa luotettavat taloustiedot sen osoittamiseen, että kyseisestä toimenpiteestä saadaan viranomaisten kannalta parempi tulos kuin yrityksen asettamisesta selvitystilaan tai konkurssiin. Danske Busvognmaendin mukaan Tanskan viranomaiset eivät kuitenkaan ole esittäneet mitään asiakirjoja, jotka osoittaisivat, että Combusin likvidaatio tai sen asettaminen konkurssiin olisi käynyt valtiolle kalliimmaksi kuin sen pitäminen hengissä ja sen myyminen, kuten sitten tapahtui. Se päinvastoin arvioi, että Combusin likvidaatio tai konkurssiin asettaminen olisi tullut valtiolle edullisemmaksi. Sopimusten siirtäminen muille liikennöijille olisi mahdollistanut yritysten suurten tappioiden ja niitä seuranneiden merkittävien velkojen välttämisen, ja materiaalia ja rakennelmia olisi voitu myydä osapuolille realistisilla hinnoilla.

4.2.2   VUODEN 1999 RAKENNEUUDISTUSSUUNTAVIIVOJEN NOUDATTAMINEN

| (227) | Danske Busvognmaend katsoo, että vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoissa asetetut edellytykset eivät täyty. |
| --- | --- |

(227)

Danske Busvognmaend katsoo, että vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoissa asetetut edellytykset eivät täyty.

| (228) | Danske Busvognmaend katsoo, että tuet ovat kaksi erillistä tukitoimenpidettä. Sen mukaan sen paremmin Tanskan hallitus kuin Arrivakaan ei ole osoittanut, että toimenpiteet ovat osa samaa tukea. Nyt käsiteltävästä asiasta käy sen sijaan ilmi Tanskan hallituksen tietäneen hyvin, että Combus oli huonosti johdettu yritys ja että vuoden 1999 tuki myönnettiin Combusille ilman asianmukaista arviointia ja seurantaa, minkä vuoksi tukea jouduttiin myöntämään lisää vuonna 2001. |
| --- | --- |

(228)

Danske Busvognmaend katsoo, että tuet ovat kaksi erillistä tukitoimenpidettä. Sen mukaan sen paremmin Tanskan hallitus kuin Arrivakaan ei ole osoittanut, että toimenpiteet ovat osa samaa tukea. Nyt käsiteltävästä asiasta käy sen sijaan ilmi Tanskan hallituksen tietäneen hyvin, että Combus oli huonosti johdettu yritys ja että vuoden 1999 tuki myönnettiin Combusille ilman asianmukaista arviointia ja seurantaa, minkä vuoksi tukea jouduttiin myöntämään lisää vuonna 2001.

| (229) | Danske Busvognmaend katsoo, ettei Tanskan hallitus ollut laatinut rakenneuudistussuunnitelmaa ennen ensimmäistä, vuoden 1999 pääomasijoitusta. Sen mielestä rakenneuudistussuunnitelmaa ei voida laatia jälkikäteen (38). Danske Busvognmaend kiistää tässä yhteydessä menettelyn aloittamisesta tehdyn komission päätöksen johdantokappaleessa 36, 48 ja 49 ilmaistun kannan. |
| --- | --- |

(229)

Danske Busvognmaend katsoo, ettei Tanskan hallitus ollut laatinut rakenneuudistussuunnitelmaa ennen ensimmäistä, vuoden 1999 pääomasijoitusta. Sen mielestä rakenneuudistussuunnitelmaa ei voida laatia jälkikäteen (38). Danske Busvognmaend kiistää tässä yhteydessä menettelyn aloittamisesta tehdyn komission päätöksen johdantokappaleessa 36, 48 ja 49 ilmaistun kannan.

| (230) | Danske Busvognmaend kiistää, että Combusista olisi koskaan tullut kannattava ja sitä kautta taloudellisesti elinkelpoinen julkinen yritys. Sen mielestä taloudellinen elinkelpoisuus saavutettiin ainoastaan myymällä yritys Arrivalle. Tässä yhteydessä se viittaa menettelyn aloittamisesta tehtyyn komission päätökseen ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen Combus-tuomion 115–116 kohdassa esittämään kantaan. |
| --- | --- |

(230)

Danske Busvognmaend kiistää, että Combusista olisi koskaan tullut kannattava ja sitä kautta taloudellisesti elinkelpoinen julkinen yritys. Sen mielestä taloudellinen elinkelpoisuus saavutettiin ainoastaan myymällä yritys Arrivalle. Tässä yhteydessä se viittaa menettelyn aloittamisesta tehtyyn komission päätökseen ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen Combus-tuomion 115–116 kohdassa esittämään kantaan.

| (231) | Danske Busvognmaendin kanta on, että Combusille myönnetty tuki vääristi tosiasiallisesti kilpailua markkinoilla, sillä sen ansiosta Arriva sai haltuunsa noin 70 prosenttia markkinoista ostettuaan Combusin. Näin ollen Arriva nousi määräävään markkina-asemaan Tanskan markkinoilla samalla, kun useat linja-autoyritykset olivat konkurssin partaalla. Danske Busvognmaend katsoo, ettei Tanskan hallitus pyrkinyt mitenkään välttämään kilpailun vääristymistä, sillä Combus ei luopunut yhdestäkään sopimuksesta saatuaan tukea vuonna 1999 ja Arriva teki jopa voittoa vuoden 2001 tukitoimenpiteiden ansiosta. Tämän seurauksena Arriva teki kilpailijoidensa kustannuksella voittoa myydessään Connexille osan Combusista. |
| --- | --- |

(231)

Danske Busvognmaendin kanta on, että Combusille myönnetty tuki vääristi tosiasiallisesti kilpailua markkinoilla, sillä sen ansiosta Arriva sai haltuunsa noin 70 prosenttia markkinoista ostettuaan Combusin. Näin ollen Arriva nousi määräävään markkina-asemaan Tanskan markkinoilla samalla, kun useat linja-autoyritykset olivat konkurssin partaalla. Danske Busvognmaend katsoo, ettei Tanskan hallitus pyrkinyt mitenkään välttämään kilpailun vääristymistä, sillä Combus ei luopunut yhdestäkään sopimuksesta saatuaan tukea vuonna 1999 ja Arriva teki jopa voittoa vuoden 2001 tukitoimenpiteiden ansiosta. Tämän seurauksena Arriva teki kilpailijoidensa kustannuksella voittoa myydessään Connexille osan Combusista.

| (232) | Combusin olisi pitänyt ainakin luopua sopimuksistaan sen perusteella, mitä suuntaviivoissa todetaan velvoitteesta lieventää mahdollisia kilpailua vääristäviä vaikutuksia. Danske Busvognmaend yhtyy tässä asiassa komission kantaan sellaisena kuin se on esitetty menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 112. |
| --- | --- |

(232)

Combusin olisi pitänyt ainakin luopua sopimuksistaan sen perusteella, mitä suuntaviivoissa todetaan velvoitteesta lieventää mahdollisia kilpailua vääristäviä vaikutuksia. Danske Busvognmaend yhtyy tässä asiassa komission kantaan sellaisena kuin se on esitetty menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 112.

| (233) | Danske Busvognmaend katsoo, ettei Tanskan hallitus ottanut tätä seikkaa lainkaan huomioon myydessään Combusia ja ettei ole varmuutta siitä, että kauppahinta vastasi markkinahintaa, mikä olisi ollut paras tapa varmistaa, että tuki oli rajattu ehdottomasti välttämättömään. |
| --- | --- |

(233)

Danske Busvognmaend katsoo, ettei Tanskan hallitus ottanut tätä seikkaa lainkaan huomioon myydessään Combusia ja ettei ole varmuutta siitä, että kauppahinta vastasi markkinahintaa, mikä olisi ollut paras tapa varmistaa, että tuki oli rajattu ehdottomasti välttämättömään.

| (234) | Danske Busvognmaend katsoo, että Tanskan hallitus on suoraan tunnustanut, ettei toimenpidettä ole valvottu niin, että myönnetty tuki olisi rajattu ehdottomasti välttämättömään. Tältä osin se viittaa Combus-asian K liitteen sivulle 6, jossa Tanskan hallitus toteaa seuraavaa: ”Neuvotteluissa sovittu pääomasijoitus, jota Arriva edellytti osakkeiden siirron korvaukseksi, perustuu liiketoimintasuunnitelmaan, joka ei luonnollisesti ole myyjän tiedossa”. Hallitus toteaa lisäksi I liitteen sivulla 6, että ”... Hallituksen mielestä Arrivan vaatima pääomasijoitus vastaa yrityksen tämänhetkistä markkina-arvoa ...”. |
| --- | --- |

(234)

Danske Busvognmaend katsoo, että Tanskan hallitus on suoraan tunnustanut, ettei toimenpidettä ole valvottu niin, että myönnetty tuki olisi rajattu ehdottomasti välttämättömään. Tältä osin se viittaa Combus-asian K liitteen sivulle 6, jossa Tanskan hallitus toteaa seuraavaa: ”Neuvotteluissa sovittu pääomasijoitus, jota Arriva edellytti osakkeiden siirron korvaukseksi, perustuu liiketoimintasuunnitelmaan, joka ei luonnollisesti ole myyjän tiedossa”. Hallitus toteaa lisäksi I liitteen sivulla 6, että ”... Hallituksen mielestä Arrivan vaatima pääomasijoitus vastaa yrityksen tämänhetkistä markkina-arvoa ...”.

| (235) | Danske Busvognmaend katsoo, että on varsin aiheellista epäillä rajoittuuko Combusille myönnetty tuki Arrivan myyntiin yhdistettynä ehdottomasti välttämättömään. Se arvioi päinvastoin, että kauppa oli Arrivalle hyvä, ja viittaa tältä osin 24. helmikuuta 2003 laatimansa muistion 8 lukuun. Se huomauttaa, että Tanskan hallitusta olisi kehotettu käyttämään myynnin yhteydessä riippumattomia asiantuntijoita, kuten komissio usein vaatii silloin, kun omaisuutta siirretään ilman läpinäkyvässä tilanteessa tapahtuvaa myyntiä ja kaikille tietyn alan kilpailijoille avoimia menettelyjä. |
| --- | --- |

(235)

Danske Busvognmaend katsoo, että on varsin aiheellista epäillä rajoittuuko Combusille myönnetty tuki Arrivan myyntiin yhdistettynä ehdottomasti välttämättömään. Se arvioi päinvastoin, että kauppa oli Arrivalle hyvä, ja viittaa tältä osin 24. helmikuuta 2003 laatimansa muistion 8 lukuun. Se huomauttaa, että Tanskan hallitusta olisi kehotettu käyttämään myynnin yhteydessä riippumattomia asiantuntijoita, kuten komissio usein vaatii silloin, kun omaisuutta siirretään ilman läpinäkyvässä tilanteessa tapahtuvaa myyntiä ja kaikille tietyn alan kilpailijoille avoimia menettelyjä.

4.3   ARRIVAN HUOMAUTUKSET

| (236) | Komissio otti vastaan huomautuksia myös Arriva Danmark A/S:ltä. Huomautukset liittyivät ainoastaan yhteen tosiseikkaan eli Arrivan ja Connexin välillä sovittuun kauppahintaan, ja niitä käsitellään tästä syystä tämän päätöksen osassa 2. |
| --- | --- |

(236)

Komissio otti vastaan huomautuksia myös Arriva Danmark A/S:ltä. Huomautukset liittyivät ainoastaan yhteen tosiseikkaan eli Arrivan ja Connexin välillä sovittuun kauppahintaan, ja niitä käsitellään tästä syystä tämän päätöksen osassa 2.

5.   TANSKAN HALLITUKSEN VASTAUS DANSKE BUSVOGNMAENDIN JA ARRIVAN HUOMAUTUKSIIN

5.1   MARKKINATALOUSSIJOITTAJAPERIAATE

| (237) | Tanskan hallitus katsoo ensinnäkin, että Danske Busvognmaend antaa tilanteesta väärän kuvan lainaamalla Tanskan valtion tilintarkastusviraston raporttia kontekstista irrallaan. Tanskan hallituksen mukaan kappale on lainattu raportin sivulta 47 otsakkeen ”Tanskan valtion tilintarkastusviranomaisen huomautuksia” alta. Se liittyy tosiseikkoihin, joiden perusteella liikenneministeriö esitti parlamentin valtiovarainvaliokunnalle lakialoitteen, joka puolestaan muodosti oikeusperustan Combusiin tehdylle 300 miljoonan Tanskan kruunun pääomasijoitukselle. |
| --- | --- |

(237)

Tanskan hallitus katsoo ensinnäkin, että Danske Busvognmaend antaa tilanteesta väärän kuvan lainaamalla Tanskan valtion tilintarkastusviraston raporttia kontekstista irrallaan. Tanskan hallituksen mukaan kappale on lainattu raportin sivulta 47 otsakkeen ”Tanskan valtion tilintarkastusviranomaisen huomautuksia” alta. Se liittyy tosiseikkoihin, joiden perusteella liikenneministeriö esitti parlamentin valtiovarainvaliokunnalle lakialoitteen, joka puolestaan muodosti oikeusperustan Combusiin tehdylle 300 miljoonan Tanskan kruunun pääomasijoitukselle.

| (238) | Tanskan valtion tilintarkastusvirasto toteaa raportin sivulla 47 lakialoitteen perusteista seuraavaa:
  ”Lakialoitteeseen sisältyvästä tiedosta on pääteltävä, että kun lukuun otetaan yrityksen vuoden 1998 tilinpäätökseen kirjattu 65 miljoonan Tanskan kruunun varaus, Combusin taloudellisesta tilanteesta vuoden 1998 lopulla saatu käsitys oli suhteellisen todenmukainen ja siten myös yrityksen pääomatarpeelle oli järkevät lähtökohdat. Liikenneministeriö ei kuitenkaan todennut, että 65 miljoonan Tanskan kruunun varaus tehtiin ainoastaan sen taloudellisen tiedon perusteella, joka saatiin talousarvioiden, ennusteiden ja yrityksen hallituksen suunnittelemien säästöjen perusteella.
  Tanskan valtion tilintarkastusvirasto katsoo, että liikenneministeriö oli vastuussa esitetyn aineiston arvioinnista, jonka tarkoituksena oli toimittaa ministerille ja valtiovarainvaliokunnalle kaikki lakialoitteeseen liittyvät asiaankuuluvat tiedot. Liikenneministeriö ei olisi saanut tehdä lakialoitetta edellä mainituilla perusteilla. Vaihtoehtoisesti sen olisi pitänyt korostaa, että koska Combusiin oli kiireellisesti tehtävä pääomasijoitus, lakialoitteen perustana olivat ainoastaan yrityksen laatimat yleiset talousarviot ja ennusteet.” |
| --- | --- |

(238)

Tanskan valtion tilintarkastusvirasto toteaa raportin sivulla 47 lakialoitteen perusteista seuraavaa:

”Lakialoitteeseen sisältyvästä tiedosta on pääteltävä, että kun lukuun otetaan yrityksen vuoden 1998 tilinpäätökseen kirjattu 65 miljoonan Tanskan kruunun varaus, Combusin taloudellisesta tilanteesta vuoden 1998 lopulla saatu käsitys oli suhteellisen todenmukainen ja siten myös yrityksen pääomatarpeelle oli järkevät lähtökohdat. Liikenneministeriö ei kuitenkaan todennut, että 65 miljoonan Tanskan kruunun varaus tehtiin ainoastaan sen taloudellisen tiedon perusteella, joka saatiin talousarvioiden, ennusteiden ja yrityksen hallituksen suunnittelemien säästöjen perusteella.

Tanskan valtion tilintarkastusvirasto katsoo, että liikenneministeriö oli vastuussa esitetyn aineiston arvioinnista, jonka tarkoituksena oli toimittaa ministerille ja valtiovarainvaliokunnalle kaikki lakialoitteeseen liittyvät asiaankuuluvat tiedot. Liikenneministeriö ei olisi saanut tehdä lakialoitetta edellä mainituilla perusteilla. Vaihtoehtoisesti sen olisi pitänyt korostaa, että koska Combusiin oli kiireellisesti tehtävä pääomasijoitus, lakialoitteen perustana olivat ainoastaan yrityksen laatimat yleiset talousarviot ja ennusteet.”

| (239) | Tanskan valtion tilintarkastusvirasto ei siis Tanskan hallituksen mukaan kritisoinut sitä, että ministeriö suositteli 300 miljoonan Tanskan kruunun pääomasijoitusta vaan sitä, että se ei korostanut valtiovarainvaliokunnalle, että lakialoite perustui Combusin hallituksen laatimiin talousarvioihin ja ennusteisiin. Pääomasijoitus oli tehtävä pikaisesti, joten liikenneministeriöllä ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin suositella sen suuruista pääomasijoitusta, joka oli tarpeen konkurssin välttämiseksi ja siten myös Combusin myymiseksi. |
| --- | --- |

(239)

Tanskan valtion tilintarkastusvirasto ei siis Tanskan hallituksen mukaan kritisoinut sitä, että ministeriö suositteli 300 miljoonan Tanskan kruunun pääomasijoitusta vaan sitä, että se ei korostanut valtiovarainvaliokunnalle, että lakialoite perustui Combusin hallituksen laatimiin talousarvioihin ja ennusteisiin. Pääomasijoitus oli tehtävä pikaisesti, joten liikenneministeriöllä ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin suositella sen suuruista pääomasijoitusta, joka oli tarpeen konkurssin välttämiseksi ja siten myös Combusin myymiseksi.

| (240) | Toiseksi Tanskan hallitus korostaa, että Danske Busvognmaend keskittyy huomautuksissaan ainoastaan siihen, missä määrin yksityinen sijoittaja olisi tehnyt vuonna 1999 samanlaisen pääomasijoituksen sen perusteella, että Combusista tulevaisuudessa saatava voitto takaisi itsessään sijoitukselle riittävän tuoton. |
| --- | --- |

(240)

Toiseksi Tanskan hallitus korostaa, että Danske Busvognmaend keskittyy huomautuksissaan ainoastaan siihen, missä määrin yksityinen sijoittaja olisi tehnyt vuonna 1999 samanlaisen pääomasijoituksen sen perusteella, että Combusista tulevaisuudessa saatava voitto takaisi itsessään sijoitukselle riittävän tuoton.

| (241) | Tanskan hallituksen käsitys markkinataloussijoittajaperiaatteesta ei kuitenkaan perustu ainoastaan suoraan kohtuulliseen tuottoon, joka valtion sijoitukselle on odotettavissa. Päinvastoin, huomioon on otettava konkurssista johtuvat piilevät epäsuorat tappiot ja haitalliset vaikutukset muun muassa tuleviin yksityistämistoimiin. |
| --- | --- |

(241)

Tanskan hallituksen käsitys markkinataloussijoittajaperiaatteesta ei kuitenkaan perustu ainoastaan suoraan kohtuulliseen tuottoon, joka valtion sijoitukselle on odotettavissa. Päinvastoin, huomioon on otettava konkurssista johtuvat piilevät epäsuorat tappiot ja haitalliset vaikutukset muun muassa tuleviin yksityistämistoimiin.

| (242) | Kolmanneksi Tanskan valtio kiistää väitteen siitä, että tappiollisille sopimuksille olisi ollut kiinnostuneita ostajia. Vaikka tällaisia ostajia olisi ollut, sopimusten siirto olisi ainoastaan tarkoittanut sopimuksista Combusille johtuvia välittömiä vahvistettuja tappioita ja sitä kautta siihen kohdistuvia välittömiä, määrittelemättömiä taloudellisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(242)

Kolmanneksi Tanskan valtio kiistää väitteen siitä, että tappiollisille sopimuksille olisi ollut kiinnostuneita ostajia. Vaikka tällaisia ostajia olisi ollut, sopimusten siirto olisi ainoastaan tarkoittanut sopimuksista Combusille johtuvia välittömiä vahvistettuja tappioita ja sitä kautta siihen kohdistuvia välittömiä, määrittelemättömiä taloudellisia vaikutuksia.

| (243) | Tanskan hallitus on lisäksi sitä mieltä, ettei mikään linja-autoliikenteen harjoittaja olisi ostanut tappiollisia sopimuksia yli sopimusten negatiivisen arvon. Näin ollen sopimukset olisi voitu myydä ainoastaan negatiiviseen kauppahintaan. Yksittäisten sopimusten ja/tai yksittäisten käyttöomaisuus- tai varallisuuserien myynti ei joka tapauksessa olisi ollut koko yrityksen myyntiä kannattavampi ratkaisu. Tähän näkemykseen yhtyy myös Tanskan valtion tilintarkastusvirasto (39). |
| --- | --- |

(243)

Tanskan hallitus on lisäksi sitä mieltä, ettei mikään linja-autoliikenteen harjoittaja olisi ostanut tappiollisia sopimuksia yli sopimusten negatiivisen arvon. Näin ollen sopimukset olisi voitu myydä ainoastaan negatiiviseen kauppahintaan. Yksittäisten sopimusten ja/tai yksittäisten käyttöomaisuus- tai varallisuuserien myynti ei joka tapauksessa olisi ollut koko yrityksen myyntiä kannattavampi ratkaisu. Tähän näkemykseen yhtyy myös Tanskan valtion tilintarkastusvirasto (39).

| (244) | Danske Busvognmaend toteaa Combus-tuomion 94 kohdasta, että muut liikenteenharjoittajat olisivat voineet ottaa lyhyellä aikavälillä haltuunsa Combusin liikennöintisopimukset, jos yritys olisi joutunut konkurssiin. Tanskan hallitus pitää tätä mahdollisena, mutta asialla ei ole vaikutusta oikeudelliseen arviointiin siitä, toimiko valtio markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. Kyseinen tieto voi kuitenkin olla tarpeellinen pohdittaessa sitä, olisiko Combusin konkurssi vaikuttanut julkisen liikenteen hallinnointiin ja johtanut häiriöihin liikennöintipalvelujen tarjoamisessa. |
| --- | --- |

(244)

Danske Busvognmaend toteaa Combus-tuomion 94 kohdasta, että muut liikenteenharjoittajat olisivat voineet ottaa lyhyellä aikavälillä haltuunsa Combusin liikennöintisopimukset, jos yritys olisi joutunut konkurssiin. Tanskan hallitus pitää tätä mahdollisena, mutta asialla ei ole vaikutusta oikeudelliseen arviointiin siitä, toimiko valtio markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. Kyseinen tieto voi kuitenkin olla tarpeellinen pohdittaessa sitä, olisiko Combusin konkurssi vaikuttanut julkisen liikenteen hallinnointiin ja johtanut häiriöihin liikennöintipalvelujen tarjoamisessa.

5.2   RAKENNEUUDISTUSTUKI

| (245) | Danske Busvognmaendin esittämistä perusteluista Tanskan hallitus toteaa, että myöhemmässä vaiheessa maksettavaa tukea koskevat ehdot eivät vaikuta siihen, voidaanko useampaa kuin yhtä tukisummaa pitää yhtenä tukitoimenpiteenä, jossa tuki maksetaan useammissa erissä. Sitä vastoin tässä yhteydessä on ratkaisevaa arvioida kokonaisvaltaisesti sitä, liittyvätkö yksittäisten tukisummien ajoitus ja tarkoitus toisiinsa siten, että ne voidaan katsoa yhdeksi tukitoimenpiteeksi. |
| --- | --- |

(245)

Danske Busvognmaendin esittämistä perusteluista Tanskan hallitus toteaa, että myöhemmässä vaiheessa maksettavaa tukea koskevat ehdot eivät vaikuta siihen, voidaanko useampaa kuin yhtä tukisummaa pitää yhtenä tukitoimenpiteenä, jossa tuki maksetaan useammissa erissä. Sitä vastoin tässä yhteydessä on ratkaisevaa arvioida kokonaisvaltaisesti sitä, liittyvätkö yksittäisten tukisummien ajoitus ja tarkoitus toisiinsa siten, että ne voidaan katsoa yhdeksi tukitoimenpiteeksi.

| (246) | Tanskan hallitus myöntää, ettei komissiolle ollut esitetty rakenneuudistussuunnitelmaa, kun 300 miljoonan euron Tanskan kruunun pääomasijoitus tehtiin tai kun Arrivan kanssa päästiin yhteisymmärrykseen myyntiperiaatteista marraskuussa 2000. |
| --- | --- |

(246)

Tanskan hallitus myöntää, ettei komissiolle ollut esitetty rakenneuudistussuunnitelmaa, kun 300 miljoonan euron Tanskan kruunun pääomasijoitus tehtiin tai kun Arrivan kanssa päästiin yhteisymmärrykseen myyntiperiaatteista marraskuussa 2000.

| (247) | Tanskan hallitus ei kuitenkaan ole samaa mieltä tulkinnasta, jonka Danske Busvognmaend esittää yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-17/99, Ranska vastaan komissio, antamasta tuomiosta ja jonka mukaan komissiolle ei voida enää esittää rakenneuudistussuunnitelmaa sen jälkeen, kun jäsenvaltio on myöntänyt tuen. |
| --- | --- |

(247)

Tanskan hallitus ei kuitenkaan ole samaa mieltä tulkinnasta, jonka Danske Busvognmaend esittää yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-17/99, Ranska vastaan komissio, antamasta tuomiosta ja jonka mukaan komissiolle ei voida enää esittää rakenneuudistussuunnitelmaa sen jälkeen, kun jäsenvaltio on myöntänyt tuen.

| (248) | Tanskan hallitus huomauttaa aluksi, että vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoissa ei ole annettu määräyksiä tai ohjeita siitä, milloin rakenneuudistussuunnitelma on esitettävä komissiolle. Ainoa selvä edellytys on, että komissio ei voi hyväksyä rakenneuudistustukea, ellei sille ole aiemmin esitetty rakenneuudistussuunnitelmaa. |
| --- | --- |

(248)

Tanskan hallitus huomauttaa aluksi, että vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoissa ei ole annettu määräyksiä tai ohjeita siitä, milloin rakenneuudistussuunnitelma on esitettävä komissiolle. Ainoa selvä edellytys on, että komissio ei voi hyväksyä rakenneuudistustukea, ellei sille ole aiemmin esitetty rakenneuudistussuunnitelmaa.

| (249) | Tanskan hallitus katsoo, että niissäkin tapauksissa, joissa tukitoimenpide pannaan täytäntöön ilmoittamatta siitä etukäteen komissiolle, komission on varmistettava, että tuki täyttää hyväksymisedellytykset. Tästä säädetään muun muassa asetuksen (EY) N:o 659/1999, jäljempänä ”menettelyasetus”, 13 artiklan 2 kohdassa. Hallitus katsoo siten täysin riittäväksi, että komissiolle esitetään rakenneuudistussuunnitelma, joka hyväksytään ennen kuin komissio päättää valtiontuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(249)

Tanskan hallitus katsoo, että niissäkin tapauksissa, joissa tukitoimenpide pannaan täytäntöön ilmoittamatta siitä etukäteen komissiolle, komission on varmistettava, että tuki täyttää hyväksymisedellytykset. Tästä säädetään muun muassa asetuksen (EY) N:o 659/1999, jäljempänä ”menettelyasetus”, 13 artiklan 2 kohdassa. Hallitus katsoo siten täysin riittäväksi, että komissiolle esitetään rakenneuudistussuunnitelma, joka hyväksytään ennen kuin komissio päättää valtiontuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille.

| (250) | Asian C-17/99, Ranska vastaan komissio
   (40), 43 kohdasta Tanskan hallitus huomauttaa, että 41 kohdan mukaan komissio totesi asian kohteena olevassa päätöksessä seuraavaa: ”Ranskan hallitus ei ole esittänyt komissiolle uskottavaa rakenneuudistussuunnitelmaa” ja ”Ranskan viranomaiset eivät ole toimittaneet komissiolle tällaista suunnitelmaa myöskään menettelyn aloittamisen jälkeen”. |
| --- | --- |

(250)

Asian C-17/99, Ranska vastaan komissio
   (40), 43 kohdasta Tanskan hallitus huomauttaa, että 41 kohdan mukaan komissio totesi asian kohteena olevassa päätöksessä seuraavaa: ”Ranskan hallitus ei ole esittänyt komissiolle uskottavaa rakenneuudistussuunnitelmaa” ja ”Ranskan viranomaiset eivät ole toimittaneet komissiolle tällaista suunnitelmaa myöskään menettelyn aloittamisen jälkeen”.

| (251) | Tanskan hallitukselle on komission käyttämän sanamuodon perusteella selvää, että vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoissa rakenneuudistussuunnitelmalle asetettujen edellytysten täyttämiseksi olisi riittänyt suunnitelman esittäminen muodollisen menettelyn aloittamisen jälkeen. Ratkaisevaa ei siten ollut rakenneuudistussuunnitelman esittämisajankohta, vaan se, että suunnitelma esitetään ennen kuin komissio tekee lopullisen päätöksensä. |
| --- | --- |

(251)

Tanskan hallitukselle on komission käyttämän sanamuodon perusteella selvää, että vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoissa rakenneuudistussuunnitelmalle asetettujen edellytysten täyttämiseksi olisi riittänyt suunnitelman esittäminen muodollisen menettelyn aloittamisen jälkeen. Ratkaisevaa ei siten ollut rakenneuudistussuunnitelman esittämisajankohta, vaan se, että suunnitelma esitetään ennen kuin komissio tekee lopullisen päätöksensä.

| (252) | Siksi Tanskan hallitus katsoo, että 8 ja 23 päivänä tammikuuta laaditut rakenneuudistussuunnitelmat esitettiin ajoissa ja että ne täyttivät vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoissa asetetut edellytykset. |
| --- | --- |

(252)

Siksi Tanskan hallitus katsoo, että 8 ja 23 päivänä tammikuuta laaditut rakenneuudistussuunnitelmat esitettiin ajoissa ja että ne täyttivät vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoissa asetetut edellytykset.

| (253) | Helmi- ja huhtikuussa 2007 toimittamissaan asiakirjoissa Tanskan hallitus huomauttaa, että taloudellinen ja operatiivinen rakenneuudistussuunnitelma ovat olleet saatavilla silloin, kun Tanskan parlamentin valtiovarainvaliokunta hyväksyi vuonna 1999 tehdyn pääomasijoituksen. |
| --- | --- |

(253)

Helmi- ja huhtikuussa 2007 toimittamissaan asiakirjoissa Tanskan hallitus huomauttaa, että taloudellinen ja operatiivinen rakenneuudistussuunnitelma ovat olleet saatavilla silloin, kun Tanskan parlamentin valtiovarainvaliokunta hyväksyi vuonna 1999 tehdyn pääomasijoituksen.

| (254) | Tanskan hallitus katsoo, ettei Arrivan myynnistä Connexille saatu voitto ylittänyt Tanskan hallituksen ja Arrivan odotuksia ja laskelmia silloin, kun Combus myytiin Arrivalle. |
| --- | --- |

(254)

Tanskan hallitus katsoo, ettei Arrivan myynnistä Connexille saatu voitto ylittänyt Tanskan hallituksen ja Arrivan odotuksia ja laskelmia silloin, kun Combus myytiin Arrivalle.

| (255) | Vastineessaan Danske Busvognmaendin esittämään väitteeseen, jonka mukaan myynnistä ei järjestetty julkista tarjouskilpailua, Tanskan hallitus toteaa, että myyntimenettely kesti erityisen pitkään ja oli kilpailtu, syrjimätön ja avoin ja ettei lopullinen hinta eronnut merkittävästi viitteellisestä tarjouksesta. |
| --- | --- |

(255)

Vastineessaan Danske Busvognmaendin esittämään väitteeseen, jonka mukaan myynnistä ei järjestetty julkista tarjouskilpailua, Tanskan hallitus toteaa, että myyntimenettely kesti erityisen pitkään ja oli kilpailtu, syrjimätön ja avoin ja ettei lopullinen hinta eronnut merkittävästi viitteellisestä tarjouksesta.

| (256) | Vastineessaan väitteeseen siitä, ettei markkinahinnasta tehty riippumatonta tarkastusta, Tanskan hallitus korostaa, että parlamentin valtiovarainvaliokunnan oli annettava suostumuksensa myyntiin valtion taloudellisen neuvonantajan Alfred Bergin tekemien talousanalyysien perusteella. Tanskan hallitus pitää tätä riittävänä tarkastuksena. Danske Busvognmaend siteerasi joitakin kohtia ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen käsittelemän asian liitteestä, eikä niissä Tanskan hallituksen mielestä mainita laiminlyöntejä tarkastuksissa, jotka koskevat tuen rajaamista välttämättömään. |
| --- | --- |

(256)

Vastineessaan väitteeseen siitä, ettei markkinahinnasta tehty riippumatonta tarkastusta, Tanskan hallitus korostaa, että parlamentin valtiovarainvaliokunnan oli annettava suostumuksensa myyntiin valtion taloudellisen neuvonantajan Alfred Bergin tekemien talousanalyysien perusteella. Tanskan hallitus pitää tätä riittävänä tarkastuksena. Danske Busvognmaend siteerasi joitakin kohtia ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen käsittelemän asian liitteestä, eikä niissä Tanskan hallituksen mielestä mainita laiminlyöntejä tarkastuksissa, jotka koskevat tuen rajaamista välttämättömään.

| (257) | Lisäksi Tanskan hallitus selittää, että myynnin jälkeen myyntihinnasta on tehty kolme riippumatonta tarkastusta: ”Report on the investigation of Combus A/S” (raportti Combus A/S:n tutkinnasta), ”Solicitor’s investigation on the State’s management of the ownership of Combus A/S” (asianajajan tutkimus valtion omistusosuudesta Combus A/S:ssä) ja ”Report from the Auditor General” (tilintarkastusviraston raportti). |
| --- | --- |

(257)

Lisäksi Tanskan hallitus selittää, että myynnin jälkeen myyntihinnasta on tehty kolme riippumatonta tarkastusta: ”Report on the investigation of Combus A/S” (raportti Combus A/S:n tutkinnasta), ”Solicitor’s investigation on the State’s management of the ownership of Combus A/S” (asianajajan tutkimus valtion omistusosuudesta Combus A/S:ssä) ja ”Report from the Auditor General” (tilintarkastusviraston raportti).

| (258) | Näiden taustatietojen perusteella Tanskan hallitus on eri mieltä siitä, ettei tuen rajaamista välttämättömään tarkastettu millään tavoin. Danske Busvognmaendin viittaukset asian liitteisiin K ja I eivät millään tavoin liity kysymykseen siitä, rajattiinko tuki välttämättömään. Viittauksista käy kuitenkin selvästi ilmi, että myyntiä Arrivalle valmisteltiin liiketoimintasuunnitelman perusteella ja että myyntihinnassa otettiin huomioon markkinahinta. |
| --- | --- |

(258)

Näiden taustatietojen perusteella Tanskan hallitus on eri mieltä siitä, ettei tuen rajaamista välttämättömään tarkastettu millään tavoin. Danske Busvognmaendin viittaukset asian liitteisiin K ja I eivät millään tavoin liity kysymykseen siitä, rajattiinko tuki välttämättömään. Viittauksista käy kuitenkin selvästi ilmi, että myyntiä Arrivalle valmisteltiin liiketoimintasuunnitelman perusteella ja että myyntihinnassa otettiin huomioon markkinahinta.

| (259) | Tanskan hallitus toteaa vielä, ettei riippumattomien tilintarkastajien käyttö olisi sen mielestä muuttanut Combusin osakkeista tehtyä arviota tai niiden myyntihintaa. Tanskan hallitukselle ratkaisevaa oli markkinaehtoisuus. |
| --- | --- |

(259)

Tanskan hallitus toteaa vielä, ettei riippumattomien tilintarkastajien käyttö olisi sen mielestä muuttanut Combusin osakkeista tehtyä arviota tai niiden myyntihintaa. Tanskan hallitukselle ratkaisevaa oli markkinaehtoisuus.

6.   KOMISSION OIKEUDELLINEN ARVIOINTI

6.1   EY:n PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUN TUEN OLEMASSAOLON ARVIOINTI

| (260) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(260)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

6.1.1   ALUSTAVA KYSYMYS: ONKO VUONNA 1999 JA 2001 TOTEUTETUISSA TOIMENPITEISSÄ KYSE VAIN YHDESTÄ VAI KAHDESTA ERILLISESTÄ EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 1 KOHDAN MUKAISESTI ARVIOITAVASTA TOIMENPITEESTÄ?

| (261) | Tanskan hallitus myönsi Combusille edellä kuvatun mukaisesti rahoitustukea pääomasijoituksina (vuosina 1999 ja 2001) ja pääomalainana (vuonna 1999) sekä muuntamalla myöhemmin pääomalainan osakepääomaksi ja antamalla ostajalle takauksia (vuonna 2001). EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisen takia on siksi tärkeää vahvistaa, onko yksityistämisprosessin yhteydessä vuosina 1999 ja 2001 myönnetyssä rahoitustuessa kyse yhdestä kaksiosaisesta toimenpiteestä vai kahdesta erillisestä toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(261)

Tanskan hallitus myönsi Combusille edellä kuvatun mukaisesti rahoitustukea pääomasijoituksina (vuosina 1999 ja 2001) ja pääomalainana (vuonna 1999) sekä muuntamalla myöhemmin pääomalainan osakepääomaksi ja antamalla ostajalle takauksia (vuonna 2001). EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisen takia on siksi tärkeää vahvistaa, onko yksityistämisprosessin yhteydessä vuosina 1999 ja 2001 myönnetyssä rahoitustuessa kyse yhdestä kaksiosaisesta toimenpiteestä vai kahdesta erillisestä toimenpiteestä.

| (262) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on asiassa BP Chemicals katsonut seuraavat näkökohdat olennaisiksi asian ratkaisemisen kannalta:






  — | kyseessä olevien pääomasijoitusten aikajärjestys |
| --- | --- | --- |

(262)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on asiassa BP Chemicals katsonut seuraavat näkökohdat olennaisiksi asian ratkaisemisen kannalta:

—

kyseessä olevien pääomasijoitusten aikajärjestys

| — | pääomasijoitusten tarkoitus |
| --- | --- |

—

pääomasijoitusten tarkoitus

| — | yhtiön tilanne silloin, kun pääomasijoituksen tekemisestä päätettiin (41). |
| --- | --- |

—

yhtiön tilanne silloin, kun pääomasijoituksen tekemisestä päätettiin (41).

| (263) | Komissio arvioi jäljempänä Tanskan hallituksen ja kolmansien osapuolten esittämien huomioiden valossa, täyttyvätkö ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa BP Chemicals vahvistamat arviointiperusteet nyt käsiteltävässä asiassa. |
| --- | --- |

(263)

Komissio arvioi jäljempänä Tanskan hallituksen ja kolmansien osapuolten esittämien huomioiden valossa, täyttyvätkö ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa BP Chemicals vahvistamat arviointiperusteet nyt käsiteltävässä asiassa.

| (264) | Toimenpiteet toteutettiin 27 päivänä toukokuuta 1999 ja 15 päivänä tammikuuta 2001, eli päätösten välillä kului suunnilleen 18 kuukautta. |
| --- | --- |

(264)

Toimenpiteet toteutettiin 27 päivänä toukokuuta 1999 ja 15 päivänä tammikuuta 2001, eli päätösten välillä kului suunnilleen 18 kuukautta.

| (265) | Tanskan hallitus toteaa, että yksityistämisprosessin monimutkaisuuden perusteella 18 kuukautta on kohtuullisen lyhyt aika. Tässä yhteydessä se viittaa myös asiaan BP Chemicals, jossa ensimmäisen ja viimeisen tukierän välillä kului 22 kuukautta. |
| --- | --- |

(265)

Tanskan hallitus toteaa, että yksityistämisprosessin monimutkaisuuden perusteella 18 kuukautta on kohtuullisen lyhyt aika. Tässä yhteydessä se viittaa myös asiaan BP Chemicals, jossa ensimmäisen ja viimeisen tukierän välillä kului 22 kuukautta.

| (266) | Komission mielestä Tanskan hallituksen esittämät perustelut eivät ole vakuuttavia. Ensinnäkin asian BP Chemicals ja nyt käsiteltävän asian välillä on merkittävä tosiasiallinen ero. Asian BP Chemicals mukaan julkinen yritys ENI teki ENIChemiin kolme pääomasijoitusta vuosina 1992, 1993 ja 1994. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen oli varmistettava, oliko komissio oikeassa arvioidessaan, että kolmas pääomasijoitus täyttää yksityisen sijoittajan käyttäytymistä koskevan arviointiperusteen, vaikka kaksi ensimmäistä sijoitusta oli luokiteltu valtiontueksi. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi toimenpiteiden aikajärjestyksen osalta, että kolmannesta pääomasijoituksesta oli jo päätetty rakenneuudistussuunnitelmassa, jonka ENIn hallitus oli hyväksynyt samana päivänä kuin toisen pääomasijoituksen, joulukuussa 1993. Varsinainen päätös kolmannen pääomasijoituksen hyväksymisestä oli tehty vajaata kuukautta myöhemmin, tammikuussa 1994. |
| --- | --- |

(266)

Komission mielestä Tanskan hallituksen esittämät perustelut eivät ole vakuuttavia. Ensinnäkin asian BP Chemicals ja nyt käsiteltävän asian välillä on merkittävä tosiasiallinen ero. Asian BP Chemicals mukaan julkinen yritys ENI teki ENIChemiin kolme pääomasijoitusta vuosina 1992, 1993 ja 1994. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen oli varmistettava, oliko komissio oikeassa arvioidessaan, että kolmas pääomasijoitus täyttää yksityisen sijoittajan käyttäytymistä koskevan arviointiperusteen, vaikka kaksi ensimmäistä sijoitusta oli luokiteltu valtiontueksi. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi toimenpiteiden aikajärjestyksen osalta, että kolmannesta pääomasijoituksesta oli jo päätetty rakenneuudistussuunnitelmassa, jonka ENIn hallitus oli hyväksynyt samana päivänä kuin toisen pääomasijoituksen, joulukuussa 1993. Varsinainen päätös kolmannen pääomasijoituksen hyväksymisestä oli tehty vajaata kuukautta myöhemmin, tammikuussa 1994.

| (267) | Sitä vastoin nyt käsiteltävässä asiassa mikään ei viittaa siihen, että Tanskan viranomaiset olisivat vuonna 1999 ensimmäisestä pääomasijoituksesta päättäessään suunnitelleet toteuttavansa toisen pääomasijoituksen rakenneuudistuksen edetessä. Ensimmäinen pääomasijoitus oli päinvastoin laskettu siten, että sen pitäisi yksinään riittää palauttamaan Combusin taloudellinen kannattavuus. Toisesta pääomasijoituksesta päätettiin yli vuosi ja kuusi kuukautta joulukuussa 2000 tehdyn ensimmäisen pääomasijoituksen jälkeen kun ilmeni, ettei ensimmäinen sijoitus ollut riittävä. |
| --- | --- |

(267)

Sitä vastoin nyt käsiteltävässä asiassa mikään ei viittaa siihen, että Tanskan viranomaiset olisivat vuonna 1999 ensimmäisestä pääomasijoituksesta päättäessään suunnitelleet toteuttavansa toisen pääomasijoituksen rakenneuudistuksen edetessä. Ensimmäinen pääomasijoitus oli päinvastoin laskettu siten, että sen pitäisi yksinään riittää palauttamaan Combusin taloudellinen kannattavuus. Toisesta pääomasijoituksesta päätettiin yli vuosi ja kuusi kuukautta joulukuussa 2000 tehdyn ensimmäisen pääomasijoituksen jälkeen kun ilmeni, ettei ensimmäinen sijoitus ollut riittävä.

| (268) | Kahden tärkeän aikajärjestykseen liittyvän näkökohdan perusteella voidaan siis katsoa, että näissä kahdessa pääomasijoituksessa on kyse eri toimenpiteistä:






  — | Toinen pääomasijoitus ei ollut Tanskan viranomaisten suunnitelmissa siinä vaiheessa, kun ne päättivät ensimmäisen pääomasijoituksen toteuttamisesta, kun taas asiassa BP Chemicals näin oli ollut. |
| --- | --- | --- |

(268)

Kahden tärkeän aikajärjestykseen liittyvän näkökohdan perusteella voidaan siis katsoa, että näissä kahdessa pääomasijoituksessa on kyse eri toimenpiteistä:

—

Toinen pääomasijoitus ei ollut Tanskan viranomaisten suunnitelmissa siinä vaiheessa, kun ne päättivät ensimmäisen pääomasijoituksen toteuttamisesta, kun taas asiassa BP Chemicals näin oli ollut.

| — | Toisesta pääomasijoituksesta päätettiin vuosi ja kuusi kuukautta ensimmäisen pääomasijoituksen jälkeen, kun taas asiassa BP Chemicals kahden toimenpiteen välillä kului vain yksi kuukausi. |
| --- | --- |

—

Toisesta pääomasijoituksesta päätettiin vuosi ja kuusi kuukautta ensimmäisen pääomasijoituksen jälkeen, kun taas asiassa BP Chemicals kahden toimenpiteen välillä kului vain yksi kuukausi.

| (269) | Tanskan hallitus katsoo, että vuosina 1999 ja 2001 toteutetuilla toimenpiteillä oli sama tarkoitus, eli Combusin rakenteen uudistaminen ja pääomapohjan vahvistaminen sen onnistunutta yksityistämistä silmällä pitäen. |
| --- | --- |

(269)

Tanskan hallitus katsoo, että vuosina 1999 ja 2001 toteutetuilla toimenpiteillä oli sama tarkoitus, eli Combusin rakenteen uudistaminen ja pääomapohjan vahvistaminen sen onnistunutta yksityistämistä silmällä pitäen.

| (270) | Komissio ei ole tästä samaa mieltä. Edellä perusteellisesti kuvatuista tosiseikoista ilmenee, että vuoden 1999 pääomasijoitus päätettiin toteuttaa Combusia uhkaavan konkurssin välttämiseksi. Sen tarkoituksena ei ollut Combusin yksityistäminen, vaan pikemminkin se oli käynyt välttämättömäksi Combusin ensimmäisen epäonnistuneen yksityistämisyrityksen takia. |
| --- | --- |

(270)

Komissio ei ole tästä samaa mieltä. Edellä perusteellisesti kuvatuista tosiseikoista ilmenee, että vuoden 1999 pääomasijoitus päätettiin toteuttaa Combusia uhkaavan konkurssin välttämiseksi. Sen tarkoituksena ei ollut Combusin yksityistäminen, vaan pikemminkin se oli käynyt välttämättömäksi Combusin ensimmäisen epäonnistuneen yksityistämisyrityksen takia.

| (271) | Toisen pääomasijoituksen tarkoituksena oli lisätä Combusin pääomaa sen verran, että ostaja Arriva olisi valmis maksamaan yrityksestä symbolisen hinnan. |
| --- | --- |

(271)

Toisen pääomasijoituksen tarkoituksena oli lisätä Combusin pääomaa sen verran, että ostaja Arriva olisi valmis maksamaan yrityksestä symbolisen hinnan.

| (272) | Komissio myöntää, että molempia pääomasijoituksia on täydennetty rakenneuudistustoimenpiteillä ja että molempien pääomasijoitusten yhteydessä on katettu tappioita, jotka johtuivat Combusin liian halvalla tekemistä sopimuksista. |
| --- | --- |

(272)

Komissio myöntää, että molempia pääomasijoituksia on täydennetty rakenneuudistustoimenpiteillä ja että molempien pääomasijoitusten yhteydessä on katettu tappioita, jotka johtuivat Combusin liian halvalla tekemistä sopimuksista.

| (273) | Silti komissio katsoo, että pääomasijoituksilla oli erilainen päätarkoitus: ensimmäisessä tapauksessa konkurssin estäminen ja toisessa yksityistämisen valmistelu. |
| --- | --- |

(273)

Silti komissio katsoo, että pääomasijoituksilla oli erilainen päätarkoitus: ensimmäisessä tapauksessa konkurssin estäminen ja toisessa yksityistämisen valmistelu.

| (274) | Combusin tilanne ei ollut toimenpiteiden aikana merkittävästi muuttunut, sillä yhtiö kärsi tappioita pääasiassa siksi, ettei se pystynyt tuottamaan palveluja hintaan, josta oli määrätty sen tekemissä julkisia palveluja koskevissa sopimuksissa. |
| --- | --- |

(274)

Combusin tilanne ei ollut toimenpiteiden aikana merkittävästi muuttunut, sillä yhtiö kärsi tappioita pääasiassa siksi, ettei se pystynyt tuottamaan palveluja hintaan, josta oli määrätty sen tekemissä julkisia palveluja koskevissa sopimuksissa.

| (275) | Komissio, joka on päätelmissään ottanut huomioon osapuolten esittämät huomautukset ja soveltanut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa BP Chemicals käyttämiä perusteluja, katsoo, että kahdessa osassa vuosina 1999 ja 2001 toteutetuissa rakenneuudistustoimenpiteissä on kyse kahdesta erillisestä toimenpiteestä, jotka arvioidaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan. Tämän arvion kolme tärkeintä perustetta ovat seuraavat:






  — | Vuonna 2001 tehty pääomasijoitus ei ollut suunnitelmissa silloin, kun vuoden 1999 pääomasijoituksesta päätettiin. Tanskan viranomaiset päinvastoin olettivat vuoden 1999 pääomasijoituksen olevan riittävä. |
| --- | --- | --- |

(275)

Komissio, joka on päätelmissään ottanut huomioon osapuolten esittämät huomautukset ja soveltanut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa BP Chemicals käyttämiä perusteluja, katsoo, että kahdessa osassa vuosina 1999 ja 2001 toteutetuissa rakenneuudistustoimenpiteissä on kyse kahdesta erillisestä toimenpiteestä, jotka arvioidaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan. Tämän arvion kolme tärkeintä perustetta ovat seuraavat:

—

Vuonna 2001 tehty pääomasijoitus ei ollut suunnitelmissa silloin, kun vuoden 1999 pääomasijoituksesta päätettiin. Tanskan viranomaiset päinvastoin olettivat vuoden 1999 pääomasijoituksen olevan riittävä.

| — | Ensimmäisen ja toisen pääomasijoituksen toteuttamista koskevien päätösten välillä on kulunut vuosi ja kuusi kuukautta. |
| --- | --- |

—

Ensimmäisen ja toisen pääomasijoituksen toteuttamista koskevien päätösten välillä on kulunut vuosi ja kuusi kuukautta.

| — | Ensimmäisen pääomasijoituksen tarkoitus oli välttää Combusia uhkaava konkurssi, kun taas toisella pääomasijoituksella pyrittiin mahdollistamaan yksityistäminen symbolista positiivista korvausta vastaan. |
| --- | --- |

—

Ensimmäisen pääomasijoituksen tarkoitus oli välttää Combusia uhkaava konkurssi, kun taas toisella pääomasijoituksella pyrittiin mahdollistamaan yksityistäminen symbolista positiivista korvausta vastaan.

| (276) | Oikeudellisen arvioinnin loppuosassa pääomasijoituksia analysoidaan näin ollen kahtena erillisenä toimenpiteenä. |
| --- | --- |

(276)

Oikeudellisen arvioinnin loppuosassa pääomasijoituksia analysoidaan näin ollen kahtena erillisenä toimenpiteenä.

6.1.2   JULKISET VARAT JA YRITYSKOHTAISUUS

| (277) | Molemmat toimenpiteet rahoitettiin Tanskan talousarviosta, toisin sanoen julkisista varoista. |
| --- | --- |

(277)

Molemmat toimenpiteet rahoitettiin Tanskan talousarviosta, toisin sanoen julkisista varoista.

| (278) | Toimenpiteet koskevat vain yhtä yritystä, Combusia, ja ovat siis yrityskohtaisia. |
| --- | --- |

(278)

Toimenpiteet koskevat vain yhtä yritystä, Combusia, ja ovat siis yrityskohtaisia.

6.1.3   TUENSAAJAYRITYKSEN SAAMA ETU

| (279) | Jotta toimenpiteet voitaisiin luokitella valtiontueksi, niiden on tuotava etua yritykselle. Tässä yhteydessä nousee esiin kaksi seikkaa:






  i) | Toimenpiteet eivät tuo etua Combusille, jos Tanskan hallitus toimi yksityisen markkinataloussijoittajan tavoin. |
| --- | --- | --- |

(279)

Jotta toimenpiteet voitaisiin luokitella valtiontueksi, niiden on tuotava etua yritykselle. Tässä yhteydessä nousee esiin kaksi seikkaa:

i)

Toimenpiteet eivät tuo etua Combusille, jos Tanskan hallitus toimi yksityisen markkinataloussijoittajan tavoin.

| ii) | Toimenpiteet eivät tuo etua Combusille, jos niiden tarkoituksena on ainoastaan hyvittää yritykselle asetetut julkisen palvelun velvoitteet ja täyttää asian Altmark mukaiset neljä edellytystä. |
| --- | --- |

ii)

Toimenpiteet eivät tuo etua Combusille, jos niiden tarkoituksena on ainoastaan hyvittää yritykselle asetetut julkisen palvelun velvoitteet ja täyttää asian Altmark mukaiset neljä edellytystä.

| (280) | Komissio vahvisti markkinataloussijoittajaperiaatteen olennaisen sisällön tiedonannossa, jonka se laati jäsenvaltioille EU:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä julkisia teollisuusyrityksiä koskevan komission direktiivin 80/723/ETY 5 artiklan soveltamisesta, jäljempänä ”tiedonanto” (42). Tämän lisäksi käsitettä on täsmennetty Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomioissa (43). |
| --- | --- |

(280)

Komissio vahvisti markkinataloussijoittajaperiaatteen olennaisen sisällön tiedonannossa, jonka se laati jäsenvaltioille EU:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä julkisia teollisuusyrityksiä koskevan komission direktiivin 80/723/ETY 5 artiklan soveltamisesta, jäljempänä ”tiedonanto” (42). Tämän lisäksi käsitettä on täsmennetty Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomioissa (43).

| (281) | Näiden asiakirjojen ja tuomioiden mukaan komissio ottaa huomioon tuensaajayrityksen tosiasialliset mahdollisuudet saada vastaavaa rahoitusta tavanomaisilta pääomamarkkinoilta. Kyseessä ei ole valtiontuki, jos yritykseen tuodaan uutta pääomaa olosuhteissa, jotka tavanomaisissa markkinatalouden olosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja hyväksyisi (44). |
| --- | --- |

(281)

Näiden asiakirjojen ja tuomioiden mukaan komissio ottaa huomioon tuensaajayrityksen tosiasialliset mahdollisuudet saada vastaavaa rahoitusta tavanomaisilta pääomamarkkinoilta. Kyseessä ei ole valtiontuki, jos yritykseen tuodaan uutta pääomaa olosuhteissa, jotka tavanomaisissa markkinatalouden olosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja hyväksyisi (44).

| (282) | Tiedonannon 35 kohta koskee pääomasijoituksia. Siinä todetaan, että kyseessä on tuki, jos yrityksen taloudellinen tilanne, ja etenkin sen velan rakenne ja määrä, ovat sellaiset, ettei sijoitetulle pääomalle ole odotettavissa tavanomaista tuottoa (osinkoina tai pääomatulona) kohtuullisen ajan kuluessa sen sijoittamisesta. |
| --- | --- |

(282)

Tiedonannon 35 kohta koskee pääomasijoituksia. Siinä todetaan, että kyseessä on tuki, jos yrityksen taloudellinen tilanne, ja etenkin sen velan rakenne ja määrä, ovat sellaiset, ettei sijoitetulle pääomalle ole odotettavissa tavanomaista tuottoa (osinkoina tai pääomatulona) kohtuullisen ajan kuluessa sen sijoittamisesta.

| (283) | Tiedonannon 39 kohdassa määrätään samanlaiset perusteet lainoille ja todetaan, että jos vakuudetonta lainaa annetaan yritykselle, joka ei voisi saada rahoitusta tavanomaisin ehdoin (esimerkiksi koska sillä on heikot mahdollisuudet lainan takaisinmaksuun), laina vastaa tosiasiassa tukea, ja komissio määrittelisi sen tueksi. |
| --- | --- |

(283)

Tiedonannon 39 kohdassa määrätään samanlaiset perusteet lainoille ja todetaan, että jos vakuudetonta lainaa annetaan yritykselle, joka ei voisi saada rahoitusta tavanomaisin ehdoin (esimerkiksi koska sillä on heikot mahdollisuudet lainan takaisinmaksuun), laina vastaa tosiasiassa tukea, ja komissio määrittelisi sen tueksi.

| (284) | Näin ollen julkisen sektorin sijoittajan toimintaa on verrattava yksityisen sijoittajan oletettuun toimintaan: esimerkiksi yksityiseen holdingyhtiöön tai konserniin, joka noudattaa kokonaisvaltaista tai alakohtaista rakennepolitiikkaa ja jonka toimintaa ohjaavat pidemmän aikavälin tuotto-odotukset (45). Pääomasijoituksessa, joka on välttämätön, jotta tilapäisesti vaikeuksissa oleva mutta tarvittavien toimenpiteiden jälkeen uudelleen kannattavaan toimintaan kykenevä yhtiö jäisi eloon, ei välttämättä ole kyse tuesta, jos myös yksityinen sijoittaja olisi arvioinut tilanteen samoin. |
| --- | --- |

(284)

Näin ollen julkisen sektorin sijoittajan toimintaa on verrattava yksityisen sijoittajan oletettuun toimintaan: esimerkiksi yksityiseen holdingyhtiöön tai konserniin, joka noudattaa kokonaisvaltaista tai alakohtaista rakennepolitiikkaa ja jonka toimintaa ohjaavat pidemmän aikavälin tuotto-odotukset (45). Pääomasijoituksessa, joka on välttämätön, jotta tilapäisesti vaikeuksissa oleva mutta tarvittavien toimenpiteiden jälkeen uudelleen kannattavaan toimintaan kykenevä yhtiö jäisi eloon, ei välttämättä ole kyse tuesta, jos myös yksityinen sijoittaja olisi arvioinut tilanteen samoin.

| (285) | Komission on vastaavalla tavalla arvioitava, olisiko yksityinen sijoittaja ja Combusin kaltaisen yrityksen omistaja toiminut kuten Tanskan hallitus toteuttaessaan arvioinnin kohteena olevat toimenpiteet. Jos komissio katsoo, että Tanskan hallitus toimi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti jommankumman tai molempien toimenpiteiden osalta, toimenpiteessä, tai toimenpiteissä, ei ole kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. |
| --- | --- |

(285)

Komission on vastaavalla tavalla arvioitava, olisiko yksityinen sijoittaja ja Combusin kaltaisen yrityksen omistaja toiminut kuten Tanskan hallitus toteuttaessaan arvioinnin kohteena olevat toimenpiteet. Jos komissio katsoo, että Tanskan hallitus toimi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti jommankumman tai molempien toimenpiteiden osalta, toimenpiteessä, tai toimenpiteissä, ei ole kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta.

| (286) | Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 82–89 komissio epäili, ettei yksityinen sijoittaja olisi toiminut Tanskan hallituksen tavoin vastaavassa tilanteessa. |
| --- | --- |

(286)

Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 82–89 komissio epäili, ettei yksityinen sijoittaja olisi toiminut Tanskan hallituksen tavoin vastaavassa tilanteessa.

| (287) | Tanskan hallitus väittää, että vuonna 1999 toteutettu toimenpide on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Tästä johtuu myös se, ettei siitä ollut ilmoitettu komissiolle ennen toteuttamista. |
| --- | --- |

(287)

Tanskan hallitus väittää, että vuonna 1999 toteutettu toimenpide on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Tästä johtuu myös se, ettei siitä ollut ilmoitettu komissiolle ennen toteuttamista.

| (288) | Komissio panee merkille, että Tanska ei ole missään vaiheessa esittänyt taloudellista analyysiä, joka osoittaisi, että se voisi kohtuudella odottaa kyseisestä toimenpiteestä sijoitetun pääoman tuottoa, joka olisi verrattavissa linja-autoliikenteen alalla toimivan yksityisen sijoittajan tuotto-odotuksiin. |
| --- | --- |

(288)

Komissio panee merkille, että Tanska ei ole missään vaiheessa esittänyt taloudellista analyysiä, joka osoittaisi, että se voisi kohtuudella odottaa kyseisestä toimenpiteestä sijoitetun pääoman tuottoa, joka olisi verrattavissa linja-autoliikenteen alalla toimivan yksityisen sijoittajan tuotto-odotuksiin.

| (289) | Lisäksi komissio huomauttaa, että Tanskan hallituksen taloudellinen neuvonantaja Alfred Berg on marraskuussa 1998 ja huhtikuussa 1999 laatimissaan muistioissa ilmaissut huolensa siitä, ettei pääoman tuotosta ole mitään takeita, jos Tanska päättäisi jatkaa omistajuuttaan Combusissa uudistaakseen sen rakennetta pääomasijoituksen jälkeen. Myös lakialoitteessa, jonka Tanskan parlamentti teki toukokuussa 1999 pääomasijoituksen hyväksymisestä, todetaan, että valtio ei todennäköisesti pystyisi saamaan takaisin pääomaa, jonka se aikoi sijoittaa Combusiin. |
| --- | --- |

(289)

Lisäksi komissio huomauttaa, että Tanskan hallituksen taloudellinen neuvonantaja Alfred Berg on marraskuussa 1998 ja huhtikuussa 1999 laatimissaan muistioissa ilmaissut huolensa siitä, ettei pääoman tuotosta ole mitään takeita, jos Tanska päättäisi jatkaa omistajuuttaan Combusissa uudistaakseen sen rakennetta pääomasijoituksen jälkeen. Myös lakialoitteessa, jonka Tanskan parlamentti teki toukokuussa 1999 pääomasijoituksen hyväksymisestä, todetaan, että valtio ei todennäköisesti pystyisi saamaan takaisin pääomaa, jonka se aikoi sijoittaa Combusiin.

| (290) | Päätelmissään komissio toteaa, ettei Tanska ole toimittanut vakuuttavaa näyttöä siitä, että valtio voisi kohtuudella odottaa sijoittamalleen pääomalle sellaista tuottoa, joka olisi verrattavissa yksityisen sijoittajan tuotto-odotuksiin. |
| --- | --- |

(290)

Päätelmissään komissio toteaa, ettei Tanska ole toimittanut vakuuttavaa näyttöä siitä, että valtio voisi kohtuudella odottaa sijoittamalleen pääomalle sellaista tuottoa, joka olisi verrattavissa yksityisen sijoittajan tuotto-odotuksiin.

| (291) | Konserniarviota koskevista perusteista todetaan edellä siteeratun oikeuskäytännön (asia C-303/88) mukaisesti, ettei komissio sulje pois sitä, että valtio tai julkiset yhtiöt voivat ottaa kantaakseen tytäryhtiönsä tappiot mahdollistaakseen sen toiminnan lakkauttamisen parhaiden mahdollisten edellytysten mukaisesti, jos ne voivat osoittaa, että tähän liittyvät kustannukset ovat pienemmät kuin ne taloudelliset vahingot, joita ne olisivat muussa tapauksessa kärsineet. Komissio on esimerkiksi soveltanut näitä perusteita asiassa C-53/2003, ABX
   (46), annetun tuomion 196–216 kohdassa ottamalla huomioon kustannukset, jotka muut tappiolliseen tytäryhtiöön suorassa liikesuhteessa olevat yritysryhmittymän jäsenet kattoivat toiminnallaan ja joiden osalta tytäryhtiön lakkauttaminen ja vaikutukset muihin ryhmittymän yrityksiin oli osoitettu todeksi. Komissio katsoo, että nyt käsiteltävässä asiassa ei ole kyse tästä, sillä Tanskan viranomaiset eivät ole näyttäneet toteen, että Combusin liiketoiminnan ja valtion muiden liiketoimien (erityisesti omistusosuudet muissa yhtiöissä, joilla ei ole osoitettu olevan erityistä yhteyttä Combusiin) välillä olisi riittävän tiivis kytkös tällaisen päätelmän tekemiseksi. Etenkään kun muita perusteita ei ole esitetty, komissio ei ole vakuuttunut, että Combusin kohtalo olisi merkittävästi vaikuttanut muita valtionyhtiöitä koskeviin luokituksiin, jotka perustuvat yleensä kunkin yksittäisen yhtiön tulokseen. |
| --- | --- |

(291)

Konserniarviota koskevista perusteista todetaan edellä siteeratun oikeuskäytännön (asia C-303/88) mukaisesti, ettei komissio sulje pois sitä, että valtio tai julkiset yhtiöt voivat ottaa kantaakseen tytäryhtiönsä tappiot mahdollistaakseen sen toiminnan lakkauttamisen parhaiden mahdollisten edellytysten mukaisesti, jos ne voivat osoittaa, että tähän liittyvät kustannukset ovat pienemmät kuin ne taloudelliset vahingot, joita ne olisivat muussa tapauksessa kärsineet. Komissio on esimerkiksi soveltanut näitä perusteita asiassa C-53/2003, ABX
   (46), annetun tuomion 196–216 kohdassa ottamalla huomioon kustannukset, jotka muut tappiolliseen tytäryhtiöön suorassa liikesuhteessa olevat yritysryhmittymän jäsenet kattoivat toiminnallaan ja joiden osalta tytäryhtiön lakkauttaminen ja vaikutukset muihin ryhmittymän yrityksiin oli osoitettu todeksi. Komissio katsoo, että nyt käsiteltävässä asiassa ei ole kyse tästä, sillä Tanskan viranomaiset eivät ole näyttäneet toteen, että Combusin liiketoiminnan ja valtion muiden liiketoimien (erityisesti omistusosuudet muissa yhtiöissä, joilla ei ole osoitettu olevan erityistä yhteyttä Combusiin) välillä olisi riittävän tiivis kytkös tällaisen päätelmän tekemiseksi. Etenkään kun muita perusteita ei ole esitetty, komissio ei ole vakuuttunut, että Combusin kohtalo olisi merkittävästi vaikuttanut muita valtionyhtiöitä koskeviin luokituksiin, jotka perustuvat yleensä kunkin yksittäisen yhtiön tulokseen.

| (292) | Komissio ei myöskään ole vakuuttunut väitteestä, jonka mukaan Combusin konkurssi olisi vahingoittanut valtion mainetta sijoittajana tai vaarantanut kohtuuttomasti sen yksityistämisohjelman herättämällä epäilyjä yhtiön entisten virkamiesten työsuhdeturvasta. Ensiksi mainitusta seikasta voidaan todeta, että järkevät sijoittajat tulevat toisinaan siihen tulokseen, että kannattamatonta toimintaa on lakkautettava, ja viimeksi mainitusta taas, että tuntuu varsin ristiriitaiselta väittää, että valtion oli maksettava virkamiehille yksityisten työsopimusten hyväksymisestä ja lisäksi vielä katettava heidän pysyvästä työllistämisestään aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

(292)

Komissio ei myöskään ole vakuuttunut väitteestä, jonka mukaan Combusin konkurssi olisi vahingoittanut valtion mainetta sijoittajana tai vaarantanut kohtuuttomasti sen yksityistämisohjelman herättämällä epäilyjä yhtiön entisten virkamiesten työsuhdeturvasta. Ensiksi mainitusta seikasta voidaan todeta, että järkevät sijoittajat tulevat toisinaan siihen tulokseen, että kannattamatonta toimintaa on lakkautettava, ja viimeksi mainitusta taas, että tuntuu varsin ristiriitaiselta väittää, että valtion oli maksettava virkamiehille yksityisten työsopimusten hyväksymisestä ja lisäksi vielä katettava heidän pysyvästä työllistämisestään aiheutuvat kustannukset.

| (293) | Vuonna 2001 toteutetusta toimenpiteestä komissio panee merkille, että saatuaan Arrivan viitteellisen tarjouksen syksyllä 2000 Tanskan hallitus arvioi ne vaihtoehdot, jotka Tanskalla oli käytettävissään Combusin tapauksessa. Niitä olivat toiminnan asteittainen lopettaminen viiden vuoden kuluessa, jatko parempien sopimusten turvin kuuden vuoden ajan, jatkaminen vuoden ajan ilman velkojen jälleenrahoittamista, välitön konkurssi ja Arrivan tekemä ostotarjous. Arviointitulokset on esitetty tämän päätöksen taulukossa 5, ja niiden mukaan toiminnan jatkaminen yhdellä vuodella (positiivinen saldo 71 miljoonaa Tanskan kruunua) oli ehdottomasti kannattavin vaihtoehto, minkä jälkeen seurasivat toiminnan asteittainen lopettaminen viiden vuoden kuluessa (– 331 miljoonaa Tanskan kruunua) ja jatko parempien sopimusten turvin kuuden vuoden ajan (– 315 miljoonaa Tanskan kruunua). Arrivan viitteellisen ostotarjouksen arvoksi arvioitiin – 390 miljoonaa Tanskan kruunua. |
| --- | --- |

(293)

Vuonna 2001 toteutetusta toimenpiteestä komissio panee merkille, että saatuaan Arrivan viitteellisen tarjouksen syksyllä 2000 Tanskan hallitus arvioi ne vaihtoehdot, jotka Tanskalla oli käytettävissään Combusin tapauksessa. Niitä olivat toiminnan asteittainen lopettaminen viiden vuoden kuluessa, jatko parempien sopimusten turvin kuuden vuoden ajan, jatkaminen vuoden ajan ilman velkojen jälleenrahoittamista, välitön konkurssi ja Arrivan tekemä ostotarjous. Arviointitulokset on esitetty tämän päätöksen taulukossa 5, ja niiden mukaan toiminnan jatkaminen yhdellä vuodella (positiivinen saldo 71 miljoonaa Tanskan kruunua) oli ehdottomasti kannattavin vaihtoehto, minkä jälkeen seurasivat toiminnan asteittainen lopettaminen viiden vuoden kuluessa (– 331 miljoonaa Tanskan kruunua) ja jatko parempien sopimusten turvin kuuden vuoden ajan (– 315 miljoonaa Tanskan kruunua). Arrivan viitteellisen ostotarjouksen arvoksi arvioitiin – 390 miljoonaa Tanskan kruunua.

| (294) | Mikään ei viittaa siihen, että Tanskan hallitus olisi arvioinut vaihtoehdot uudelleen Arrivan jätettyä paremman tarjouksen. Tanskan hallitus sijoitti vuonna 2001 toteutetulla toimenpiteellä 140 miljoonaa Tanskan kruunua ja yhdisti siihen rajoittamattomat takaukset ja 58,9 miljoonan Tanskan kruunun rajoitetut takaukset, mikä on huomattavasti enemmän kuin tutkimuksessa arvioitu ensimmäinen vaihtoehto. Siksi komissio katsoo, että päättäessään vuonna 2001 toteutettavista toimenpiteistä Tanskan viranomaiset eivät voineet kohtuudella odottaa, että yksityinen sijoittaja olisi toiminut samalla tavalla. |
| --- | --- |

(294)

Mikään ei viittaa siihen, että Tanskan hallitus olisi arvioinut vaihtoehdot uudelleen Arrivan jätettyä paremman tarjouksen. Tanskan hallitus sijoitti vuonna 2001 toteutetulla toimenpiteellä 140 miljoonaa Tanskan kruunua ja yhdisti siihen rajoittamattomat takaukset ja 58,9 miljoonan Tanskan kruunun rajoitetut takaukset, mikä on huomattavasti enemmän kuin tutkimuksessa arvioitu ensimmäinen vaihtoehto. Siksi komissio katsoo, että päättäessään vuonna 2001 toteutettavista toimenpiteistä Tanskan viranomaiset eivät voineet kohtuudella odottaa, että yksityinen sijoittaja olisi toiminut samalla tavalla.

| (295) | Komissio toteaa hylkäävänsä konserniarviota ja Tanskan hallituksen maineen suojelemista koskevat perusteet samasta syystä kuin vuonna 1999 toteutettujen toimenpiteiden osalta. |
| --- | --- |

(295)

Komissio toteaa hylkäävänsä konserniarviota ja Tanskan hallituksen maineen suojelemista koskevat perusteet samasta syystä kuin vuonna 1999 toteutettujen toimenpiteiden osalta.

| (296) | Komissio päättelee, että yksityinen sijoittaja ei olisi toiminut vuonna 2001 toteutetun toimenpiteen osalta Tanskan hallituksen tavoin. |
| --- | --- |

(296)

Komissio päättelee, että yksityinen sijoittaja ei olisi toiminut vuonna 2001 toteutetun toimenpiteen osalta Tanskan hallituksen tavoin.

| (297) | Asiassa Altmark annetun tuomion mukaan ”julkiset tuet, joiden tarkoituksena on mahdollistaa kaupunki- tai esikaupunkilinjaliikenteen taikka alueellisen linjaliikenteen palvelujen tuottaminen, eivät kuitenkaan kuulu kyseisen määräyksen soveltamisalaan siltä osin kuin tällaisia tukia on pidettävä korvauksena, joka on vastiketta edunsaajayritysten näiden julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseksi suorittamista palveluista” (47). Tässä yhteydessä Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on määritellyt neljä edellytystä, jotka on täytettävä, jotta valtiontukea voidaan pitää ”korvauksena julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä”. |
| --- | --- |

(297)

Asiassa Altmark annetun tuomion mukaan ”julkiset tuet, joiden tarkoituksena on mahdollistaa kaupunki- tai esikaupunkilinjaliikenteen taikka alueellisen linjaliikenteen palvelujen tuottaminen, eivät kuitenkaan kuulu kyseisen määräyksen soveltamisalaan siltä osin kuin tällaisia tukia on pidettävä korvauksena, joka on vastiketta edunsaajayritysten näiden julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseksi suorittamista palveluista” (47). Tässä yhteydessä Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on määritellyt neljä edellytystä, jotka on täytettävä, jotta valtiontukea voidaan pitää ”korvauksena julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä”.

| (298) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kuitenkin ilmoitti asiassa Combus antamassaan tuomiossa, että nyt käsiteltävässä asiassa ainakin yksi näistä edellytyksistä jäi täyttymättä, sillä rakenneuudistustoimenpiteen laskentaperusteena käytettyjä tekijöitä ei ollut vahvistettu puolueettomasti ja avoimesti ennen julkisia palveluja koskevien sopimusten tekemistä (48). |
| --- | --- |

(298)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kuitenkin ilmoitti asiassa Combus antamassaan tuomiossa, että nyt käsiteltävässä asiassa ainakin yksi näistä edellytyksistä jäi täyttymättä, sillä rakenneuudistustoimenpiteen laskentaperusteena käytettyjä tekijöitä ei ollut vahvistettu puolueettomasti ja avoimesti ennen julkisia palveluja koskevien sopimusten tekemistä (48).

| (299) | Näin ollen asiassa Altmark sovellettua oikeuskäytäntöä ei voida soveltaa Tanskan hallituksen Combusille myöntämän rakenneuudistustoimenpiteen yhteydessä (49). |
| --- | --- |

(299)

Näin ollen asiassa Altmark sovellettua oikeuskäytäntöä ei voida soveltaa Tanskan hallituksen Combusille myöntämän rakenneuudistustoimenpiteen yhteydessä (49).

| (300) | Sekä vuonna 1999 että vuonna 2001 toteutettu toimenpide toivat Combusille taloudellista etua. |
| --- | --- |

(300)

Sekä vuonna 1999 että vuonna 2001 toteutettu toimenpide toivat Combusille taloudellista etua.

6.1.4   VAIKUTUS YHTEISÖN SISÄISEEN KAUPPAAN JA KILPAILUUN

| (301) | Toimenpiteen luokitteleminen tueksi edellyttää myös kilpailun vääristymistä ja vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(301)

Toimenpiteen luokitteleminen tueksi edellyttää myös kilpailun vääristymistä ja vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (302) | Tässä yhteydessä on ensinnäkin huomattava, että valtiontuki, jota myönnetään sellaiselle yritykselle, joka tuottaa ainoastaan paikallisia tai alueellisia liikennepalveluja eikä tuota liikennepalveluja kotivaltionsa ulkopuolella, voi kuitenkin vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(302)

Tässä yhteydessä on ensinnäkin huomattava, että valtiontuki, jota myönnetään sellaiselle yritykselle, joka tuottaa ainoastaan paikallisia tai alueellisia liikennepalveluja eikä tuota liikennepalveluja kotivaltionsa ulkopuolella, voi kuitenkin vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (303) | Asiassa Altmark antamassaan tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että ”kun jäsenvaltio myöntää julkisen tuen yritykselle, kyseisen yrityksen liikennepalvelujen tarjonta voi pysyä ennallaan tai lisääntyä, minkä seurauksena muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten mahdollisuudet tarjota liikennepalveluja kyseisen valtion markkinoilla ovat vähäisemmät (ks. vastaavasti asia 102/87, Ranska v. komissio, tuomio 13.7.1988, Kok., s. 4067, 19 kohta; asia C-305/89, Italia v. komissio, tuomio 21.3.1991, Kok., s. I-1603, 26 kohta ja asia Espanja v. komissio, tuomion 40 kohta)” (50). |
| --- | --- |

(303)

Asiassa Altmark antamassaan tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että ”kun jäsenvaltio myöntää julkisen tuen yritykselle, kyseisen yrityksen liikennepalvelujen tarjonta voi pysyä ennallaan tai lisääntyä, minkä seurauksena muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten mahdollisuudet tarjota liikennepalveluja kyseisen valtion markkinoilla ovat vähäisemmät (ks. vastaavasti asia 102/87, Ranska v. komissio, tuomio 13.7.1988, Kok., s. 4067, 19 kohta; asia C-305/89, Italia v. komissio, tuomio 21.3.1991, Kok., s. I-1603, 26 kohta ja asia Espanja v. komissio, tuomion 40 kohta)” (50).

| (304) | Useat jäsenvaltiot ovatkin vuodesta 1995 alkaen ryhtyneet avaamaan tiettyjä liikennemarkkinoita muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten kilpailulle siten, että useat yritykset tarjoavat jo kaupunki- tai esikaupunkiliikenteen taikka alueellisen liikenteen palveluja muissa jäsenvaltioissa kuin alkuperävaltiossaan (51). |
| --- | --- |

(304)

Useat jäsenvaltiot ovatkin vuodesta 1995 alkaen ryhtyneet avaamaan tiettyjä liikennemarkkinoita muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten kilpailulle siten, että useat yritykset tarjoavat jo kaupunki- tai esikaupunkiliikenteen taikka alueellisen liikenteen palveluja muissa jäsenvaltioissa kuin alkuperävaltiossaan (51).

| (305) | Tanskassa vuonna 1990 aloitettu linja-autoliikennemarkkinoita koskevan sääntelyn purkaminen on muuttanut linja-autoliikennepalvelujen tarjonnan luonnetta suljetuista markkinoista yritysten välisen kilpailun mahdollistaviin markkinoihin. Sekä Tanskan että muiden EU:n jäsenvaltioiden yhtiöt voivat kilpailla keskenään alue- tai paikallisviranomaisten kilpailuttamien palvelujen tarjoamisesta. Tilanne on samankaltainen muissa jäsenvaltioissa; Arriva toimii esimerkiksi myös Ruotsissa ja Alankomaissa. |
| --- | --- |

(305)

Tanskassa vuonna 1990 aloitettu linja-autoliikennemarkkinoita koskevan sääntelyn purkaminen on muuttanut linja-autoliikennepalvelujen tarjonnan luonnetta suljetuista markkinoista yritysten välisen kilpailun mahdollistaviin markkinoihin. Sekä Tanskan että muiden EU:n jäsenvaltioiden yhtiöt voivat kilpailla keskenään alue- tai paikallisviranomaisten kilpailuttamien palvelujen tarjoamisesta. Tilanne on samankaltainen muissa jäsenvaltioissa; Arriva toimii esimerkiksi myös Ruotsissa ja Alankomaissa.

| (306) | Linja-automarkkinoiden vapauttamista Tanskassa ja muissa jäsenvaltiossa on täydennetty yhteisön direktiivillä 92/50/ETY, jossa jäsenvaltiot velvoitetaan kilpailuttamaan julkisia linja-autoliikennepalveluja koskevat sopimukset. Direktiivin 92/50/ETY valossa Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on asiassa Concordia katsonut, että julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisella yhteisön tasolla pyritään poistamaan palvelujen tarjoamisen vapauden ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden esteet (52). |
| --- | --- |

(306)

Linja-automarkkinoiden vapauttamista Tanskassa ja muissa jäsenvaltiossa on täydennetty yhteisön direktiivillä 92/50/ETY, jossa jäsenvaltiot velvoitetaan kilpailuttamaan julkisia linja-autoliikennepalveluja koskevat sopimukset. Direktiivin 92/50/ETY valossa Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on asiassa Concordia katsonut, että julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisella yhteisön tasolla pyritään poistamaan palvelujen tarjoamisen vapauden ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden esteet (52).

| (307) | Koska yhteisön linja-autoliikennemarkkinat on osittain vapautettu useiden jäsenvaltioiden päätettyä yksipuolisesti avata linja-autoliikennemarkkinansa ja direktiivin 92/50/ETY astuttua voimaan, palveluntarjoajien välille on muodostunut kilpailua. |
| --- | --- |

(307)

Koska yhteisön linja-autoliikennemarkkinat on osittain vapautettu useiden jäsenvaltioiden päätettyä yksipuolisesti avata linja-autoliikennemarkkinansa ja direktiivin 92/50/ETY astuttua voimaan, palveluntarjoajien välille on muodostunut kilpailua.

| (308) | Näin ollen rakenneuudistustoimenpide saattaa parantaa Combusin ja sen ostajan asemaa yhtiön EU:ssa toimiviin kilpailijoihin nähden ja siten vaikuttaa sekä yritysten väliseen kilpailuun että jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(308)

Näin ollen rakenneuudistustoimenpide saattaa parantaa Combusin ja sen ostajan asemaa yhtiön EU:ssa toimiviin kilpailijoihin nähden ja siten vaikuttaa sekä yritysten väliseen kilpailuun että jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.1.5   PÄÄTELMÄ: VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (309) | Komission päätelmien mukaan rakenneuudistustoimenpiteessä on kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. |
| --- | --- |

(309)

Komission päätelmien mukaan rakenneuudistustoimenpiteessä on kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta.

6.2   ARVIO TUEN SOVELTUVUUDESTA YHTEISMARKKINOILLE

6.2.1   TUEN SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE

| (310) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan valtiontuki ei periaatteessa sovellu yhteismarkkinoille. Nyt käsiteltävässä asiassa valtiontuki voisi kuitenkin soveltua yhteismarkkinoille asetuksen (ETY) N:o 1191/69 tai EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, kuten valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi vuonna 1999 annetuissa yhteisön suuntaviivoissa määritellään. Nyt käsiteltävään asiaan ei voida soveltaa muita tuen soveltuvuutta koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(310)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan valtiontuki ei periaatteessa sovellu yhteismarkkinoille. Nyt käsiteltävässä asiassa valtiontuki voisi kuitenkin soveltua yhteismarkkinoille asetuksen (ETY) N:o 1191/69 tai EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, kuten valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi vuonna 1999 annetuissa yhteisön suuntaviivoissa määritellään. Nyt käsiteltävään asiaan ei voida soveltaa muita tuen soveltuvuutta koskevia säännöksiä.

6.2.2   VUODEN 1999 JA/TAI VUODEN 2001 TOIMENPITEIDEN SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE ASETUKSEN (ETY) N:o 1191/69 NOJALLA

| (311) | Päätöksessä menettelyn aloittamisesta (johdantokappale 90 ja 96) kuvataan lyhyesti sitä, miksi Tanskan valtion Combusille myöntämää rakenneuudistustoimenpidettä ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana EY:n perustamissopimuksen 73 artiklan ja asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla. Tanskan hallitus tai kolmannet osapuolet eivät ole kiistäneet komission tästä kohdasta esittämiä perusteluja. |
| --- | --- |

(311)

Päätöksessä menettelyn aloittamisesta (johdantokappale 90 ja 96) kuvataan lyhyesti sitä, miksi Tanskan valtion Combusille myöntämää rakenneuudistustoimenpidettä ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana EY:n perustamissopimuksen 73 artiklan ja asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla. Tanskan hallitus tai kolmannet osapuolet eivät ole kiistäneet komission tästä kohdasta esittämiä perusteluja.

| (312) | Näin ollen komissio päättelee, että menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitettyjen syiden takia rakenneuudistustoimenpidettä ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana EY:n perustamissopimuksen 73 artiklan ja asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla. |
| --- | --- |

(312)

Näin ollen komissio päättelee, että menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitettyjen syiden takia rakenneuudistustoimenpidettä ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana EY:n perustamissopimuksen 73 artiklan ja asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla.

6.2.3   VUODEN 1999 TOIMENPITEEN SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE EY:n PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 3 KOHDAN C ALAKOHDAN NOJALLA

| (313) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätään, että ”yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää: [...] tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. |
| --- | --- |

(313)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätään, että ”yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää: [...] tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”.

| (314) | Tämän artiklan perusteella komissio on antanut suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi. Komissio antoi vuonna 1994 ensimmäiset suuntaviivat vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitetusta valtiontuesta (53). Suuntaviivoista annettiin uusi toisinto vuonna 1999 (4) ja sen jälkeen vuodelta 2004 peräisin oleva uusin toisinto (54). |
| --- | --- |

(314)

Tämän artiklan perusteella komissio on antanut suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi. Komissio antoi vuonna 1994 ensimmäiset suuntaviivat vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitetusta valtiontuesta (53). Suuntaviivoista annettiin uusi toisinto vuonna 1999 (4) ja sen jälkeen vuodelta 2004 peräisin oleva uusin toisinto (54).

| (315) | Näiden suuntaviivojen ajallisesta soveltamisesta todetaan vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 103 ja 104 kohdassa seuraavaa, ilmoittamattoman tuen osalta:
  ”Komissio tutkii kaikkien sellaisten pelastamis- tai rakenneuudistustukien soveltuvuuden yhteismarkkinoille, jotka on myönnetty ilman komission lupaa ja sen vuoksi perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti näiden suuntaviivojen perusteella, jos tuki on osittain tai kokonaan myönnetty sen jälkeen, kun nämä suuntaviivat on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.” |
| --- | --- |

(315)

Näiden suuntaviivojen ajallisesta soveltamisesta todetaan vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 103 ja 104 kohdassa seuraavaa, ilmoittamattoman tuen osalta:

”Komissio tutkii kaikkien sellaisten pelastamis- tai rakenneuudistustukien soveltuvuuden yhteismarkkinoille, jotka on myönnetty ilman komission lupaa ja sen vuoksi perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti näiden suuntaviivojen perusteella, jos tuki on osittain tai kokonaan myönnetty sen jälkeen, kun nämä suuntaviivat on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.”

| (316) | Vuonna 1999 annettujen suuntaviivojen 100 ja 101 kohdan sisältö on sama kuin vuoden 2004 suuntaviivoissa. |
| --- | --- |

(316)

Vuonna 1999 annettujen suuntaviivojen 100 ja 101 kohdan sisältö on sama kuin vuoden 2004 suuntaviivoissa.

| (317) | Combusille vuonna 1999 myönnetyssä toimenpiteessä on kyse ilmoittamattomasta tuesta. Se myönnettiin ennen vuoden 1999 suuntaviivojen voimaantuloa. Näin ollen vuonna 1999 toteutettuun toimenpiteeseen sovelletaan vuonna 1994 annettuja rakenneuudistussuuntaviivoja. |
| --- | --- |

(317)

Combusille vuonna 1999 myönnetyssä toimenpiteessä on kyse ilmoittamattomasta tuesta. Se myönnettiin ennen vuoden 1999 suuntaviivojen voimaantuloa. Näin ollen vuonna 1999 toteutettuun toimenpiteeseen sovelletaan vuonna 1994 annettuja rakenneuudistussuuntaviivoja.

| (318) | Vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivojen 3.2.2 jaksossa vahvistetaan seuraavat rakenneuudistustuen hyväksymisedellytykset:






  — | Rakenneuudistussuunnitelma. Rakenteen uudistamiseksi tarkoitettu tuki on kytkettävä asianmukaiseen yksityiskohtaiseen rakenteen uudistamista tai pelastamista koskevaan suunnitelmaan, joka on esitettävä komissiolle. |
| --- | --- | --- |

(318)

Vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivojen 3.2.2 jaksossa vahvistetaan seuraavat rakenneuudistustuen hyväksymisedellytykset:

—

Rakenneuudistussuunnitelma. Rakenteen uudistamiseksi tarkoitettu tuki on kytkettävä asianmukaiseen yksityiskohtaiseen rakenteen uudistamista tai pelastamista koskevaan suunnitelmaan, joka on esitettävä komissiolle.

| — | Taloudellinen kannattavuus. Yhtiön elinkelpoisuus on palautettava. |
| --- | --- |

—

Taloudellinen kannattavuus. Yhtiön elinkelpoisuus on palautettava.

| — | Kilpailijoihin kohdistuvien haitallisten vaikutusten poistaminen. Kilpailijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset on pyrittävä poistamaan mahdollisimman laajasti. |
| --- | --- |

—

Kilpailijoihin kohdistuvien haitallisten vaikutusten poistaminen. Kilpailijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset on pyrittävä poistamaan mahdollisimman laajasti.

| — | Suhteuttaminen. Tuki on suhteutettava rakenteen uudistamisen kustannuksiin ja hyötyyn. |
| --- | --- |

—

Suhteuttaminen. Tuki on suhteutettava rakenteen uudistamisen kustannuksiin ja hyötyyn.

| — | Vuosikertomus ja valvonta. Jäsenvaltioiden on annettava tukea koskeva vuosikertomus, jotta komissio voi varmistua rakenneuudistussuunnitelman moitteettomasta täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

—

Vuosikertomus ja valvonta. Jäsenvaltioiden on annettava tukea koskeva vuosikertomus, jotta komissio voi varmistua rakenneuudistussuunnitelman moitteettomasta täytäntöönpanosta.

| — | Tuen ainutkertaisuuden periaate. Rakenneuudistustukea myönnetään vain kerran. |
| --- | --- |

—

Tuen ainutkertaisuuden periaate. Rakenneuudistustukea myönnetään vain kerran.

| (319) | Vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivojen 3.2.2. kohdan (i) alakohdassa vahvistetaan seuraavat rakenneuudistussuunnitelmaa koskevat edellytykset:
  ”Kaikkien rakenteen uudistamista koskevien suunnitelmien ehdoton edellytys on se, että niiden on palautettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja kuntoisuus kohtuullisessa ajassa ja sen tuleviin toiminnan edellytyksiin liittyvien realististen oletusten perusteella. Näin ollen rakenteen uudistamiseksi tarkoitettu tuki on kytkettävä asianmukaiseen yksityiskohtaiseen rakenteen uudistamista tai pelastamista koskevaan suunnitelmaan, joka on esitettävä komissiolle. Suunnitelman avulla yrityksen kilpailukyvyn on palauduttava kohtuullisessa ajassa. Elinkelpoisuuden paranemisen on pääasiassa johduttava rakenteen uudistamista koskevaan suunnitelmaan sisältyvistä sisäisistä toimenpiteistä, ja se voi perustua ulkoisiin tekijöihin – kuten hinnan tai kysynnän kasvuun – joihin yritys ei voi juurikaan vaikuttaa, ainoastaan, jos arviot markkinoiden kehittymisestä on laajalti hyväksytty. Menestykselliseen rakenteen uudistamiseen olisi liityttävä rakenteellisesti tappiollisten toimien hylkääminen.
  Jotta rakenteen uudistamista koskeva suunnitelma täyttäisi elinkelpoisuusperusteen, yrityksen on voitava sen avulla kattaa kaikki kustannuksensa, mukaan lukien poistokustannukset ja rahoituskulut, sekä saada pääomasta vähimmäistuotto siten, että rakenteen uudistamisen jälkeen yritys ei tarvitse enää valtion tukea ja voi kilpailla markkinoilla omin voimin.” |
| --- | --- |

(319)

Vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivojen 3.2.2. kohdan (i) alakohdassa vahvistetaan seuraavat rakenneuudistussuunnitelmaa koskevat edellytykset:

”Kaikkien rakenteen uudistamista koskevien suunnitelmien ehdoton edellytys on se, että niiden on palautettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja kuntoisuus kohtuullisessa ajassa ja sen tuleviin toiminnan edellytyksiin liittyvien realististen oletusten perusteella. Näin ollen rakenteen uudistamiseksi tarkoitettu tuki on kytkettävä asianmukaiseen yksityiskohtaiseen rakenteen uudistamista tai pelastamista koskevaan suunnitelmaan, joka on esitettävä komissiolle. Suunnitelman avulla yrityksen kilpailukyvyn on palauduttava kohtuullisessa ajassa. Elinkelpoisuuden paranemisen on pääasiassa johduttava rakenteen uudistamista koskevaan suunnitelmaan sisältyvistä sisäisistä toimenpiteistä, ja se voi perustua ulkoisiin tekijöihin – kuten hinnan tai kysynnän kasvuun – joihin yritys ei voi juurikaan vaikuttaa, ainoastaan, jos arviot markkinoiden kehittymisestä on laajalti hyväksytty. Menestykselliseen rakenteen uudistamiseen olisi liityttävä rakenteellisesti tappiollisten toimien hylkääminen.

Jotta rakenteen uudistamista koskeva suunnitelma täyttäisi elinkelpoisuusperusteen, yrityksen on voitava sen avulla kattaa kaikki kustannuksensa, mukaan lukien poistokustannukset ja rahoituskulut, sekä saada pääomasta vähimmäistuotto siten, että rakenteen uudistamisen jälkeen yritys ei tarvitse enää valtion tukea ja voi kilpailla markkinoilla omin voimin.”

| (320) | Ennen vuonna 1999 tehtyä pääomasijoitusta lakiasiaintoimisto Kromann & Münter oli esitellyt Tanskan hallitukselle Combusin taloudellisen tilanteen parantamista koskevan suunnitelman, ja Combusin johto oli laatinut operatiivisen rakenneuudistussuunnitelman, joka virallistettiin KPMG:n laatimassa muistiossa. Koska Tanska piti tuolloin päätöstä markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisena, se ei toimittanut kyseisiä asiakirjoja komissiolle. |
| --- | --- |

(320)

Ennen vuonna 1999 tehtyä pääomasijoitusta lakiasiaintoimisto Kromann & Münter oli esitellyt Tanskan hallitukselle Combusin taloudellisen tilanteen parantamista koskevan suunnitelman, ja Combusin johto oli laatinut operatiivisen rakenneuudistussuunnitelman, joka virallistettiin KPMG:n laatimassa muistiossa. Koska Tanska piti tuolloin päätöstä markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisena, se ei toimittanut kyseisiä asiakirjoja komissiolle.

| (321) | Menettelyn aikana on noussut esiin kaksi rakenneuudistussuunnitelmaan ja Combusin taloudelliseen kannattavuuteen liittyvää kysymystä:






  — | Danske Busvognmaend katsoo, ettei rakenneuudistussuunnitelmaa ollut käytettävissä silloin, kun vuoden 1999 pääomasijoitus tehtiin. Lisäksi Danske Busvognmaend väittää, ettei rakenneuudistussuunnitelmaa voida laatia jälkeenpäin. |
| --- | --- | --- |

(321)

Menettelyn aikana on noussut esiin kaksi rakenneuudistussuunnitelmaan ja Combusin taloudelliseen kannattavuuteen liittyvää kysymystä:

—

Danske Busvognmaend katsoo, ettei rakenneuudistussuunnitelmaa ollut käytettävissä silloin, kun vuoden 1999 pääomasijoitus tehtiin. Lisäksi Danske Busvognmaend väittää, ettei rakenneuudistussuunnitelmaa voida laatia jälkeenpäin.

| — | Täyttyvätkö vuoden 1994 suuntaviivoissa rakenneuudistussuunnitelmalle asetetut edellytykset? |
| --- | --- |

—

Täyttyvätkö vuoden 1994 suuntaviivoissa rakenneuudistussuunnitelmalle asetetut edellytykset?

| (322) | Komissio katsoo, että kun on kyse rakenneuudistussuunnitelman saatavuusajankohdasta, on syytä tehdä ero valmiin suunnitelman ja sen komissiolle toimittamisen välillä. |
| --- | --- |

(322)

Komissio katsoo, että kun on kyse rakenneuudistussuunnitelman saatavuusajankohdasta, on syytä tehdä ero valmiin suunnitelman ja sen komissiolle toimittamisen välillä.

| (323) | Rakenneuudistussuunnitelman valmistuminen. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on asiassa Ranska vastaan komissio tekemässään ratkaisussa todennut, että rakenneuudistustukea myöntävän jäsenvaltion viranomaisilla on oltava hallussaan ”riidanalaisen tuen myöntämisen ajankohtana rakenneuudistussuunnitelma, joka olisi täyttänyt [pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen] edellytykset” (55). Käsillä olevassa tapauksessa tämä edellyttää, että Tanskalla oli oltava hallussaan vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivojen edellytykset täyttävä rakenneuudistussuunnitelma viimeistään silloin, kun ensimmäinen pääomasijoitus tehtiin vuonna 1999. |
| --- | --- |

(323)

Rakenneuudistussuunnitelman valmistuminen. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on asiassa Ranska vastaan komissio tekemässään ratkaisussa todennut, että rakenneuudistustukea myöntävän jäsenvaltion viranomaisilla on oltava hallussaan ”riidanalaisen tuen myöntämisen ajankohtana rakenneuudistussuunnitelma, joka olisi täyttänyt [pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen] edellytykset” (55). Käsillä olevassa tapauksessa tämä edellyttää, että Tanskalla oli oltava hallussaan vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivojen edellytykset täyttävä rakenneuudistussuunnitelma viimeistään silloin, kun ensimmäinen pääomasijoitus tehtiin vuonna 1999.

| (324) | Edellä kuvatun mukaisesti vuonna 1999 tehdyn pääomasijoituksen laskentaperusteena käytettiin Combusin pääomantarvetta ja rakenneuudistussuunnitelmaa, jonka olivat laatineet lakiasiaintoimisto Kromann & Münter ja Combusin johto. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Combusin taloudellinen kannattavuus palautuisi vuonna 2001, jos 300 miljoonan Tanskan kruunun pääomasijoitus toteutuisi ja yhtiön johto panisi suunnitellut rakenneuudistustoimenpiteet täytäntöön. Tanskan liikenneministeriö valmisteli 27 päivänä toukokuuta 1999 pääomasijoituksen hyväksymistä koskevan luottamuksellisen lakialoitteen tämän rakenneuudistussuunnitelman pohjalta. |
| --- | --- |

(324)

Edellä kuvatun mukaisesti vuonna 1999 tehdyn pääomasijoituksen laskentaperusteena käytettiin Combusin pääomantarvetta ja rakenneuudistussuunnitelmaa, jonka olivat laatineet lakiasiaintoimisto Kromann & Münter ja Combusin johto. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Combusin taloudellinen kannattavuus palautuisi vuonna 2001, jos 300 miljoonan Tanskan kruunun pääomasijoitus toteutuisi ja yhtiön johto panisi suunnitellut rakenneuudistustoimenpiteet täytäntöön. Tanskan liikenneministeriö valmisteli 27 päivänä toukokuuta 1999 pääomasijoituksen hyväksymistä koskevan luottamuksellisen lakialoitteen tämän rakenneuudistussuunnitelman pohjalta.

| (325) | Komissio päättelee, että Combusille myönnettiin rakenneuudistustukea vasta sen jälkeen, kun rakenneuudistussuunnitelma oli Tanskan hallituksen saatavilla. Näin jää ratkaisematta, täyttääkö kyseinen rakenneuudistussuunnitelma vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivoissa asetetut edellytykset. |
| --- | --- |

(325)

Komissio päättelee, että Combusille myönnettiin rakenneuudistustukea vasta sen jälkeen, kun rakenneuudistussuunnitelma oli Tanskan hallituksen saatavilla. Näin jää ratkaisematta, täyttääkö kyseinen rakenneuudistussuunnitelma vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivoissa asetetut edellytykset.

| (326) | Rakenneuudistussuunnitelman toimittaminen komissiolle. Kuten Tanskan hallitus perustellusti huomauttaa, komissio on Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle asian Ranska vastaan komissio yhteydessä toimittamassaan asiakirjassa todennut, että ”Ranskan hallitus ei ole esittänyt komissiolle uskottavaa rakenneuudistussuunnitelmaa” ja että ”Ranskan viranomaiset eivät ole toimittaneet komissiolle tällaista suunnitelmaa myöskään menettelyn aloittamisen jälkeen” (56). Tuomioistuin ei ole kiistänyt tätä lausuntoa, jonka perusteella rakenneuudistussuunnitelman on oltava komission käytettävissä viimeistään sinä päivänä, jolloin komissio tekee päätöksensä. |
| --- | --- |

(326)

Rakenneuudistussuunnitelman toimittaminen komissiolle. Kuten Tanskan hallitus perustellusti huomauttaa, komissio on Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle asian Ranska vastaan komissio yhteydessä toimittamassaan asiakirjassa todennut, että ”Ranskan hallitus ei ole esittänyt komissiolle uskottavaa rakenneuudistussuunnitelmaa” ja että ”Ranskan viranomaiset eivät ole toimittaneet komissiolle tällaista suunnitelmaa myöskään menettelyn aloittamisen jälkeen” (56). Tuomioistuin ei ole kiistänyt tätä lausuntoa, jonka perusteella rakenneuudistussuunnitelman on oltava komission käytettävissä viimeistään sinä päivänä, jolloin komissio tekee päätöksensä.

| (327) | Nyt käsiteltävässä asiassa Tanskan viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle huhtikuussa 2007 yhteensä neljä muistiota, joista kaksi on päivätty 26 päivänä huhtikuuta 1999 ja 15 päivänä toukokuuta 1999 ja toiset kaksi 18 päivänä toukokuuta 1999. Lakiasiaintoimisto Kromann & Münter on laatinut kolme muistiota ja KPMG yhden. Tanskan viranomaiset katsovat, että taloudellinen rakenneuudistussuunnitelma koostuu Kromann & Münterin laatimista kolmesta muistiota ja operatiivinen rakenneuudistussuunnitelma KPMG:n muistiosta. |
| --- | --- |

(327)

Nyt käsiteltävässä asiassa Tanskan viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle huhtikuussa 2007 yhteensä neljä muistiota, joista kaksi on päivätty 26 päivänä huhtikuuta 1999 ja 15 päivänä toukokuuta 1999 ja toiset kaksi 18 päivänä toukokuuta 1999. Lakiasiaintoimisto Kromann & Münter on laatinut kolme muistiota ja KPMG yhden. Tanskan viranomaiset katsovat, että taloudellinen rakenneuudistussuunnitelma koostuu Kromann & Münterin laatimista kolmesta muistiota ja operatiivinen rakenneuudistussuunnitelma KPMG:n muistiosta.

| (328) | Tanskan hallitus on ilmoittanut komissiolle, että vuoden 1994 suuntaviivojen edellytykset täyttävä rakenneuudistussuunnitelma koostuu Kromann & Münterin ja KPMG:n laatimista neljästä muistiosta. |
| --- | --- |

(328)

Tanskan hallitus on ilmoittanut komissiolle, että vuoden 1994 suuntaviivojen edellytykset täyttävä rakenneuudistussuunnitelma koostuu Kromann & Münterin ja KPMG:n laatimista neljästä muistiosta.

| (329) | Komissio huomauttaa, että KPMG:n muistiossa ainoastaan toistetaan Combusin hallituksen ja johdon suunnitelmat sellaisina kuin niistä oli päätetty marraskuussa 1998 ja huhtikuussa 1999. KPMG huomauttaa, ettei se tehnyt talousarviotarkistusta, vaan käytti lähtökohtana Combusin tekemiä oletuksia. Toisin sanoen KPMG ei ollut selvittänyt, oliko sen työn perustana olevilla olettamuksilla todellisuuspohjaa. Siksi rakenneuudistussuunnitelma ei komission mielestä täytä edellytystä, jonka mukaan se on laadittava ”realististen oletusten perusteella”, sillä Tanskan hallitus ei koskaan selvittänyt oletusten realistisuutta. |
| --- | --- |

(329)

Komissio huomauttaa, että KPMG:n muistiossa ainoastaan toistetaan Combusin hallituksen ja johdon suunnitelmat sellaisina kuin niistä oli päätetty marraskuussa 1998 ja huhtikuussa 1999. KPMG huomauttaa, ettei se tehnyt talousarviotarkistusta, vaan käytti lähtökohtana Combusin tekemiä oletuksia. Toisin sanoen KPMG ei ollut selvittänyt, oliko sen työn perustana olevilla olettamuksilla todellisuuspohjaa. Siksi rakenneuudistussuunnitelma ei komission mielestä täytä edellytystä, jonka mukaan se on laadittava ”realististen oletusten perusteella”, sillä Tanskan hallitus ei koskaan selvittänyt oletusten realistisuutta.

| (330) | Lisäksi komissio panee merkille, että KPMG:n laatimassa muistiossa analysoidaan vain joitakin Combusin toiminnan osa-alueita ja ettei analyysi perustu yksittäisiin liikennöintisopimuksiin, vaan liikennöintialueita koskeviin summittaisiin olettamuksiin. Näin ollen rakenneuudistussuunnitelmassa on puutteita, koska se kattaa vain osan Combusin toiminnasta, eikä se ole riittävän yksityiskohtainen, sillä se ei perustu yksittäisiin sopimuksiin, jotka ovat Combusin liiketoiminnan perusta. |
| --- | --- |

(330)

Lisäksi komissio panee merkille, että KPMG:n laatimassa muistiossa analysoidaan vain joitakin Combusin toiminnan osa-alueita ja ettei analyysi perustu yksittäisiin liikennöintisopimuksiin, vaan liikennöintialueita koskeviin summittaisiin olettamuksiin. Näin ollen rakenneuudistussuunnitelmassa on puutteita, koska se kattaa vain osan Combusin toiminnasta, eikä se ole riittävän yksityiskohtainen, sillä se ei perustu yksittäisiin sopimuksiin, jotka ovat Combusin liiketoiminnan perusta.

| (331) | Komissio panee lisäksi merkille, ettei ehdotettuja rakenneuudistustoimenpiteitä ole jaoteltu liikennöintialueiden mukaan eikä eri säästökohteita kohdistettu yksilöityihin rakenneuudistustoimenpiteisiin. Tilintarkastajat eivät myöskään selvittäneet, olivatko yritysjohdon kustannussäästöjä koskevat odotukset realistisia. |
| --- | --- |

(331)

Komissio panee lisäksi merkille, ettei ehdotettuja rakenneuudistustoimenpiteitä ole jaoteltu liikennöintialueiden mukaan eikä eri säästökohteita kohdistettu yksilöityihin rakenneuudistustoimenpiteisiin. Tilintarkastajat eivät myöskään selvittäneet, olivatko yritysjohdon kustannussäästöjä koskevat odotukset realistisia.

| (332) | Kolmessa taloudellista rakenneuudistusta koskevassa asiakirjassa ei käsitellä lainkaan toiminnallista rakenneuudistusta. Näin ollen niillä ei voida täydentää KPMG:n muistion puuttuvia osia. |
| --- | --- |

(332)

Kolmessa taloudellista rakenneuudistusta koskevassa asiakirjassa ei käsitellä lainkaan toiminnallista rakenneuudistusta. Näin ollen niillä ei voida täydentää KPMG:n muistion puuttuvia osia.

| (333) | Edellä esitettyjen tekijöiden perusteella komissio päättelee, että ne neljä asiakirjaa, jotka Tanska esitti rakenneuudistussuunnitelmana, eivät täytä vuoden 1994 suuntaviivoissa rakenneuudistussuunnitelmalle asetettuja edellytyksiä. |
| --- | --- |

(333)

Edellä esitettyjen tekijöiden perusteella komissio päättelee, että ne neljä asiakirjaa, jotka Tanska esitti rakenneuudistussuunnitelmana, eivät täytä vuoden 1994 suuntaviivoissa rakenneuudistussuunnitelmalle asetettuja edellytyksiä.

| (334) | Suuntaviivojen edellytykset täyttävä rakenneuudistussuunnitelma on rakenneuudistustuen hyväksymisen ehdoton edellytys. Tarkastelematta muita edellytyksiä komissio päätteleekin, että vuonna 1999 toteutettua toimenpidettä ei voida hyväksyä vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(334)

Suuntaviivojen edellytykset täyttävä rakenneuudistussuunnitelma on rakenneuudistustuen hyväksymisen ehdoton edellytys. Tarkastelematta muita edellytyksiä komissio päätteleekin, että vuonna 1999 toteutettua toimenpidettä ei voida hyväksyä vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivojen perusteella.

6.2.4   VUODEN 2001 TOIMENPITEEN SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE EY:n PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 3 KOHDAN C ALAKOHDAN NOJALLA

| (335) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätään, että ”yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää:[...] tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. |
| --- | --- |

(335)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätään, että ”yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää:[...] tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”.

| (336) | Tämän artiklan perusteella komissio on antanut suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi. Komissio antoi vuonna 1994 ensimmäiset suuntaviivat vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitetusta valtiontuesta (57). Suuntaviivoista annettiin uusi toisinto vuonna 1999 (58) ja sen jälkeen vuodelta 2004 peräisin oleva uusin toisinto (59). |
| --- | --- |

(336)

Tämän artiklan perusteella komissio on antanut suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi. Komissio antoi vuonna 1994 ensimmäiset suuntaviivat vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitetusta valtiontuesta (57). Suuntaviivoista annettiin uusi toisinto vuonna 1999 (58) ja sen jälkeen vuodelta 2004 peräisin oleva uusin toisinto (59).

| (337) | Näiden suuntaviivojen ajallisesta soveltamisesta todetaan vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 103 ja 104 kohdassa seuraavaa, ilmoitetun tuen osalta:
  ”Komission ennen 10 päivää lokakuuta 2004 kirjaamia ilmoituksia tarkastellaan ilmoitusajankohtana sovellettujen perusteiden mukaisesti.” |
| --- | --- |

(337)

Näiden suuntaviivojen ajallisesta soveltamisesta todetaan vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 103 ja 104 kohdassa seuraavaa, ilmoitetun tuen osalta:

”Komission ennen 10 päivää lokakuuta 2004 kirjaamia ilmoituksia tarkastellaan ilmoitusajankohtana sovellettujen perusteiden mukaisesti.”

| (338) | Vuonna 1999 annettujen suuntaviivojen 100 ja 101 kohdan sisältö on sama kuin vuoden 2004 suuntaviivoissa. |
| --- | --- |

(338)

Vuonna 1999 annettujen suuntaviivojen 100 ja 101 kohdan sisältö on sama kuin vuoden 2004 suuntaviivoissa.

| (339) | Combusille vuonna 2001 myönnetyssä toimenpiteessä on kyse ilmoitetusta tuesta. Siitä ilmoitettiin ennen vuoden 2004 suuntaviivojen voimaantuloa ja vuoden 1999 suuntaviivojen voimaan astumisen jälkeen. Näin ollen vuonna 2001 toteutettuun toimenpiteeseen sovelletaan vuonna 1999 annettuja rakenneuudistussuuntaviivoja. |
| --- | --- |

(339)

Combusille vuonna 2001 myönnetyssä toimenpiteessä on kyse ilmoitetusta tuesta. Siitä ilmoitettiin ennen vuoden 2004 suuntaviivojen voimaantuloa ja vuoden 1999 suuntaviivojen voimaan astumisen jälkeen. Näin ollen vuonna 2001 toteutettuun toimenpiteeseen sovelletaan vuonna 1999 annettuja rakenneuudistussuuntaviivoja.

| (340) | Vuonna 1999 annettujen rakenneuudistussuuntaviivojen 3.2. jaksossa vahvistetaan seuraavat rakenneuudistustuen hyväksymisedellytykset:






  — | Yhtiötä on voitava pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yhtiönä. |
| --- | --- | --- |

(340)

Vuonna 1999 annettujen rakenneuudistussuuntaviivojen 3.2. jaksossa vahvistetaan seuraavat rakenneuudistustuen hyväksymisedellytykset:

—

Yhtiötä on voitava pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yhtiönä.

| — | Yhtiön elinkelpoisuus on palautettava. Edellytyksenä tuen myöntämiselle on näin ollen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, jonka komissio on vahvistanut. Yrityksen on pantava rakenneuudistussuunnitelma täytäntöön kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

—

Yhtiön elinkelpoisuus on palautettava. Edellytyksenä tuen myöntämiselle on näin ollen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, jonka komissio on vahvistanut. Yrityksen on pantava rakenneuudistussuunnitelma täytäntöön kokonaisuudessaan.

| — | Toimenpiteitä on toteutettava kilpailijoihin kohdistuvien haitallisten vaikutusten poistamiseksi mahdollisimman laajasti. |
| --- | --- |

—

Toimenpiteitä on toteutettava kilpailijoihin kohdistuvien haitallisten vaikutusten poistamiseksi mahdollisimman laajasti.

| — | Tuki on rajattava välttämättömään, ja tuensaajien on osallistuttava merkittävällä määrällä omia varojaan. |
| --- | --- |

—

Tuki on rajattava välttämättömään, ja tuensaajien on osallistuttava merkittävällä määrällä omia varojaan.

| — | Jäsenvaltioiden on annettava tukea koskeva vuosikertomus, jotta komissio voi varmistua rakenneuudistussuunnitelman moitteettomasta täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden on annettava tukea koskeva vuosikertomus, jotta komissio voi varmistua rakenneuudistussuunnitelman moitteettomasta täytäntöönpanosta.

| — | Rakenneuudistustukea myönnetään vain kerran. |
| --- | --- |

—

Rakenneuudistustukea myönnetään vain kerran.

| (341) | Päätöksessä menettelyn aloittamisesta komissio on vahvistanut, että Combus oli vaikeuksissa oleva yritys vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä. Tanskan hallitus ja Danske Busvognmaend eivät ole kiistäneet tätä toteamusta. Näin ollen Combus oli komission päätelmien mukaan vaikeuksissa oleva yritys. |
| --- | --- |

(341)

Päätöksessä menettelyn aloittamisesta komissio on vahvistanut, että Combus oli vaikeuksissa oleva yritys vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä. Tanskan hallitus ja Danske Busvognmaend eivät ole kiistäneet tätä toteamusta. Näin ollen Combus oli komission päätelmien mukaan vaikeuksissa oleva yritys.

| (342) | Edellytyksenä rakenneuudistustuen myöntämiselle on rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, jonka komissio on vahvistanut jokaisen yksittäisen tuen osalta. Rakenneuudistustukeen on siis yhdistettävä toteuttamiskelpoinen rakenneuudistussuunnitelma, jonka täytäntöönpanoon jäsenvaltio sitoutuu (60). |
| --- | --- |

(342)

Edellytyksenä rakenneuudistustuen myöntämiselle on rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, jonka komissio on vahvistanut jokaisen yksittäisen tuen osalta. Rakenneuudistustukeen on siis yhdistettävä toteuttamiskelpoinen rakenneuudistussuunnitelma, jonka täytäntöönpanoon jäsenvaltio sitoutuu (60).

| (343) | Rakenneuudistussuunnitelman on sisällettävä erityisesti seuraavat asiat:






  — | μarkkinatutkimus, |
| --- | --- | --- |

(343)

Rakenneuudistussuunnitelman on sisällettävä erityisesti seuraavat asiat:

—

μarkkinatutkimus,

| — | κuvaus yrityksen vaikeuksiin johtaneista olosuhteista. Tämä antaa mahdollisuuden arvioida, ovatko ehdotetut toimenpiteet sopivia. Rakenneuudistussuunnitelman on mahdollistettava yrityksen rakenteen uudistaminen, jonka avulla palautuvat pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja mahdollisuus selviytyä itsenäisesti, |
| --- | --- |

—

κuvaus yrityksen vaikeuksiin johtaneista olosuhteista. Tämä antaa mahdollisuuden arvioida, ovatko ehdotetut toimenpiteet sopivia. Rakenneuudistussuunnitelman on mahdollistettava yrityksen rakenteen uudistaminen, jonka avulla palautuvat pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja mahdollisuus selviytyä itsenäisesti,

| — | κuvaus yrityksen muuttamisesta siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, omaisuuserien arvon alentuminen ja rahoituskulut mukaan luettuina. Rakenneuudistuksen läpikäyneen yrityksen oman pääoman odotetun tuoton on oltava riittävän korkea, jotta se voi kilpailla markkinoilla omin voimin. |
| --- | --- |

—

κuvaus yrityksen muuttamisesta siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, omaisuuserien arvon alentuminen ja rahoituskulut mukaan luettuina. Rakenneuudistuksen läpikäyneen yrityksen oman pääoman odotetun tuoton on oltava riittävän korkea, jotta se voi kilpailla markkinoilla omin voimin.

| (344) | Tanskan hallitus on toimittanut Combusin rakenneuudistussuunnitelman komissiolle 8 ja 23 päivänä tammikuuta 2001 (ks. osassa 2 annettu yksityiskohtainen selvitys). |
| --- | --- |

(344)

Tanskan hallitus on toimittanut Combusin rakenneuudistussuunnitelman komissiolle 8 ja 23 päivänä tammikuuta 2001 (ks. osassa 2 annettu yksityiskohtainen selvitys).

| (345) | Vuoden 2001 rakenneuudistussuunnitelmasta ja Combusin taloudellisesta kannattavuudesta voidaan todeta, että komissio on menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä epäillyt Combusin taloudellista kannattavuutta. |
| --- | --- |

(345)

Vuoden 2001 rakenneuudistussuunnitelmasta ja Combusin taloudellisesta kannattavuudesta voidaan todeta, että komissio on menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä epäillyt Combusin taloudellista kannattavuutta.

| (346) | Vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 31–34 kohdassa todetaan elinkelpoisuuden palauttamisesta, että rakenneuudistussuunnitelman on ”mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella”. Jäljempänä todetaan, että ”elinkelpoisuuden paranemisen on perustuttava pääasiassa rakenneuudistussuunnitelman sisältämiin yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin. Se voi perustua hintojen tai kysynnän vaihtelun kaltaisiin ulkoisiin seikkoihin, joihin yritys tuskin voi itse vaikuttaa, vain siinä tapauksessa, että markkinoiden kehittymisestä esitetyt arviot ovat yleisesti hyväksyttyjä”. Rakenneuudistus edellyttää ”sellaisen toiminnan lopettamista, joka olisi rakenneuudistuksesta huolimatta edelleen tappiollista”. |
| --- | --- |

(346)

Vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 31–34 kohdassa todetaan elinkelpoisuuden palauttamisesta, että rakenneuudistussuunnitelman on ”mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella”. Jäljempänä todetaan, että ”elinkelpoisuuden paranemisen on perustuttava pääasiassa rakenneuudistussuunnitelman sisältämiin yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin. Se voi perustua hintojen tai kysynnän vaihtelun kaltaisiin ulkoisiin seikkoihin, joihin yritys tuskin voi itse vaikuttaa, vain siinä tapauksessa, että markkinoiden kehittymisestä esitetyt arviot ovat yleisesti hyväksyttyjä”. Rakenneuudistus edellyttää ”sellaisen toiminnan lopettamista, joka olisi rakenneuudistuksesta huolimatta edelleen tappiollista”.

| (347) | Danske Busvognmaend katsoo toimittamissaan asiakirjoissa, että Combus ei ollut taloudellisesti kannattava valtionyhtiönä, vaan vasta Arrivalle myynnin jälkeen. |
| --- | --- |

(347)

Danske Busvognmaend katsoo toimittamissaan asiakirjoissa, että Combus ei ollut taloudellisesti kannattava valtionyhtiönä, vaan vasta Arrivalle myynnin jälkeen.

| (348) | Asiassa Combus antamassaan tuomiossa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi, että ”komission päätelmää on päinvastoin pidettävä edellä mainitussa määräyksessä [eli EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa] ja suuntaviivoissa tarkoitettuna ilmaisuna Combusin kannattavuutta koskevista vakavista epäilyistä, joiden selventämistä komissio ei kuitenkaan katsonut velvollisuudekseen, koska EY 73 artikla näytti sen mielestä muodostavan riittävän oikeudellisen perustan kyseessä olevan tuen sallimiselle. Koska tähän määräykseen ei voida tässä tarkoituksessa kuitenkaan vedota [...], riidanalainen päätös ei enää sisällä pätevää lupaa 300 miljoonan DKK:n summan maksamiselle. [...] Näin ollen ei voida missään tapauksessa katsoa, että Combusista olisi tehty kannattava” (61). |
| --- | --- |

(348)

Asiassa Combus antamassaan tuomiossa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi, että ”komission päätelmää on päinvastoin pidettävä edellä mainitussa määräyksessä [eli EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa] ja suuntaviivoissa tarkoitettuna ilmaisuna Combusin kannattavuutta koskevista vakavista epäilyistä, joiden selventämistä komissio ei kuitenkaan katsonut velvollisuudekseen, koska EY 73 artikla näytti sen mielestä muodostavan riittävän oikeudellisen perustan kyseessä olevan tuen sallimiselle. Koska tähän määräykseen ei voida tässä tarkoituksessa kuitenkaan vedota [...], riidanalainen päätös ei enää sisällä pätevää lupaa 300 miljoonan DKK:n summan maksamiselle. [...] Näin ollen ei voida missään tapauksessa katsoa, että Combusista olisi tehty kannattava” (61).

| (349) | Nämä epäilykset, jotka komissio esitti uudelleen päätöksessä menettelyn aloittamisesta (johdantokappale 106–109), liittyivät siihen, ettei komissio ollut todennut Combusia taloudellisesti kannattavaksi ilman sitä valtiontuen osaa, jonka komissio oli alkuperäisessä päätöksessään hyväksynyt korvauksena julkisesta palvelusta. Koska kyseistä tukea ei ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomion mukaan voitu hyväksyä korvaukseksi julkisesta palvelusta, se totesi päätelmissään, ettei Combusin taloudelliselle kannattavuudelle enää ollut perusteita komission alkuperäisessä päätöksessä. |
| --- | --- |

(349)

Nämä epäilykset, jotka komissio esitti uudelleen päätöksessä menettelyn aloittamisesta (johdantokappale 106–109), liittyivät siihen, ettei komissio ollut todennut Combusia taloudellisesti kannattavaksi ilman sitä valtiontuen osaa, jonka komissio oli alkuperäisessä päätöksessään hyväksynyt korvauksena julkisesta palvelusta. Koska kyseistä tukea ei ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomion mukaan voitu hyväksyä korvaukseksi julkisesta palvelusta, se totesi päätelmissään, ettei Combusin taloudelliselle kannattavuudelle enää ollut perusteita komission alkuperäisessä päätöksessä.

| (350) | Kuten Tanskan hallitus perustellusti huomauttaa, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ei ole tehnyt rakenneuudistussuunnitelmasta taloudellista analyysiä kumotakseen komission alkuperäisen päätöksen. Perustelut ovat päinvastoin muodolliset ja johdonmukaiset: koska komissio oli alkuperäisessä päätöksessään esittänyt taloudellista kannattavuutta koskevat päätelmät käyttäen lähtökohtana sitä tukiosaa, jonka se oli hyväksynyt EY:n perustamissopimuksen 73 artiklan nojalla (328 miljoonaa Tanskan kruunua) korvaukseksi julkisia palveluja koskevista sopimuksista, ja koska ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin oli todennut, ettei kyseinen artikla ole hyväksyttävä oikeusperusta myönnetylle tuelle, se totesi päätelmissään, ettei kyseisen tukiosan maksamiselle enää ole pätevää lupaa ja että siten taloudellista kannattavuutta koskeville päätelmille ei enää ollut johdonmukaisia perusteita. |
| --- | --- |

(350)

Kuten Tanskan hallitus perustellusti huomauttaa, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ei ole tehnyt rakenneuudistussuunnitelmasta taloudellista analyysiä kumotakseen komission alkuperäisen päätöksen. Perustelut ovat päinvastoin muodolliset ja johdonmukaiset: koska komissio oli alkuperäisessä päätöksessään esittänyt taloudellista kannattavuutta koskevat päätelmät käyttäen lähtökohtana sitä tukiosaa, jonka se oli hyväksynyt EY:n perustamissopimuksen 73 artiklan nojalla (328 miljoonaa Tanskan kruunua) korvaukseksi julkisia palveluja koskevista sopimuksista, ja koska ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin oli todennut, ettei kyseinen artikla ole hyväksyttävä oikeusperusta myönnetylle tuelle, se totesi päätelmissään, ettei kyseisen tukiosan maksamiselle enää ole pätevää lupaa ja että siten taloudellista kannattavuutta koskeville päätelmille ei enää ollut johdonmukaisia perusteita.

| (351) | Komissio oli todellakin alkuperäisessä päätöksessä katsonut, että 490 miljoonan Tanskan kruunun suuruisesta tuesta 328 miljoonaa Tanskan kruunua maksettiin korvauksena julkisen palvelun velvoitteista, ja vain 162 miljoonaa Tanskan kruunua oli rakennetukea (62). Tämän arvion pohjalta komissio esitti seuraavat päätelmät:
  ”Kun otetaan huomioon asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla jo käsitellyt rakenneuudistustoimet ja valtiontuki, Combusin elinkelpoisuuden voitaisiin katsoa palautuvan. Combusin kannattavuus ei kuitenkaan ole tarkalleen ottaen suuntaviivojen mukaista, koska se edellyttää toista valtiontukea.” |
| --- | --- |

(351)

Komissio oli todellakin alkuperäisessä päätöksessä katsonut, että 490 miljoonan Tanskan kruunun suuruisesta tuesta 328 miljoonaa Tanskan kruunua maksettiin korvauksena julkisen palvelun velvoitteista, ja vain 162 miljoonaa Tanskan kruunua oli rakennetukea (62). Tämän arvion pohjalta komissio esitti seuraavat päätelmät:

”Kun otetaan huomioon asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla jo käsitellyt rakenneuudistustoimet ja valtiontuki, Combusin elinkelpoisuuden voitaisiin katsoa palautuvan. Combusin kannattavuus ei kuitenkaan ole tarkalleen ottaen suuntaviivojen mukaista, koska se edellyttää toista valtiontukea.”

| (352) | Komissio arvioi tässä päätöksessä vuonna 1999 ja 2001 toteutettuja toimenpiteitä kahtena erillisenä toimenpiteenä. Vuonna 1999 toteutettu toimenpide – 200 miljoonan Tanskan kruunun pääomanlisäys ja 100 miljoonan Tanskan kruunun pääomalaina – on edellisessä osuudessa todettu sääntöjenvastaiseksi ja yhteismarkkinoille soveltumattomaksi valtiontueksi, joka on perittävä takaisin Combusilta. Näin ollen Combus ei voinut turvautua kyseisiin varoihin osoittaakseen elinkelpoisuutensa palautuneen. |
| --- | --- |

(352)

Komissio arvioi tässä päätöksessä vuonna 1999 ja 2001 toteutettuja toimenpiteitä kahtena erillisenä toimenpiteenä. Vuonna 1999 toteutettu toimenpide – 200 miljoonan Tanskan kruunun pääomanlisäys ja 100 miljoonan Tanskan kruunun pääomalaina – on edellisessä osuudessa todettu sääntöjenvastaiseksi ja yhteismarkkinoille soveltumattomaksi valtiontueksi, joka on perittävä takaisin Combusilta. Näin ollen Combus ei voinut turvautua kyseisiin varoihin osoittaakseen elinkelpoisuutensa palautuneen.

| (353) | Vaikka vuosien 1999 ja 2001 toimenpiteissä päätetyn tuen yhteenlaskettu kokonaismäärä (62) olisi saattanut riittää Combusin kannattavuuden palauttamiseen vuodesta 2006 lähtien (ks. arvioitu liikevaihto ja edellä taulukossa 7 luetellut tuotot), kannattavuuden palauttaminen muuttuu mahdottomaksi, jos Combusin on maksettava Tanskan hallitukselle takaisin 300 miljoonaa Tanskan kruunua, koska kyse on sääntöjenvastaisesta ja yhteismarkkinoille soveltumattomasta valtiontuesta. |
| --- | --- |

(353)

Vaikka vuosien 1999 ja 2001 toimenpiteissä päätetyn tuen yhteenlaskettu kokonaismäärä (62) olisi saattanut riittää Combusin kannattavuuden palauttamiseen vuodesta 2006 lähtien (ks. arvioitu liikevaihto ja edellä taulukossa 7 luetellut tuotot), kannattavuuden palauttaminen muuttuu mahdottomaksi, jos Combusin on maksettava Tanskan hallitukselle takaisin 300 miljoonaa Tanskan kruunua, koska kyse on sääntöjenvastaisesta ja yhteismarkkinoille soveltumattomasta valtiontuesta.

| (354) | Komissio päättelee, että vaikka Combusin kannattavuuden voitiin olettaa palautuvan vuonna 2001 laaditun rakenneuudistussuunnitelman perusteella vuoteen 2006 mennessä, tämä ei enää ollut realistista, kun vuoden 1999 toimenpide oli luokiteltu sääntöjenvastaiseksi ja yhteismarkkinoille soveltumattomaksi valtiontueksi. |
| --- | --- |

(354)

Komissio päättelee, että vaikka Combusin kannattavuuden voitiin olettaa palautuvan vuonna 2001 laaditun rakenneuudistussuunnitelman perusteella vuoteen 2006 mennessä, tämä ei enää ollut realistista, kun vuoden 1999 toimenpide oli luokiteltu sääntöjenvastaiseksi ja yhteismarkkinoille soveltumattomaksi valtiontueksi.

| (355) | Komission päätelmien mukaan rakenneuudistussuunnitelma ei takaa Combusin taloudellista kannattavuutta, koska suunnitelma perustuu virheelliseen olettamukseen siitä, ettei Combusin tarvitse maksaa Tanskan hallitukselle takaisin vuonna 1999 saamaansa sääntöjenvastaista ja yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. |
| --- | --- |

(355)

Komission päätelmien mukaan rakenneuudistussuunnitelma ei takaa Combusin taloudellista kannattavuutta, koska suunnitelma perustuu virheelliseen olettamukseen siitä, ettei Combusin tarvitse maksaa Tanskan hallitukselle takaisin vuonna 1999 saamaansa sääntöjenvastaista ja yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.

| (356) | Vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 35–39 kohdassa vahvistetaan seuraavat edellytykset:
  ”c)   Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen






  (35) | Kilpailijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset on pyrittävä poistamaan mahdollisimman laajasti. Muutoin tuen on katsottava olevan ’ristiriidassa yhteisen edun kanssa’ ja sen vuoksi soveltumaton yhteismarkkinoille. |
| --- | --- | --- |

(356)

Vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 35–39 kohdassa vahvistetaan seuraavat edellytykset:

”c)   Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen

(35)

Kilpailijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset on pyrittävä poistamaan mahdollisimman laajasti. Muutoin tuen on katsottava olevan ’ristiriidassa yhteisen edun kanssa’ ja sen vuoksi soveltumaton yhteismarkkinoille.

| (36) | Tämä edellytys merkitsee useimmiten sitä, että rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen yrityksen osuutta merkityksellisillä markkinoilla rajoitetaan.
  [...] |
| --- | --- |

(36)

Tämä edellytys merkitsee useimmiten sitä, että rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen yrityksen osuutta merkityksellisillä markkinoilla rajoitetaan.

[...]

| (37) | Pakolliset markkinaosuuden rajoitukset tai supistukset kaikilla sellaisilla asian kannalta merkityksellisillä markkinoilla, joilla yritys toimii, ovat kilpailijoiden hyväksi toteuttavia vastasuoritteita. Tällaiset vastasuoritteet on suhteutettava tuen aiheuttamiin kilpailun vääristymisiin ja etenkin yrityksen suhteelliseen painoarvoon asian kannalta merkityksellisillä markkinoilla. Komissio määrittää tarvittavien vastasuoritteiden laajuuden rakenneuudistussuunnitelmaan liitetyn markkinatutkimuksen ja talouden eri toimijoilta saatujen tietojen perusteella, jos asiaa koskeva menettely on jo aloitettu. Markkinaosuuden supistaminen toteutetaan rakenneuudistussuunnitelman avulla ja siihen voidaan liittää ehtoja.
  (...) |
| --- | --- |

(37)

Pakolliset markkinaosuuden rajoitukset tai supistukset kaikilla sellaisilla asian kannalta merkityksellisillä markkinoilla, joilla yritys toimii, ovat kilpailijoiden hyväksi toteuttavia vastasuoritteita. Tällaiset vastasuoritteet on suhteutettava tuen aiheuttamiin kilpailun vääristymisiin ja etenkin yrityksen suhteelliseen painoarvoon asian kannalta merkityksellisillä markkinoilla. Komissio määrittää tarvittavien vastasuoritteiden laajuuden rakenneuudistussuunnitelmaan liitetyn markkinatutkimuksen ja talouden eri toimijoilta saatujen tietojen perusteella, jos asiaa koskeva menettely on jo aloitettu. Markkinaosuuden supistaminen toteutetaan rakenneuudistussuunnitelman avulla ja siihen voidaan liittää ehtoja.

(...)

| (39) | Edellytettävät vastasuoritteet voivat vaihdella sen mukaan, toimiiko yritys markkinoilla, joilla esiintyy ylikapasiteettia, vai ei. [...] Jos yhteisössä ei ole rakenteellista ylikapasiteettia markkinoilla, joilla tuensaaja toimii, komissio tutkii kuitenkin, onko tarpeen vaatia vastasuoritteita. Jos vastasuoritteisiin sisältyy kyseisen yrityksen kapasiteetin supistaminen, tämä voi edellyttää omaisuuseristä tai tytäryhtiöistä luopumista. Komission on tutkittava jäsenvaltion ehdottamat vastasuoritteet riippumatta niiden muodosta ja määritettävä, ovatko ne riittävän laajoja lieventämään mahdollisia kilpailua vääristäviä vaikutuksia. Tutkiessaan tarvittavia vastasuoritteita komissio ottaa huomioon markkinatilanteen ja varsinkin markkinoiden kasvun ja kysynnän kattamisasteen.” |
| --- | --- |

(39)

Edellytettävät vastasuoritteet voivat vaihdella sen mukaan, toimiiko yritys markkinoilla, joilla esiintyy ylikapasiteettia, vai ei. [...] Jos yhteisössä ei ole rakenteellista ylikapasiteettia markkinoilla, joilla tuensaaja toimii, komissio tutkii kuitenkin, onko tarpeen vaatia vastasuoritteita. Jos vastasuoritteisiin sisältyy kyseisen yrityksen kapasiteetin supistaminen, tämä voi edellyttää omaisuuseristä tai tytäryhtiöistä luopumista. Komission on tutkittava jäsenvaltion ehdottamat vastasuoritteet riippumatta niiden muodosta ja määritettävä, ovatko ne riittävän laajoja lieventämään mahdollisia kilpailua vääristäviä vaikutuksia. Tutkiessaan tarvittavia vastasuoritteita komissio ottaa huomioon markkinatilanteen ja varsinkin markkinoiden kasvun ja kysynnän kattamisasteen.”

| (357) | Päätöksessä menettelyn aloittamisesta (110–115 kohta) komissio epäili, oikeuttavatko tapauksen erityiset olosuhteet luopumaan kilpailijoihin kohdistuvien haitallisten vaikutuksien poistamisesta. |
| --- | --- |

(357)

Päätöksessä menettelyn aloittamisesta (110–115 kohta) komissio epäili, oikeuttavatko tapauksen erityiset olosuhteet luopumaan kilpailijoihin kohdistuvien haitallisten vaikutuksien poistamisesta.

| (358) | Erityisesti komissio otti huomioon mahdollisuuden, että Combus laittaisi osan julkista palvelua koskevista sopimuksistaan myyntiin. Combusin julkisen palvelun sopimukset päättyivät vähitellen. Aikataulun mukaan noin 50 prosenttia sopimuksista – sopimusarvossa mitattuna – päättyi vuoden 2003 loppuun mennessä. Viimeinen sopimus päättyi vuonna 2006. |
| --- | --- |

(358)

Erityisesti komissio otti huomioon mahdollisuuden, että Combus laittaisi osan julkista palvelua koskevista sopimuksistaan myyntiin. Combusin julkisen palvelun sopimukset päättyivät vähitellen. Aikataulun mukaan noin 50 prosenttia sopimuksista – sopimusarvossa mitattuna – päättyi vuoden 2003 loppuun mennessä. Viimeinen sopimus päättyi vuonna 2006.

| (359) | Komissio korosti päätöksessä menettelyn aloittamisesta (113 kohta), että mahdollisia kohtuuttomia vaikutuksia kilpailuun on tärkeää arvioida taannehtivasti, toisin sanoen silloin, kun rakenneuudistustukea myönnetään. |
| --- | --- |

(359)

Komissio korosti päätöksessä menettelyn aloittamisesta (113 kohta), että mahdollisia kohtuuttomia vaikutuksia kilpailuun on tärkeää arvioida taannehtivasti, toisin sanoen silloin, kun rakenneuudistustukea myönnetään.

| (360) | Tästä asiasta komissio on todennut, että Combus olisi voinut päättää julkisen palvelun sopimuksensa asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan 4 kohdan perusteella ja että tämä olisi saattanut olla tarvittava vastasuorite. |
| --- | --- |

(360)

Tästä asiasta komissio on todennut, että Combus olisi voinut päättää julkisen palvelun sopimuksensa asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan 4 kohdan perusteella ja että tämä olisi saattanut olla tarvittava vastasuorite.

| (361) | Vastauksessaan ensimmäiseen kirjeeseen Tanska kiistää tällaisen mahdollisuuden. Asetuksen 14 artiklan 4 kohdassa todetaan seuraavaa:
  ”Jos yritys aikoo lopettaa yleisölle jatkuvasti ja säännöllisesti tarjoamansa liikennepalvelun, jota ei koske sopimusjärjestelmä eikä julkisen palvelun velvoite, taikka olennaisesti muuttaa sitä, yrityksen on ilmoitettava asiasta jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille noudattaen vähintään kolmen kuukauden ilmoittamisaikaa. Toimivaltaiset viranomaiset voivat päätöksellään luopua vaatimasta tällaista ilmoitusta. Tämä säännös ei vaikuta muihin kansallisiin menettelyihin, joita sovelletaan oikeuteen lopettaa liikenne tai muuttaa sitä” (63). |
| --- | --- |

(361)

Vastauksessaan ensimmäiseen kirjeeseen Tanska kiistää tällaisen mahdollisuuden. Asetuksen 14 artiklan 4 kohdassa todetaan seuraavaa:

”Jos yritys aikoo lopettaa yleisölle jatkuvasti ja säännöllisesti tarjoamansa liikennepalvelun, jota ei koske sopimusjärjestelmä eikä julkisen palvelun velvoite, taikka olennaisesti muuttaa sitä, yrityksen on ilmoitettava asiasta jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille noudattaen vähintään kolmen kuukauden ilmoittamisaikaa. Toimivaltaiset viranomaiset voivat päätöksellään luopua vaatimasta tällaista ilmoitusta. Tämä säännös ei vaikuta muihin kansallisiin menettelyihin, joita sovelletaan oikeuteen lopettaa liikenne tai muuttaa sitä” (63).

| (362) | Näin ollen liikennepalvelu voidaan 14 artiklan 4 kohdan mukaan lopettaa ainoastaan, jos sitä ei koske sopimusjärjestelmä eikä määräysten mukainen julkisen palvelun velvoitejärjestelmä. Käsillä olevaa tapausta koskevien tietojen perusteella on selvää, että Combusin sopimukset kuuluivat sopimusjärjestelmään (64). Jos Combus olisi lopettanut yksipuolisesti julkista palvelua koskevat sopimuksensa, kunnallis- ja alueviranomaiset, joiden kanssa kyseiset sopimukset oli tehty, olisivat nostaneet sitä vastaan siviilioikeuskanteen. |
| --- | --- |

(362)

Näin ollen liikennepalvelu voidaan 14 artiklan 4 kohdan mukaan lopettaa ainoastaan, jos sitä ei koske sopimusjärjestelmä eikä määräysten mukainen julkisen palvelun velvoitejärjestelmä. Käsillä olevaa tapausta koskevien tietojen perusteella on selvää, että Combusin sopimukset kuuluivat sopimusjärjestelmään (64). Jos Combus olisi lopettanut yksipuolisesti julkista palvelua koskevat sopimuksensa, kunnallis- ja alueviranomaiset, joiden kanssa kyseiset sopimukset oli tehty, olisivat nostaneet sitä vastaan siviilioikeuskanteen.

| (363) | Päätelmissään komissio pitää pätevänä Tanskan hallituksen perustelua, että Combus ei voinut purkaa sopimuksiaan 14 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(363)

Päätelmissään komissio pitää pätevänä Tanskan hallituksen perustelua, että Combus ei voinut purkaa sopimuksiaan 14 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (364) | Komissio kuitenkin huomauttaa, että Combusin oli ilmeisesti mahdollista myydä julkista palvelua koskevia sopimuksia, sillä Arriva möi noin 50 prosenttia sopimuksista Connexille vain muutamia kuukausia Combusin hankkimisen jälkeen. |
| --- | --- |

(364)

Komissio kuitenkin huomauttaa, että Combusin oli ilmeisesti mahdollista myydä julkista palvelua koskevia sopimuksia, sillä Arriva möi noin 50 prosenttia sopimuksista Connexille vain muutamia kuukausia Combusin hankkimisen jälkeen.

| (365) | Myöntäessään rakenneuudistustuen Tanskan hallitus ei velvoittanut Combusia luopumaan yhdestäkään julkista palvelua koskevasta sopimuksesta, vaan se sai pitää kaikki sopimuksensa. Tanskan hallituksen taloudellisen neuvonantajan Alfred Bergin hallitukselle laatimista muistioista käy ilmi, että näin meneteltiin tarkoituksellisesti, sillä sopimusten myymisen yhtenä kokonaisuutena oletettiin tuottavan paremman myyntihinnan. |
| --- | --- |

(365)

Myöntäessään rakenneuudistustuen Tanskan hallitus ei velvoittanut Combusia luopumaan yhdestäkään julkista palvelua koskevasta sopimuksesta, vaan se sai pitää kaikki sopimuksensa. Tanskan hallituksen taloudellisen neuvonantajan Alfred Bergin hallitukselle laatimista muistioista käy ilmi, että näin meneteltiin tarkoituksellisesti, sillä sopimusten myymisen yhtenä kokonaisuutena oletettiin tuottavan paremman myyntihinnan.

| (366) | Asian arvioinnin kannalta ei ole lainkaan olennaista, että Combus on tosiasiassa jaettu kahtia myymällä 50 prosenttia sen omaisuuseristä Connexille toukokuussa 2001. Jo aiemmin tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä selvitettyjen syiden takia yhtiön jakamista ei voida sinänsä pitää riittävänä vastasuoritteena (65), sillä Arrivalla ei ollut myyntisopimuksen ehtojen mukaan oikeudellista velvoitetta myydä osaa omaisuuseristään. Lisäksi komissio toteaa, ettei myyntimenettely perustunut avoimeen, läpinäkyvään ja oikeudenmukaiseen menettelyyn, vaan yksinomaan Arrivan ja Connexin keskinäisiin neuvotteluihin. |
| --- | --- |

(366)

Asian arvioinnin kannalta ei ole lainkaan olennaista, että Combus on tosiasiassa jaettu kahtia myymällä 50 prosenttia sen omaisuuseristä Connexille toukokuussa 2001. Jo aiemmin tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä selvitettyjen syiden takia yhtiön jakamista ei voida sinänsä pitää riittävänä vastasuoritteena (65), sillä Arrivalla ei ollut myyntisopimuksen ehtojen mukaan oikeudellista velvoitetta myydä osaa omaisuuseristään. Lisäksi komissio toteaa, ettei myyntimenettely perustunut avoimeen, läpinäkyvään ja oikeudenmukaiseen menettelyyn, vaan yksinomaan Arrivan ja Connexin keskinäisiin neuvotteluihin.

| (367) | Komission päätelmien mukaan Tanska ei ole toteuttanut vastasuoritteita välttääkseen kilpailun perusteettoman vääristymisen. Se on laiminlyönyt tämän siitäkin huolimatta, että sillä oli vastasuoritteisiin ainakin yksi mahdollisuus: se olisi voinut myydä osan Combusin julkisen palvelun sopimuksista kilpailijoille käyttäen avointa, läpinäkyvää ja oikeudenmukaista menettelyä. |
| --- | --- |

(367)

Komission päätelmien mukaan Tanska ei ole toteuttanut vastasuoritteita välttääkseen kilpailun perusteettoman vääristymisen. Se on laiminlyönyt tämän siitäkin huolimatta, että sillä oli vastasuoritteisiin ainakin yksi mahdollisuus: se olisi voinut myydä osan Combusin julkisen palvelun sopimuksista kilpailijoille käyttäen avointa, läpinäkyvää ja oikeudenmukaista menettelyä.

| (368) | Kun otetaan huomioon sekä Combusin että Arrivan suuri markkinaosuus Tanskan linja-autoliikennemarkkinoista Combusin myyntihetkellä, komissio katsoo, että vastasuoritteiden täydellinen puuttuminen on vääristänyt kilpailua Tanskan linja-autoliikennemarkkinoilla kohtuuttomasti. Näin ollen komissio katsoo, että vuonna 2001 toteutettu toimenpide ei täytä vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 35–39 kohdassa vahvistettuja edellytyksiä. |
| --- | --- |

(368)

Kun otetaan huomioon sekä Combusin että Arrivan suuri markkinaosuus Tanskan linja-autoliikennemarkkinoista Combusin myyntihetkellä, komissio katsoo, että vastasuoritteiden täydellinen puuttuminen on vääristänyt kilpailua Tanskan linja-autoliikennemarkkinoilla kohtuuttomasti. Näin ollen komissio katsoo, että vuonna 2001 toteutettu toimenpide ei täytä vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 35–39 kohdassa vahvistettuja edellytyksiä.

| (369) | Komission päätelmien mukaan vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoissa on asetettu ainakin kaksi sellaista edellytystä, joita vuonna 2001 toteutetut toimenpiteet eivät täytä, nimittäin elinkelpoisuutta ja kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttämistä koskevat edellytykset. |
| --- | --- |

(369)

Komission päätelmien mukaan vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoissa on asetettu ainakin kaksi sellaista edellytystä, joita vuonna 2001 toteutetut toimenpiteet eivät täytä, nimittäin elinkelpoisuutta ja kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttämistä koskevat edellytykset.

| (370) | Ei siis ole tarpeen analysoida muita edellytyksiä sen päättelemiseksi, että vuonna 2001 toteutetut toimenpiteet ovat yhteismarkkinoille soveltumattomia. |
| --- | --- |

(370)

Ei siis ole tarpeen analysoida muita edellytyksiä sen päättelemiseksi, että vuonna 2001 toteutetut toimenpiteet ovat yhteismarkkinoille soveltumattomia.

6.3   PÄÄTELMÄ: VUODEN 1999 JA 2001 TOIMENPITEISSÄ ON KYSE YHTEISMARKKINOILLE SOVELTUMATTOMASTA VALTIONTUESTA

| (371) | Komissio katsoo, että Tanskan vuonna 1999 ja 2001 Combusin hyväksi toteuttamat toimet eivät perustamissopimuksen määräysten mukaan sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(371)

Komissio katsoo, että Tanskan vuonna 1999 ja 2001 Combusin hyväksi toteuttamat toimet eivät perustamissopimuksen määräysten mukaan sovellu yhteismarkkinoille.

7.   TAKAISINPERINTÄ

| (372) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa säädetään seuraavaa:
  ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta, jäljempänä ’takaisinperimistä koskeva päätös’. Komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista.” |
| --- | --- |

(372)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa säädetään seuraavaa:

”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta, jäljempänä ’takaisinperimistä koskeva päätös’. Komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista.”

| (373) | Näin ollen on selvitettävä, olisiko takaisinperiminen nyt käsiteltävässä asiassa vastoin jotakin yhteisön lainsäädännön yleistä periaatetta. Nyt käsiteltävässä asiassa voidaankin kysyä, olisiko komission alkuperäinen päätös, jolla hyväksyttiin vuonna 1999 ja 2001 toteutetut toimenpiteet, saattanut luoda Combusille perusteltuja odotuksia. |
| --- | --- |

(373)

Näin ollen on selvitettävä, olisiko takaisinperiminen nyt käsiteltävässä asiassa vastoin jotakin yhteisön lainsäädännön yleistä periaatetta. Nyt käsiteltävässä asiassa voidaankin kysyä, olisiko komission alkuperäinen päätös, jolla hyväksyttiin vuonna 1999 ja 2001 toteutetut toimenpiteet, saattanut luoda Combusille perusteltuja odotuksia.

| (374) | Saksan Chemische Werke Piesteritzille myöntämästä valtiontuesta 2 päivänä maaliskuuta 2005 tekemässään päätöksessä 2005/786/EY (66) komissio päätti, että jos komission myönteisestä päätöksestä valitetaan määräajassa, ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumoaa sen, yhteisön oikeuden yleisperiaatteet ja etenkään oikeusvarmuutta ja luottamuksensuojaa koskeva periaate eivät sulje pois takaisinperintää. |
| --- | --- |

(374)

Saksan Chemische Werke Piesteritzille myöntämästä valtiontuesta 2 päivänä maaliskuuta 2005 tekemässään päätöksessä 2005/786/EY (66) komissio päätti, että jos komission myönteisestä päätöksestä valitetaan määräajassa, ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumoaa sen, yhteisön oikeuden yleisperiaatteet ja etenkään oikeusvarmuutta ja luottamuksensuojaa koskeva periaate eivät sulje pois takaisinperintää.

| (375) | Muunlainen päätelmä merkitsisi sitä, ettei periaate, jonka mukaisesti yhteisöjen tuomioistuimet tutkivat EY:n perustamissopimuksen 220 artiklan, 230 artiklan 1 kohdan ja 233 artiklan nojalla toimielinten säädösten laillisuuden, toimisi käytännössä. |
| --- | --- |

(375)

Muunlainen päätelmä merkitsisi sitä, ettei periaate, jonka mukaisesti yhteisöjen tuomioistuimet tutkivat EY:n perustamissopimuksen 220 artiklan, 230 artiklan 1 kohdan ja 233 artiklan nojalla toimielinten säädösten laillisuuden, toimisi käytännössä.

| (376) | Sääntöjenvastainen ja yhteismarkkinoille soveltumaton tuki on perittävä takaisin niiltä yrityksiltä, jotka tuista ovat tosiasiallisesti hyötyneet (67). Nyt käsiteltävässä asiassa yksi tuesta hyötyneistä yrityksistä oli selvästi Combus, joka on edelleen olemassa. |
| --- | --- |

(376)

Sääntöjenvastainen ja yhteismarkkinoille soveltumaton tuki on perittävä takaisin niiltä yrityksiltä, jotka tuista ovat tosiasiallisesti hyötyneet (67). Nyt käsiteltävässä asiassa yksi tuesta hyötyneistä yrityksistä oli selvästi Combus, joka on edelleen olemassa.

| (377) | Voidaankin kysyä, onko takaisinperintä ulotettava koskemaan muita yrityksiä. Nyt käsiteltävässä asiassa Combusin osakkeet on myyty Arriva Danmark A/S:lle, ja Combusista tuli kokonaisuudessaan Arriva Danmark A/S:n omistama tytäryhtiö. |
| --- | --- |

(377)

Voidaankin kysyä, onko takaisinperintä ulotettava koskemaan muita yrityksiä. Nyt käsiteltävässä asiassa Combusin osakkeet on myyty Arriva Danmark A/S:lle, ja Combusista tuli kokonaisuudessaan Arriva Danmark A/S:n omistama tytäryhtiö.

| (378) | Kyseisen kaupan jälkeen Combus on myynyt kaikki kirjanpidossaan olevat varat ja velat toiselle kokonaisuudessaan Arriva Danmark A/S:n omistuksessa olevalle tytäryhtiölle, Arriva Scandinavia A/S:lle, vastikkeena yhdestä nimellisarvoltaan 1 000 Tanskan kruunun arvoisesta Arriva Scandinavian osakkeesta. Tämän kaupan jälkeen Arriva Scandinavia A/S on myynyt suunnilleen 50 prosenttia Combusin omaisuuseristä Connexille. |
| --- | --- |

(378)

Kyseisen kaupan jälkeen Combus on myynyt kaikki kirjanpidossaan olevat varat ja velat toiselle kokonaisuudessaan Arriva Danmark A/S:n omistuksessa olevalle tytäryhtiölle, Arriva Scandinavia A/S:lle, vastikkeena yhdestä nimellisarvoltaan 1 000 Tanskan kruunun arvoisesta Arriva Scandinavian osakkeesta. Tämän kaupan jälkeen Arriva Scandinavia A/S on myynyt suunnilleen 50 prosenttia Combusin omaisuuseristä Connexille.

| (379) | Sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen myöntämisen jälkeen on siis myyty ensin osakkeita ja myöhemmin kahdesti varallisuutta. Seuraavissa kohdissa käsitellään kauppojen vaikutusta avun takaisinperintään. |
| --- | --- |

(379)

Sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen myöntämisen jälkeen on siis myyty ensin osakkeita ja myöhemmin kahdesti varallisuutta. Seuraavissa kohdissa käsitellään kauppojen vaikutusta avun takaisinperintään.

7.1   ARRIVA DANMARK A/S:N JA TANSKAN VALTION VÄLINEN OSAKEKAUPPA

| (380) | Euroopan yhteisöjen tuomioistuimet ovat antaneet joitakin ohjeita niistä edellytyksistä, joiden mukaisesti takaisinperintävelvoite on ulotettava koskemaan muita yhtiöitä kuin sääntöjenvastaisesta ja yhteismarkkinoille soveltumattomasta tuesta alun perin hyötyneitä yrityksiä. Kun on kyse sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen palauttamiseen velvoitetun yhtiön osakkeiden siirrosta (osakekauppa), Euroopan yhteisöjen tuomioistuin katsoi, ettei tällaisen yhtiön osakkeiden myynti kolmannelle vaikuta tuensaajan velvollisuuteen palauttaa kyseinen tuki (68). Kun voidaan vahvistaa, että osakkeiden ostaja maksoi tuen palauttamiseen velvoitetun yhtiön osakkeista vallitsevan markkinahinnan, sen ei voida katsoa saaneen sellaista etua, jossa saattaisi olla kyse valtiontuesta (69). |
| --- | --- |

(380)

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimet ovat antaneet joitakin ohjeita niistä edellytyksistä, joiden mukaisesti takaisinperintävelvoite on ulotettava koskemaan muita yhtiöitä kuin sääntöjenvastaisesta ja yhteismarkkinoille soveltumattomasta tuesta alun perin hyötyneitä yrityksiä. Kun on kyse sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen palauttamiseen velvoitetun yhtiön osakkeiden siirrosta (osakekauppa), Euroopan yhteisöjen tuomioistuin katsoi, ettei tällaisen yhtiön osakkeiden myynti kolmannelle vaikuta tuensaajan velvollisuuteen palauttaa kyseinen tuki (68). Kun voidaan vahvistaa, että osakkeiden ostaja maksoi tuen palauttamiseen velvoitetun yhtiön osakkeista vallitsevan markkinahinnan, sen ei voida katsoa saaneen sellaista etua, jossa saattaisi olla kyse valtiontuesta (69).

| (381) | Nyt käsiteltävässä asiassa Combusin myynnissä Arriva Danmark A/S:lle oli kyse tällaisesta osakekaupasta. Voidaankin kysyä, maksoiko Arriva Danmark A/S Combusista markkinahinnan. |
| --- | --- |

(381)

Nyt käsiteltävässä asiassa Combusin myynnissä Arriva Danmark A/S:lle oli kyse tällaisesta osakekaupasta. Voidaankin kysyä, maksoiko Arriva Danmark A/S Combusista markkinahinnan.

| (382) | Tässä yhteydessä komissio panee ensinnäkin merkille, että myyntiä edelsi läpinäkyvä, avoin ja syrjimätön julkinen tarjouskilpailu, ja Arriva Danmark A/S oli esittänyt parhaan tarjouksen. Tämä on ensimmäinen selkeä osoitus siitä, että Arriva Danmark A/S on todellakin maksanut Combusista markkinahinnan. |
| --- | --- |

(382)

Tässä yhteydessä komissio panee ensinnäkin merkille, että myyntiä edelsi läpinäkyvä, avoin ja syrjimätön julkinen tarjouskilpailu, ja Arriva Danmark A/S oli esittänyt parhaan tarjouksen. Tämä on ensimmäinen selkeä osoitus siitä, että Arriva Danmark A/S on todellakin maksanut Combusista markkinahinnan.

| (383) | Lisäksi komissio on pyytänyt riippumatonta talousasiantuntijaa Ecorys Nederland B. V:tä, jäljempänä ”Ecorys”, arvioimaan, mikä oli Combusin taloudellisen arvo silloin, kun se myytiin Arriva Danmark A/S:lle. Ecorys on tehnyt tätä toimeksiantoa koskevaa yhteistyötä riippumattoman tanskalaisen kuljetusalan konsulttiyrityksen Cowi A/S:n kanssa. |
| --- | --- |

(383)

Lisäksi komissio on pyytänyt riippumatonta talousasiantuntijaa Ecorys Nederland B. V:tä, jäljempänä ”Ecorys”, arvioimaan, mikä oli Combusin taloudellisen arvo silloin, kun se myytiin Arriva Danmark A/S:lle. Ecorys on tehnyt tätä toimeksiantoa koskevaa yhteistyötä riippumattoman tanskalaisen kuljetusalan konsulttiyrityksen Cowi A/S:n kanssa.

| (384) | Ecorysin Combusia varten laatima arviointiraportti perustuu diskontatun kassavirran menetelmään (discounted cash flow), jota käytetään yleisesti yritysten arvonmääritykseen. Combusin arvonmääritys on tehty 1 päivänä tammikuuta 2009 ostajan, toisin sanoen Arriva Danmark A/S:n, käytettävissä tuolloin olleiden tietojen perusteella. Tietoihin sisältyvät erityisesti Arriva Danmark A/S:lle laaditut due diligence -tarkastusraportit ja aineisto, joka oli ollut saatavilla tietoihin tutustumista varten varatussa tilassa due diligence -prosessin aikana. |
| --- | --- |

(384)

Ecorysin Combusia varten laatima arviointiraportti perustuu diskontatun kassavirran menetelmään (discounted cash flow), jota käytetään yleisesti yritysten arvonmääritykseen. Combusin arvonmääritys on tehty 1 päivänä tammikuuta 2009 ostajan, toisin sanoen Arriva Danmark A/S:n, käytettävissä tuolloin olleiden tietojen perusteella. Tietoihin sisältyvät erityisesti Arriva Danmark A/S:lle laaditut due diligence -tarkastusraportit ja aineisto, joka oli ollut saatavilla tietoihin tutustumista varten varatussa tilassa due diligence -prosessin aikana.

| (385) | Ecorys on esittänyt kolme ennustetta: huonoimman vaihtoehdon skenaarion, perusskenaarion ja parhaimman vaihtoehdon skenaarion. Skenaariot ovat seuraavat:
  ”Perusskenaariossa oletetaan, että Combusin liikevaihto pysyy vakaana, toiminnallinen tehokkuus lisääntyy hieman (yhdellä prosentilla vuodessa) ja vanhentuneen kaluston (kaupunkiliikenteen linja-autoilla 8 vuotta ja muilla linja-autoilla 12 vuotta) vaihtamiseksi tehdään investointeja. Pankit ovat valmiita kattamaan 50 prosenttia Combusin rahoitustarpeesta.
  Huonoimman vaihtoehdon skenaariossa markkinoiden koko säilyy vakaana, mutta Combus ei onnistu voittamaan uusia tarjouskilpailuja ja liikevaihto laskee. Tästä syystä uusia investointeja ei tarvita, sillä vanhentunut kalusto korvataan ylimääräisillä linja-autoilla. Lisäksi oletetaan, että pankit ovat valmiita kattamaan ainoastaan 25 prosenttia Combusin rahoitustarpeesta.
  Parhaimman vaihtoehdon skenaariossa oletetaan, että luotonantajat ovat valmiita mitätöimään 340 miljoonan Tanskan kruunun velat kaupanteon yhteydessä. Markkinoiden koko kasvaa väliaikaisesti Århusin ja Odensen alueella järjestetyn tarjouskilpailun ansiosta, ja koska Combusin markkinaosuus säilyy vakaana, liikevaihto kasvaa hieman (yhdellä prosentilla vuodessa). Combus pystyy parantamaan toimintansa tehokkuusindikaattoreita alan vaatimustason mukaisiksi, jolloin toiminta tehostuu ja kustannukset vähenevät. Investointeja tarvitaan vanhentuneiden linja-autojen vaihtamiseksi ja kaluston lisäämiseksi. Pankit ovat valmiita kattamaan 50 prosenttia Combusin rahoitustarpeesta.” |
| --- | --- |

(385)

Ecorys on esittänyt kolme ennustetta: huonoimman vaihtoehdon skenaarion, perusskenaarion ja parhaimman vaihtoehdon skenaarion. Skenaariot ovat seuraavat:

”Perusskenaariossa oletetaan, että Combusin liikevaihto pysyy vakaana, toiminnallinen tehokkuus lisääntyy hieman (yhdellä prosentilla vuodessa) ja vanhentuneen kaluston (kaupunkiliikenteen linja-autoilla 8 vuotta ja muilla linja-autoilla 12 vuotta) vaihtamiseksi tehdään investointeja. Pankit ovat valmiita kattamaan 50 prosenttia Combusin rahoitustarpeesta.

Huonoimman vaihtoehdon skenaariossa markkinoiden koko säilyy vakaana, mutta Combus ei onnistu voittamaan uusia tarjouskilpailuja ja liikevaihto laskee. Tästä syystä uusia investointeja ei tarvita, sillä vanhentunut kalusto korvataan ylimääräisillä linja-autoilla. Lisäksi oletetaan, että pankit ovat valmiita kattamaan ainoastaan 25 prosenttia Combusin rahoitustarpeesta.

Parhaimman vaihtoehdon skenaariossa oletetaan, että luotonantajat ovat valmiita mitätöimään 340 miljoonan Tanskan kruunun velat kaupanteon yhteydessä. Markkinoiden koko kasvaa väliaikaisesti Århusin ja Odensen alueella järjestetyn tarjouskilpailun ansiosta, ja koska Combusin markkinaosuus säilyy vakaana, liikevaihto kasvaa hieman (yhdellä prosentilla vuodessa). Combus pystyy parantamaan toimintansa tehokkuusindikaattoreita alan vaatimustason mukaisiksi, jolloin toiminta tehostuu ja kustannukset vähenevät. Investointeja tarvitaan vanhentuneiden linja-autojen vaihtamiseksi ja kaluston lisäämiseksi. Pankit ovat valmiita kattamaan 50 prosenttia Combusin rahoitustarpeesta.”

| (386) | Ecorys erottaa arviointiraportissa toisistaan Combusin yritysarvon ja sen oman pääoman arvon. Yritysarvo määritellään Combusin arvoksi sellaisena yrityksenä, jonka rahoitus oletetaan tehokkaaksi (yhtäpitävästi vastaavien yhtiöiden kanssa). Oman pääoman arvo vastaa Combusin osakkeiden arvoa olettaen, että rahoitus säilyy nykyisellään. Ecorys esittää seuraavat päätelmät yritysarvosta:
  ”Analyysi havainnollistaa, että tammikuussa 2001 määritetyn arvon mukaan Combusin yritysarvo vaihtelee 567 miljoonan Tanskan kruunun negatiivisesta arvosta [huonoimman vaihtoehdon skenaario] 1 297 miljoonan Tanskan kruunun positiiviseen arvoon [parhaimman vaihtoehdon skenaario]. Todennäköisin arvo on 426 miljoonaa Tanskan kruunua [perusskenaario].
  Tämä osoittaa, että Combus yhtiönä on sinänsä elinkelpoinen olettaen, että sen rahoitus on tehokasta (yhtäpitävästi vastaavien yhtiöiden kanssa), joskin tietyt edellytykset on täytettävä odotetun tuoton saamiseksi. Edellytykset ovat seuraavat:






  1. | Combusin liikevaihdon on säilyttävä vähintään vastaavalla tasolla, mikä ei ole epärealistinen edellytys, kun otetaan huomioon sen aiempi markkinajohtajan asema. Sen yksittäisten sopimusten on mieluiten oltava kannattavia, joskaan tämä ei ole välttämätön edellytys, sillä voiton optimoinnissa tärkein periaate on se, että rajatulo ylittää rajakustannukset. Sopimuksen kannattavuus on arvioitava tämän taloudellisen periaatteen kannalta. Tämä analyysi ei kuulu taustatutkimuksen alaan. |
| --- | --- | --- |

(386)

Ecorys erottaa arviointiraportissa toisistaan Combusin yritysarvon ja sen oman pääoman arvon. Yritysarvo määritellään Combusin arvoksi sellaisena yrityksenä, jonka rahoitus oletetaan tehokkaaksi (yhtäpitävästi vastaavien yhtiöiden kanssa). Oman pääoman arvo vastaa Combusin osakkeiden arvoa olettaen, että rahoitus säilyy nykyisellään. Ecorys esittää seuraavat päätelmät yritysarvosta:

”Analyysi havainnollistaa, että tammikuussa 2001 määritetyn arvon mukaan Combusin yritysarvo vaihtelee 567 miljoonan Tanskan kruunun negatiivisesta arvosta [huonoimman vaihtoehdon skenaario] 1 297 miljoonan Tanskan kruunun positiiviseen arvoon [parhaimman vaihtoehdon skenaario]. Todennäköisin arvo on 426 miljoonaa Tanskan kruunua [perusskenaario].

Tämä osoittaa, että Combus yhtiönä on sinänsä elinkelpoinen olettaen, että sen rahoitus on tehokasta (yhtäpitävästi vastaavien yhtiöiden kanssa), joskin tietyt edellytykset on täytettävä odotetun tuoton saamiseksi. Edellytykset ovat seuraavat:

1.

Combusin liikevaihdon on säilyttävä vähintään vastaavalla tasolla, mikä ei ole epärealistinen edellytys, kun otetaan huomioon sen aiempi markkinajohtajan asema. Sen yksittäisten sopimusten on mieluiten oltava kannattavia, joskaan tämä ei ole välttämätön edellytys, sillä voiton optimoinnissa tärkein periaate on se, että rajatulo ylittää rajakustannukset. Sopimuksen kannattavuus on arvioitava tämän taloudellisen periaatteen kannalta. Tämä analyysi ei kuulu taustatutkimuksen alaan.

| 2. | Toinen edellytys on, että Combus tehostaa toimintaansa ja saattaa sen vastaamaan paremmin alan vaatimuksia. Tämäkään ei ole epärealistinen edellytys, kun otetaan huomioon sen työntekijöiden asemassa tapahtuneet viimeaikaiset muutokset, joilla lisätään toiminnan joustavuutta ja saadaan aikaan kustannussäästöjä.” |
| --- | --- |

2.

Toinen edellytys on, että Combus tehostaa toimintaansa ja saattaa sen vastaamaan paremmin alan vaatimuksia. Tämäkään ei ole epärealistinen edellytys, kun otetaan huomioon sen työntekijöiden asemassa tapahtuneet viimeaikaiset muutokset, joilla lisätään toiminnan joustavuutta ja saadaan aikaan kustannussäästöjä.”

| (387) | Ecorys esittää seuraavat päätelmät Combusin oman pääoman arvosta:
  ”Combusin osakkeiden arvo vaihteli tuolloin [1 päivänä tammikuuta 2001] 845 miljoonan Tanskan kruunun negatiivisesta arvosta [huonoimman vaihtoehdon skenaario] 140 miljoonan Tanskan kruunun positiiviseen arvoon [parhaimman vaihtoehdon skenaario]. Todennäköisimmin arvo on 543 miljoonaa Tanskan kruunua negatiivinen [perusskenaario].
  Tärkein syy siihen, että oman pääoman arvo on huomattavasti yritysarvoa pienempi, on se, että yritysarvon oletuksena on tehokas rahoitus. Combusin nopeasti kasvava liiketoiminta rahoitettiin kuitenkin erittäin tehottomasti eli suureksi osaksi luotolla, mikä johti alan mittapuun mukaan poikkeukselliseen velkaantumisasteeseen.” |
| --- | --- |

(387)

Ecorys esittää seuraavat päätelmät Combusin oman pääoman arvosta:

”Combusin osakkeiden arvo vaihteli tuolloin [1 päivänä tammikuuta 2001] 845 miljoonan Tanskan kruunun negatiivisesta arvosta [huonoimman vaihtoehdon skenaario] 140 miljoonan Tanskan kruunun positiiviseen arvoon [parhaimman vaihtoehdon skenaario]. Todennäköisimmin arvo on 543 miljoonaa Tanskan kruunua negatiivinen [perusskenaario].

Tärkein syy siihen, että oman pääoman arvo on huomattavasti yritysarvoa pienempi, on se, että yritysarvon oletuksena on tehokas rahoitus. Combusin nopeasti kasvava liiketoiminta rahoitettiin kuitenkin erittäin tehottomasti eli suureksi osaksi luotolla, mikä johti alan mittapuun mukaan poikkeukselliseen velkaantumisasteeseen.”

| (388) | Arriva Danmark A/S osti Combusin 340 miljoonan Tanskan kruunun negatiiviseen kauppahintaan. Näin ollen hinta, jonka se suostui maksamaan, ylitti todennäköisimmän arvon 203 miljoonalla Tanskan kruunulla. Ecorys arvioi Arrivan vaikuttimia ja panee merkille seuraavaa:
  ”Ilmeisesti Arriva uskoi pystyvänsä parantamaan Combusin toimintakykyä ja säilyttämään liikevaihdon jopa tässä tutkimuksessa arvioidun todennäköisimmän arvon (534 miljoonan Tanskan kruunun negatiivinen arvo) yläpuolella. Ilmeisesti Arriva oletti saavansa synergiaetuja, joita ei ole arvioitu tässä tutkimuksessa.” |
| --- | --- |

(388)

Arriva Danmark A/S osti Combusin 340 miljoonan Tanskan kruunun negatiiviseen kauppahintaan. Näin ollen hinta, jonka se suostui maksamaan, ylitti todennäköisimmän arvon 203 miljoonalla Tanskan kruunulla. Ecorys arvioi Arrivan vaikuttimia ja panee merkille seuraavaa:

”Ilmeisesti Arriva uskoi pystyvänsä parantamaan Combusin toimintakykyä ja säilyttämään liikevaihdon jopa tässä tutkimuksessa arvioidun todennäköisimmän arvon (534 miljoonan Tanskan kruunun negatiivinen arvo) yläpuolella. Ilmeisesti Arriva oletti saavansa synergiaetuja, joita ei ole arvioitu tässä tutkimuksessa.”

| (389) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa päätelmissään, että Combusin osakkeet ostanut Arriva Danmark A/S maksoi osakkeista vähintään vallitsevan markkinahinnan. Näin ollen sen ei voida katsoa saaneen sellaista etua, jossa olisi kyse valtiontuesta. |
| --- | --- |

(389)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa päätelmissään, että Combusin osakkeet ostanut Arriva Danmark A/S maksoi osakkeista vähintään vallitsevan markkinahinnan. Näin ollen sen ei voida katsoa saaneen sellaista etua, jossa olisi kyse valtiontuesta.

7.2   COMBUSIN JA ARRIVA SCANDINAVIA A/S:N VÄLINEN LIIKETOIMINTAKAUPPA

| (390) | Euroopan yhteisöjen tuomioistuin katsoo, että takaisinperintämääräys voidaan ulottaa koskemaan kolmatta yritystä, jos kyseinen yritys on perustettu takaisinperintämääräyksen kiertämiseksi (70). Tyypillisiä kiertotapauksia ovat tilanteet, joissa siirto ei perustu mihinkään muuhun taloudelliseen logiikkaan kuin takaisinperintämääräyksen mitätöintiin (71). Kuten Euroopan yhteisöjen tuomioistuin huomauttaa, ”näin on silloin, kun yrityksen varat ja velat on komission tutkimuksen tai päätöksen seurauksena siirretty liiketoiminnan jatkuvuuden siirtona (ongoing concern) toiselle, samojen henkilöiden valvonnassa toimivalle yritykselle, markkinahintoja huonommin ehdoin tai muutoin epäselvin menettelyin. Tällaisen toimenpiteen tarkoituksena voi olla kyseisten varojen saattaminen komission päätöksen vaikutusten ulottumattomiin ja kyseisen taloudellisen toiminnan jatkaminen” (72). |
| --- | --- |

(390)

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin katsoo, että takaisinperintämääräys voidaan ulottaa koskemaan kolmatta yritystä, jos kyseinen yritys on perustettu takaisinperintämääräyksen kiertämiseksi (70). Tyypillisiä kiertotapauksia ovat tilanteet, joissa siirto ei perustu mihinkään muuhun taloudelliseen logiikkaan kuin takaisinperintämääräyksen mitätöintiin (71). Kuten Euroopan yhteisöjen tuomioistuin huomauttaa, ”näin on silloin, kun yrityksen varat ja velat on komission tutkimuksen tai päätöksen seurauksena siirretty liiketoiminnan jatkuvuuden siirtona (ongoing concern) toiselle, samojen henkilöiden valvonnassa toimivalle yritykselle, markkinahintoja huonommin ehdoin tai muutoin epäselvin menettelyin. Tällaisen toimenpiteen tarkoituksena voi olla kyseisten varojen saattaminen komission päätöksen vaikutusten ulottumattomiin ja kyseisen taloudellisen toiminnan jatkaminen” (72).

| (391) | Jos komissio havaitsee, että liiketoimintakaupan tarkoituksena on valtiontuen takaisinperinnän kiertäminen, sen on vaadittava, ettei takaisinperintä koske ainoastaan alkuperäistä yritystä vaan myös yritystä, joka jatkaa alkuperäisen yrityksen toimintaa haltuunsa siirrettyjä tuotantovälineitä käyttäen, edellyttäen että tiettyjen siirtoon liittyvien ominaisuuksien perusteella voidaan todeta taloudellisen toiminnan jatkuvuus näiden yritysten välillä. Valtiontuen takaisinperintää koskevan vaatimuksen mahdollista kiertämistä koskevassa analyysissä käytetään puolueettomia arviointiperusteita, joita ovat muun muassa siirron kohde (varat ja velat, henkilöstön jatkuvuus, yhteensidotut varat ja niin edelleen), siirron hinta, ostajayrityksen ja alkuperäisen yrityksen osakkaiden tai omistajien henkilöllisyys, siirron toteuttamisajankohta (ajoittuuko se tutkimusten tai menettelyn aloittamisen tai lopullisen päätöksen jälkeen) sekä toimenpiteen taloudellinen johdonmukaisuus (73). |
| --- | --- |

(391)

Jos komissio havaitsee, että liiketoimintakaupan tarkoituksena on valtiontuen takaisinperinnän kiertäminen, sen on vaadittava, ettei takaisinperintä koske ainoastaan alkuperäistä yritystä vaan myös yritystä, joka jatkaa alkuperäisen yrityksen toimintaa haltuunsa siirrettyjä tuotantovälineitä käyttäen, edellyttäen että tiettyjen siirtoon liittyvien ominaisuuksien perusteella voidaan todeta taloudellisen toiminnan jatkuvuus näiden yritysten välillä. Valtiontuen takaisinperintää koskevan vaatimuksen mahdollista kiertämistä koskevassa analyysissä käytetään puolueettomia arviointiperusteita, joita ovat muun muassa siirron kohde (varat ja velat, henkilöstön jatkuvuus, yhteensidotut varat ja niin edelleen), siirron hinta, ostajayrityksen ja alkuperäisen yrityksen osakkaiden tai omistajien henkilöllisyys, siirron toteuttamisajankohta (ajoittuuko se tutkimusten tai menettelyn aloittamisen tai lopullisen päätöksen jälkeen) sekä toimenpiteen taloudellinen johdonmukaisuus (73).

| (392) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on vahvistanut tämän 1 päivänä heinäkuuta 2009 asiassa T-291/06, Operator ARP vastaan komissio, antamassaan tuomiossa (74), jossa se totesi, että tuen palauttamiseen velvollisten toimijoiden piirin laajentaminen on perusteltua vain, jos varallisuuden siirto merkitsee vaaraa takaisinperintämääräyksen vaikutusten kiertämisestä ja erityisesti jos varallisuuden hankinnan jälkeen alkuperäinen tuensaaja on enää ”tyhjä kuori”, jolta sääntöjenvastaisia tukia ei ole mahdollista periä takaisin. |
| --- | --- |

(392)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on vahvistanut tämän 1 päivänä heinäkuuta 2009 asiassa T-291/06, Operator ARP vastaan komissio, antamassaan tuomiossa (74), jossa se totesi, että tuen palauttamiseen velvollisten toimijoiden piirin laajentaminen on perusteltua vain, jos varallisuuden siirto merkitsee vaaraa takaisinperintämääräyksen vaikutusten kiertämisestä ja erityisesti jos varallisuuden hankinnan jälkeen alkuperäinen tuensaaja on enää ”tyhjä kuori”, jolta sääntöjenvastaisia tukia ei ole mahdollista periä takaisin.

| (393) | Tiedonannossaan ”Sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperintää edellyttävien komission päätösten tehokas täytäntöönpano jäsenvaltioissa” (75) komissio totesi, että niin kauan kuin tukea ei ole peritty kokonaan takaisin, jäsenvaltion olisi vastustettava omaisuudensiirtoja, joita ei toteuteta markkinaehdoin ja/tai jotka toteutetaan takaisinperintäpäätöksen kiertämiseksi. |
| --- | --- |

(393)

Tiedonannossaan ”Sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperintää edellyttävien komission päätösten tehokas täytäntöönpano jäsenvaltioissa” (75) komissio totesi, että niin kauan kuin tukea ei ole peritty kokonaan takaisin, jäsenvaltion olisi vastustettava omaisuudensiirtoja, joita ei toteuteta markkinaehdoin ja/tai jotka toteutetaan takaisinperintäpäätöksen kiertämiseksi.

| (394) | Siksi on välttämätöntä varmistaa näitä periaatteita soveltaen, oliko Combusin ja Arriva Scandinavia A/S:n välisen liiketoimintakaupan tarkoituksena valtiontuen takaisinperinnän kiertäminen. |
| --- | --- |

(394)

Siksi on välttämätöntä varmistaa näitä periaatteita soveltaen, oliko Combusin ja Arriva Scandinavia A/S:n välisen liiketoimintakaupan tarkoituksena valtiontuen takaisinperinnän kiertäminen.

| (395) | Komissio panee merkille, että kaikki yrityksen varat ja velat on siirretty liiketoiminnan jatkuvuuden siirtona (ongoing concern) ja että siirto tehtiin saman emoyhtiön (Arriva Danmark) hallinnassa olevien kahden yrityksen välillä. Lisäksi siirto toteutettiin yhdeksän päivää Tanskan valtion ja Arriva Danmark A/S:n välisen osakekaupan jälkeen. |
| --- | --- |

(395)

Komissio panee merkille, että kaikki yrityksen varat ja velat on siirretty liiketoiminnan jatkuvuuden siirtona (ongoing concern) ja että siirto tehtiin saman emoyhtiön (Arriva Danmark) hallinnassa olevien kahden yrityksen välillä. Lisäksi siirto toteutettiin yhdeksän päivää Tanskan valtion ja Arriva Danmark A/S:n välisen osakekaupan jälkeen.

| (396) | Vaikka kyseiset tiedot ovat olennaisia nyt käsiteltävän asian kannalta, komissio panee merkille, että silloin kun mainittu osakekauppa tehtiin, komissio oli päättänyt olla vastustamatta ilmoitettuja toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(396)

Vaikka kyseiset tiedot ovat olennaisia nyt käsiteltävän asian kannalta, komissio panee merkille, että silloin kun mainittu osakekauppa tehtiin, komissio oli päättänyt olla vastustamatta ilmoitettuja toimenpiteitä.

| (397) | Siksi komission mahdollisista takaisinperintäpäätöksistä ei tuolloin ollut mitään varmuutta. |
| --- | --- |

(397)

Siksi komission mahdollisista takaisinperintäpäätöksistä ei tuolloin ollut mitään varmuutta.

| (398) | Arriva ei myöskään ollut kirjanpidossaan varautunut mahdollisiin valtiontuen takaisinperintävaateisiin, eikä Tanskan hallituksen ja Arriva Danmark S/A:n välisessä osakkeenomistajasopimuksessa tai Combusin ja Arriva Scandinavian välisessä liiketoiminnan myyntisopimuksessa mainita mahdollisia valtiontuen takaisinperintävaateita, vaikka niissä luetellaan tyhjentävästi kaikki muut riita-asioihin liittyvät riskit. |
| --- | --- |

(398)

Arriva ei myöskään ollut kirjanpidossaan varautunut mahdollisiin valtiontuen takaisinperintävaateisiin, eikä Tanskan hallituksen ja Arriva Danmark S/A:n välisessä osakkeenomistajasopimuksessa tai Combusin ja Arriva Scandinavian välisessä liiketoiminnan myyntisopimuksessa mainita mahdollisia valtiontuen takaisinperintävaateita, vaikka niissä luetellaan tyhjentävästi kaikki muut riita-asioihin liittyvät riskit.

| (399) | Lisäksi on huomattava, että Combusille pääomasijoituksia myönnettäessä oli jo pantu merkille, että Combusin yhdistäminen toiseen markkinoilla olevaan yritykseen oli paras tapa toteuttaa kustannussäästöjä ja tehokkuutta lisääviä toimenpiteitä, joita Combus ei voinut toteuttaa yksin. Pääomasijoituksen toisesta erästä tehdyn ilmoituksen yhteydessä komissiolle esiteltiin muun muassa tehostamiseen ja kustannussäästöihin perustuva rakenneuudistussuunnitelma, jonka täysimääräisen täytäntöönpanon mahdollisti pääasiassa Combusin toiminnan yhdistäminen Arrivan liiketoimintaan. Kun tämän lisäksi otetaan huomioon kyseessä olevan liiketoiminnan luonne (verkkotoimialat) ja mahdollisuus mittakaavaetuihin, yhdistäminen oli Arrivan näkökulmasta järkevää. Tämä selittää sen, miksi liiketoimintakauppa tehtiin hieman osakekaupan jälkeen. |
| --- | --- |

(399)

Lisäksi on huomattava, että Combusille pääomasijoituksia myönnettäessä oli jo pantu merkille, että Combusin yhdistäminen toiseen markkinoilla olevaan yritykseen oli paras tapa toteuttaa kustannussäästöjä ja tehokkuutta lisääviä toimenpiteitä, joita Combus ei voinut toteuttaa yksin. Pääomasijoituksen toisesta erästä tehdyn ilmoituksen yhteydessä komissiolle esiteltiin muun muassa tehostamiseen ja kustannussäästöihin perustuva rakenneuudistussuunnitelma, jonka täysimääräisen täytäntöönpanon mahdollisti pääasiassa Combusin toiminnan yhdistäminen Arrivan liiketoimintaan. Kun tämän lisäksi otetaan huomioon kyseessä olevan liiketoiminnan luonne (verkkotoimialat) ja mahdollisuus mittakaavaetuihin, yhdistäminen oli Arrivan näkökulmasta järkevää. Tämä selittää sen, miksi liiketoimintakauppa tehtiin hieman osakekaupan jälkeen.

| (400) | Edellä esitetyn perusteella ja asiaan liittyvät erityisolosuhteet huomioon ottaen komissio katsoo, ettei näytön perusteella voida muodostaa sellaista kantaa, että liiketoimintakaupan tarkoituksena oli takaisinperintämääräyksen kiertäminen. |
| --- | --- |

(400)

Edellä esitetyn perusteella ja asiaan liittyvät erityisolosuhteet huomioon ottaen komissio katsoo, ettei näytön perusteella voida muodostaa sellaista kantaa, että liiketoimintakaupan tarkoituksena oli takaisinperintämääräyksen kiertäminen.

| (401) | Tämän päätelmän tukena on tieto siitä, että myyntisopimusten tekemisajankohtana Tanskan viranomaiset halusivat kuulla komission kannan vastuuvelvollisuusehdon käyttöönottoa koskevasta suunnitelmastaan. Sen mukaan Tanskan hallituksen oli määrä taata Arriva julkisten viranomaisten (esimerkiksi kilpailuviranomaiset ja EU:n komissio) Combusia koskevien mahdollisten vaateiden varalta. Tanskan viranomaisia kehotettiin kuitenkin odottamaan lopullista päätöstä ennen kyseessä olevan myyntitapahtuman jatkamista (76). |
| --- | --- |

(401)

Tämän päätelmän tukena on tieto siitä, että myyntisopimusten tekemisajankohtana Tanskan viranomaiset halusivat kuulla komission kannan vastuuvelvollisuusehdon käyttöönottoa koskevasta suunnitelmastaan. Sen mukaan Tanskan hallituksen oli määrä taata Arriva julkisten viranomaisten (esimerkiksi kilpailuviranomaiset ja EU:n komissio) Combusia koskevien mahdollisten vaateiden varalta. Tanskan viranomaisia kehotettiin kuitenkin odottamaan lopullista päätöstä ennen kyseessä olevan myyntitapahtuman jatkamista (76).

| (402) | Näin ollen komissio katsoo, ettei takaisinperintämääräystä ole mitään syytä ulottaa koskemaan Arriva Scandinaviaa. |
| --- | --- |

(402)

Näin ollen komissio katsoo, ettei takaisinperintämääräystä ole mitään syytä ulottaa koskemaan Arriva Scandinaviaa.

7.3   ARRIVA SCANDINAVIA A/S:N JA CONNEXIN VÄLINEN LIIKETOIMINTAKAUPPA

| (403) | Komissiolla ei myöskään ole näyttöä siitä, että Connex olisi maksanut Arriva Scandinavialle omaisuuseristä markkinahintaa alhaisemman hinnan. Oletettavasti hinta, josta sovittiin kahden markkinoilla olevan yksityisyrityksen välillä, vastaa markkinahintaa. Näin ollen takaisinperintävelvoitetta ei ole mitään syytä ulottaa koskemaan Connexia. |
| --- | --- |

(403)

Komissiolla ei myöskään ole näyttöä siitä, että Connex olisi maksanut Arriva Scandinavialle omaisuuseristä markkinahintaa alhaisemman hinnan. Oletettavasti hinta, josta sovittiin kahden markkinoilla olevan yksityisyrityksen välillä, vastaa markkinahintaa. Näin ollen takaisinperintävelvoitetta ei ole mitään syytä ulottaa koskemaan Connexia.

| (404) | Komissio päättelee, että Combusin on maksettava takaisin sääntöjenvastainen ja yhteismarkkinoille soveltumaton tuki, |
| --- | --- |

(404)

Komissio päättelee, että Combusin on maksettava takaisin sääntöjenvastainen ja yhteismarkkinoille soveltumaton tuki,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Tanskan kuningaskunta on pannut täytäntöön vuosina 1999 ja 2001 pääomasijoituksen, pääomalainan ja takauksien muodossa, ei sovellu yhteismarkkinoille.

2 artikla

1.   Tanskan kuningaskunta toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet periäkseen Combusilta takaisin 1 artiklassa tarkoitetun, Combusille sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen.

2.   Takaisinperittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä lähtien, kun tuki saatettiin tuensaajan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.

3.   Korolle on laskettava korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (77) V luvun ja asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 271/2008 (78) säännösten mukaisesti.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

2.   Tanskan kuningaskunta varmistaa, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

4 artikla

1.   Kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta Tanskan kuningaskunnan on toimitettava komissiolle seuraavat tiedot:

| a) | tuensaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko) |
| --- | --- |

a)

tuensaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko)

| b) | tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi |
| --- | --- |

b)

tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Tanskan kuningaskunnan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on toimitettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös yksityiskohtaisia tietoja tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2009.

Komission puolesta

Antonio TAJANI

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 233, 22.9.2005, s. 28.

1

(2)  Ammattijärjestöön kuuluu yli 90 prosenttia Tanskan alueellisista julkisista linja-autoyrityksistä (ilmoitettuna yritysten määränä).

2

(3)  Ks. alkuperäisen päätöksen taulukko 7. Määrä on ilmaistu vuoden 2001 nettonykyarvona.

3

(4)  EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.

4

(5)  Ks. alaviite 3.

5

(6)  EYVL L 156, 28.6.1969, s. 1.

6

(7)  EYVL C 133, 5.5.2001, s. 21.

7

(8)  Ks. asia T-157/01, Danske Busvognmaend v. Euroopan yhteisöjen komissio (Kok. 2004, s. II-917), jäljempänä ”Combus-tuomio”.

8

(9)  Combus-tuomio, 83 ja 99 kohta.

9

(10)  Asia C-280/00, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg (Kok. 2003, s. I-7747, tuomion 107 ja 108 kohta), jäljempänä ’Altmark-tuomio’” ().

10

(11)  Combus-tuomio, 100 ja 101 kohta.

(12)  Combus-tuomio, 114 kohta ja seuraavat kohdat.

12

(13)  Ks. alaviite 1.

13

(14)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

14

(15)  EYVL L 209, 24.7.1992, s. 1.

15

(16)  Ks. Trafikredegorelse 2004, Tanskan liikenneministeriön julkaisu, s. 121, ja yhteisöjen tuomioistuimen sisäisiä hankintoja koskeva oikeuskäytäntö.

16

(17)  Ks. päätös menettelyn aloittamisesta, 16 kohta ja taulukko 1.

17

(18)  Arriva osti Unibus Rutetrafik A/S:n ja Bus Danmark A/S:n, Connex osti Liniebus A/S:n.

18

(19)  Laki nro 1046, 23. joulukuuta 1998.

19

(20)  Lakialoite 300 miljoonan Tanskan kruunun pääomasijoituksesta, 21. toukokuuta 1999. Valtiovarainvaliokunta hyväksyi lakialoitteen 27. toukokuuta 1999.

20

(21)  Raportti 10/01 Combus A/S:stä kaudella 1995–2001. Raportin sivuilla 49–60 kuvaillaan yksityiskohtaisesti myyntiprosessia, Arrivan tarjousta ja myynnin yhteydessä annettuja takauksia.

21

(22)  Vuodelle 2002 tehdään vielä 5 miljoonan euron varaus.

22

Lähde: Muistio valittujen liikennöintisopimusten kannattavuudesta kaudella 1999–2001

Lähde:

(23)  Näiden vaatimusten mukaan yritysten oman pääoman oli oltava vähintään 10 prosenttia taseesta vuoteen 1998 saakka ja vähintään 20 prosenttia taseesta vuodesta 1999 alkaen. Vuoden 1998 lopulla yrityksen tase oli 1,24 miljardia Tanskan kruunua, ja sen ennakoitiin kasvavan edelleen vuonna 1999. Vuoden 1999 tappioksi arvioitiin sen sijaan noin 25 miljoonaa Tanskan kruunua, minkä johdosta oma pääoma supistuisi vuoden 1999 lopulla 20 miljoonaan Tanskan kruunuun. Jos tase olisi vuoden 1999 lopulla esimerkiksi 1,3 miljardia Tanskan kruunua, 20 prosentin vakavaraisuusvaatimus tarkoittaisi, että oman pääoman pitäisi olla vähintään 260 miljoonaa Tanskan kruunua. Yhteensä 300 miljoonan Tanskan kruunun pääomasijoitus tarkoittaisi 60 miljoonan Tanskan kruunun varauksen muodostumista, eikä sitä voitu neuvonantajan mukaan pitää liian suurena, kun huomioon otetaan yrityksen toimintaan liittyvät epävarmuustekijät.

23

(24)  Combus 28 prosenttia, Arriva 25 prosenttia, City-Trafik 7 prosenttia ja Linjebus 10 prosenttia.

24

(25)  Ks. myös Combus-tuomio, 87 kohta.

25

(26)  Nämä kustannukset jakautuvat seuraavasti: johdon erorahat 5,2 miljoonaa Tanskan kruunua, muiden päätoimipaikkojen erorahat 6,7 miljoona Tanskan kruunua ja muut erorahat 2 miljoonaa Tanskan kruunua.

26

(27)  Ks. menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen taulukko 8, viides rivi, kolmas sarake ja kuudes rivi, kolmas sarake.

27

(28)  Ks. johdantokappale 83.

28

(29)  Asia C-278/92, Espanja v. komissio (Kok. 1994, s. I-4103, 13 ja 14 kohta) sekä yhdistetyt asiat T-126/96 ja T-127/96, Breda Fucine Meridionali (Kok. 1998, s. II-3437, 79 kohta).

29

(30)  Asia C-305/89, Italia v. komissio (Kok. 1991, s. I-1603, 20 kohta).

30

(31)  Post Danmark on yksi Tanskan suurimmista työnantajista, ja sen liikevaihto oli vuonna 2004 11 227 miljoonaa Tanskan kruunua (1 509 miljoonaa euroa), voitto ennen veroja 836 miljoonaa Tanskan kruunua (112 miljoonaa euroa) ja tulos ennen korkomenoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia (EBITDA) 1 115 miljoonaa Tanskan kruunua (244 miljoonaa euroa).

31

(32)  Banedanmark oli ennen 1. maaliskuuta 2004 nimeltään Banestyrelsen. Banedanmark hallinnoi valtion rautatieinfrastruktuuria ja toimii myös joidenkin muiden rautatieverkoston osien infrastruktuurin hallinnoijana.

32

(33)  Laki nro 273, 27. kesäkuuta 2001.

33

(34)  Tämä Entreprise-niminen yksikkö on nykyisin Banedanmarkin riippumaton toiminnallinen yksikkö, joka myy rautatieteknisiä palveluja avaimet käteen -periaatteella, palveluna, pääasiallisena palveluna, asiantuntijapalveluna ja alihankkijana.

34

(35)  Combus-tuomio, 109 kohta.

35

(36)  Asia T-11/95, BP Chemicals v. komissio (Kok. 1998, s. II- 3235, 171 kohta).

36

(37)  ”Beretning om Granskning af Combus A/S”, huhtikuu 2001, ”Advokatundersogelse om Statens Varetagelse af Ejerskabet til Combus A/S”, elokuu 2001 ja ”Beretning fra Rigsrevisionen”, huhtikuu 2002.

37

(38)  Ks. asia C-17/99, Ranska v. komissio (Kok. 2001, s. I-2481, 43 kohta).

38

(39)  Raportin 60 sivu.

39

(40)  Ks. edellä mainittu asia C-17/99.

40

(41)  Edellä mainittu asia T-11/95, 171 kohta.

41

(42)  EYVL C 307, 13.11.1993, s. 3. Ks. myös komission 17 päivänä syyskuuta 1984 laatima tiedonanto jäsenvaltioille valtion osakkuuksista yrityksissä, julkaistu virallisessa lehdessä syyskuussa 1984.

42

(43)  Asia C-482/99 Ranska v. komissio (Stardust) (Kok. 2002, s. I-4397, 56 kohta). Ks. myös julkisasiamies Geelhoedin ratkaisuehdotus yhdistetyissä asioissa C-328/99 ja C-399/00, Italia ja SIM 2 Multimedia SpA v. komissio (Kok. 2003, s. I-4035).

43

(44)  Yhdistetyt asiat 296/82 ja 318/82, Alankomaat ja Leeuwarder Papierwarenfabriek v. komissio, (Kok. 1985, s. 809, 17 kohta).

44

(45)  Asia C-305/89, Italia v. komissio (Alfa Romeo) (Kok. 1991, s. I-1603, 20 kohta).

45

(46)  Komission päätös, tehty 7 päivänä joulukuuta 2005, valtiontuesta, jonka Belgia on toteuttanut ABX Logistics -yhtiön hyväksi (EUVL L 383, 28.12.2006, s. 21).

46

(47)  Altmark-tuomio, 95 kohta.

47

(48)  Combus-tuomio, 98 kohta.

48

(49)  Combus-tuomio, 99 kohta.

49

(50)  Altmark-tuomio, 78 kohta.

50

(51)  Altmark-tuomio, 79 kohta.

51

(52)  Ks. muun muassa asia C-513/99, Concordia Bus Finland Oy Ab v. Helsingin kaupunki ja HKL-Bussiliikenne, 56 kohta.

52

(53)  EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12.

53

(54)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

54

(55)  Ks. asia C-17/99, Ranska v. komissio (Kok. 2001, s. I-2481, 46 kohta).

55

(56)  Asia C-17/99, Ranska v. komissio (Kok. 2001, s. I-2481, 41 kohta).

56

(57)  Katso alaviite 51.

57

(58)  Katso alaviite 52.

58

(59)  Katso alaviite 53.

59

(60)  Suuntaviivojen 31 ja 32 kohta.

60

(61)  Combus-tuomio, 114 ja 115 kohta.

61

(62)  Katso alkuperäisen päätöksen taulukko 7. Kuten edellä todettiin, kyseiset luvut on ilmoitettu vuoden 2001 nettonykyarvona reaaliarvon sijasta.

62

(63)  Alleviivaukset komission.

63

(64)  Combus-tuomio, 78 kohta ja sitä seuraavat kohdat, erityisesti 88 kohta.

64

(65)  Ks. ensimmäisen päätöksen johdantokappale 110.

65

(66)  EUVL L 296, 12.11.2005, s. 19.

66

(67)  Asia C-303/88, Italia v. komissio (Kok. 1991, s. I-1433, 57 kohta) ja asia C-277/00, Saksa v. komissio (Kok. 2004, s. I-3925, 75 kohta).

67

(68)  Edellä mainittu asia C-328/99 ja asia C-399/00, 83 kohta.

68

(69)  Edellä mainittu asia C-277/00, 80 kohta.

69

(70)  Edellä mainittu asia C-277/00, 86 kohta.

70

(71)  Asia C-415/03, komissio v. Kreikka (Olympic Airways) (Kok. 2005, s. I-3875) ja edellä mainitut yhdistetyt asiat C-328/99 ja C-399/00, 69 kohta.

71

(72)  Edellä mainitut yhdistetyt asiat C-328/99 ja C-399/00, 69 kohta.

72

(73)  Komission päätös 2000/536/EY, tehty 2 päivänä kesäkuuta 1999, Italian Seleco SpA -nimiselle yritykselle myöntämästä valtiontuesta (EYVL L 227, 7.9.2000, s. 24), johdantokappale 116 ja 117. Ks. vastaavasti kyseisten perusteiden soveltamista komissiossa koskevat ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen valvontatoimet, asia T-318/00, Freistaat Thüringen v. komissio, (Kok. 2005, s. II-4179).

73

(74)  Ei vielä julkaistu.

74

(75)  EUVL C 272, 15.11.2007, s. 4.

75

(76)  Sen jälkeen kun edellä mainittu takaisinperintää koskeva komission tiedonanto tuli voimaan vuonna 2007, tällainen tapaus ei enää ole mahdollinen. Tiedonannossa todetaankin, että ”kun yksityistetään yritys, joka on saanut komission yhteismarkkinoille soveltuvaksi katsomaa tukea, jäsenvaltio voi lisätä yksityistämissopimukseen vastuuvelvollisuusehdon suojatakseen ostajayritystä riskiltä siitä, että komission alkuperäinen päätös tuen hyväksymisestä kumottaisiin yhteisöjen tuomioistuimissa ja korvattaisiin komission päätöksellä, jossa tuki määrätään perittäväksi takaisin tuensaajalta. Tällainen ehto voisi vaikuttaa hintaan, jonka ostaja maksaa yksityistetystä yrityksestä, jotta uusi takaisinmaksuvastuu voitaisiin ottaa asianmukaisesti huomioon.”

76

(77)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

77

(78)  EUVL L 82, 25.3.2008, s. 1.

78

---