# Euroopa Liidu L 274/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.274.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 274 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide20. oktoober 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.274.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 274

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide20. oktoober 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 974/2009, 19. oktoober 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 975/2009, 19. oktoober 2009, millega muudetakse direktiivi 2002/72/EÜ toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -toodete kohta (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 976/2009, 19. oktoober 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses võrguteenustega | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 977/2009, 19. oktoober 2009, millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Boerenkaas (GTE)] | 19 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/114/EÜ, 16. september 2009, millega muudetakse nõukogu direktiivi 87/372/EMÜ sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses (
  1
  ) | 25 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 974/2009, 19. oktoober 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 975/2009, 19. oktoober 2009, millega muudetakse direktiivi 2002/72/EÜ toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -toodete kohta (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 976/2009, 19. oktoober 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses võrguteenustega

9

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 977/2009, 19. oktoober 2009, millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Boerenkaas (GTE)]

19

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/114/EÜ, 16. september 2009, millega muudetakse nõukogu direktiivi 87/372/EMÜ sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses (
  1
  )

1

25

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Euroopa Parlament ja nõukogu |
| | | 2009/764/EÜ |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, 16. september 2009, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 28 | 28 |
| | | Komisjon |
| | | 2009/765/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 15. oktoober 2009, eranditaotluse kohta, mille Prantsusmaa on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/62/EÜ (raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest) artikli 6 lõike 2 punktile b esitanud seoses mootorsõidukite maksuvabastusega
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7761 all)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2009/766/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 16. oktoober 2009, sagedusalade 900 MHz ja 1800 MHz ühtlustamise kohta ühenduses üleeuroopalisi elektroonilisi sideteenuseid pakkuda võimaldavate maapealsete süsteemide jaoks
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7801 all)

   (
  1
  ) | 32 |
| | | 2009/767/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 16. oktoober 2009, millega kehtestatakse meetmed elektrooniliste haldustoimingute kasutamise lihtsustamiseks ühtsete kontaktpunktide kaudu, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7806 all)

   (
  1
  ) | 36 |
| | | Euroopa Keskpank |
| | | 2009/768/EÜ |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 6. oktoober 2009, millega muudetakse otsust EKP/2007/7 TARGET2-ECB tingimuste kohta (EKP/2009/22) | 38 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Euroopa Parlament ja nõukogu

2009/764/EÜ

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, 16. september 2009, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 28

28

Komisjon

2009/765/EÜ

*

Komisjoni otsus, 15. oktoober 2009, eranditaotluse kohta, mille Prantsusmaa on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/62/EÜ (raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest) artikli 6 lõike 2 punktile b esitanud seoses mootorsõidukite maksuvabastusega
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7761 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7761 all)

1

30

2009/766/EÜ

*

Komisjoni otsus, 16. oktoober 2009, sagedusalade 900 MHz ja 1800 MHz ühtlustamise kohta ühenduses üleeuroopalisi elektroonilisi sideteenuseid pakkuda võimaldavate maapealsete süsteemide jaoks
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7801 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7801 all)

1

32

2009/767/EÜ

*

Komisjoni otsus, 16. oktoober 2009, millega kehtestatakse meetmed elektrooniliste haldustoimingute kasutamise lihtsustamiseks ühtsete kontaktpunktide kaudu, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7806 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7806 all)

1

36

Euroopa Keskpank

2009/768/EÜ

*

Euroopa Keskpanga otsus, 6. oktoober 2009, millega muudetakse otsust EKP/2007/7 TARGET2-ECB tingimuste kohta (EKP/2009/22)

(EKP/2009/22)

38

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühismeede 2009/769/ÜVJP, 19. oktoober 2009, millega muudetakse nõukogu ühismeedet 2007/405/ÜVJP julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu politseimissiooni ja selle õigusalase kontaktüksuse kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (EUPOL RD Congo) | 45 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühismeede 2009/769/ÜVJP, 19. oktoober 2009, millega muudetakse nõukogu ühismeedet 2007/405/ÜVJP julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu politseimissiooni ja selle õigusalase kontaktüksuse kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (EUPOL RD Congo)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 20.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 274/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 974/2009,

19. oktoober 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris (2), eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. oktoobril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. oktoober 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 54,3 |
| MK | 27,3 |
| TR | 89,8 |
| ZZ | 57,1 |
| 0707 00 05 | MK | 31,4 |
| TR | 92,8 |
| ZZ | 62,1 |
| 0709 90 70 | TR | 81,6 |
| ZZ | 81,6 |
| 0805 50 10 | AR | 53,7 |
| CL | 83,5 |
| TR | 77,6 |
| US | 56,3 |
| ZA | 77,9 |
| ZZ | 69,8 |
| 0806 10 10 | BR | 220,9 |
| EG | 80,3 |
| TR | 112,4 |
| US | 205,1 |
| ZZ | 154,7 |
| 0808 10 80 | AU | 175,3 |
| CL | 86,9 |
| CN | 78,3 |
| MK | 16,1 |
| NZ | 83,2 |
| US | 103,9 |
| ZA | 73,6 |
| ZZ | 88,2 |
| 0808 20 50 | CN | 60,6 |
| TR | 85,0 |
| ZA | 70,1 |
| ZZ | 71,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

54,3

MK

27,3

TR

89,8

ZZ

57,1

0707 00 05

MK

31,4

TR

92,8

ZZ

62,1

0709 90 70

TR

81,6

ZZ

81,6

0805 50 10

AR

53,7

CL

83,5

TR

77,6

US

56,3

ZA

77,9

ZZ

69,8

0806 10 10

BR

220,9

EG

80,3

TR

112,4

US

205,1

ZZ

154,7

0808 10 80

AU

175,3

CL

86,9

CN

78,3

MK

16,1

NZ

83,2

US

103,9

ZA

73,6

ZZ

88,2

0808 20 50

CN

60,6

TR

85,0

ZA

70,1

ZZ

71,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 20.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 274/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 274/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 975/2009,

19. oktoober 2009,

millega muudetakse direktiivi 2002/72/EÜ toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -toodete kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 6. augusti 2002. aasta direktiiviga 2002/72/EÜ toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -toodete kohta (2) kehtestatakse ühenduse loetelu monomeeride ja muude lähteainete kohta, mida võib kasutada plastmaterjalide ja -toodete valmistamiseks. Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) on hiljuti andnud soosiva teadusliku hinnangu täiendavatele monomeeridele ja lähteainetele, mis tuleks nüüd loetellu lisada. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 6. augusti 2002. aasta direktiiviga 2002/72/EÜ toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -toodete kohta (2) kehtestatakse ühenduse loetelu monomeeride ja muude lähteainete kohta, mida võib kasutada plastmaterjalide ja -toodete valmistamiseks. Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) on hiljuti andnud soosiva teadusliku hinnangu täiendavatele monomeeridele ja lähteainetele, mis tuleks nüüd loetellu lisada.

| (2) | Direktiivis 2002/72/EÜ on esitatud ka nende lisaainete ühenduse loetelu, mida on lubatud kasutada plastmaterjalide ja -toodete valmistamisel. Toiduohutusamet andis hiljuti soosiva teadusliku hinnangu täiendavate lisaainete kohta, mis tuleks nüüd lisada loetellu. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis 2002/72/EÜ on esitatud ka nende lisaainete ühenduse loetelu, mida on lubatud kasutada plastmaterjalide ja -toodete valmistamisel. Toiduohutusamet andis hiljuti soosiva teadusliku hinnangu täiendavate lisaainete kohta, mis tuleks nüüd lisada loetellu.

| (3) | Seetõttu tuleks direktiivi 2002/72/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks direktiivi 2002/72/EÜ vastavalt muuta.

| (4) | Vastavalt direktiivi 2002/72/EÜ artikli 4 lõikele 1 muutub kõnealuse direktiivi III lisas esitatud ühenduse lisaainete loetelu alates 1. jaanuarist 2010 positiivseks loeteluks. Sellest lähtuvalt ei tohiks kõnealuse direktiivi III lisa pealkirjades enam osutada lisaainete mittetäielikule loetelule. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt direktiivi 2002/72/EÜ artikli 4 lõikele 1 muutub kõnealuse direktiivi III lisas esitatud ühenduse lisaainete loetelu alates 1. jaanuarist 2010 positiivseks loeteluks. Sellest lähtuvalt ei tohiks kõnealuse direktiivi III lisa pealkirjades enam osutada lisaainete mittetäielikule loetelule.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2002/72/EÜ II, III, IVa, V ja VI lisa muudetakse käesoleva määruse I–V lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. oktoober 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 338, 13.11.2004, lk 4.

1

(2)  EÜT L 220, 15.8.2002, lk 18.

2

---

I LISA

Direktiivi 2002/72/EÜ II lisa A jaos paigutatakse tabelisse numbrite järjekorra kohaselt järgmised read:

| Viitenumber | CASi number | Nimetus | Piirangud ja spetsifikatsioonid |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „14627 | 0000117-21-5 | 3-kloroftaalhappeanhüdriid | SML = 0,05 mg/kg, väljendatud 3-kloroftaalhappena |
| 14628 | 0000118-45-6 | 4-kloroftaalhappeanhüdriid | SML = 0,05 mg/kg, väljendatud 4-kloroftaalhappena |
| 14876 | 0001076-97-7 | 1,4-tsükloheksaandikarboksüülhape | SML = 5 mg/kg
  Kasutamiseks üksnes polüestrite tootmisel |
| 18117 | 0000079-14-1 | glükoolhape | Ainult kaudseks kokkupuuteks toiduga polüetüleentereftalaadi (PET) kihi taga |
| 19965 | 0006915-15-7 | õunhape | Kasutamiseks üksnes komonomeerina alifaatsete polüestrite valmistamisel sisaldusega kuni 1 moolprotsent |
| 21498 | 0002530-85-0 | [3-(metakrüüloksü)propüül]trimetoksüsilaan | SML = 0,05 mg/kg
  Kasutamiseks üksnes pinnatöötlusvahendina anorgaaniliste täiteainete puhul.” |

Viitenumber

CASi number

Nimetus

Piirangud ja spetsifikatsioonid

(1)

(2)

(3)

(4)

„14627

0000117-21-5

3-kloroftaalhappeanhüdriid

SML = 0,05 mg/kg, väljendatud 3-kloroftaalhappena

14628

0000118-45-6

4-kloroftaalhappeanhüdriid

SML = 0,05 mg/kg, väljendatud 4-kloroftaalhappena

14876

0001076-97-7

1,4-tsükloheksaandikarboksüülhape

SML = 5 mg/kg

Kasutamiseks üksnes polüestrite tootmisel

18117

0000079-14-1

glükoolhape

Ainult kaudseks kokkupuuteks toiduga polüetüleentereftalaadi (PET) kihi taga

19965

0006915-15-7

õunhape

Kasutamiseks üksnes komonomeerina alifaatsete polüestrite valmistamisel sisaldusega kuni 1 moolprotsent

21498

0002530-85-0

[3-(metakrüüloksü)propüül]trimetoksüsilaan

SML = 0,05 mg/kg

Kasutamiseks üksnes pinnatöötlusvahendina anorgaaniliste täiteainete puhul.”

---

II LISA

Direktiivi 2002/72/EÜ III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | III lisa ning III lisa A ja B jao pealkirjast kustutatakse sõna „mittetäielik”. |
| --- | --- |

1.

III lisa ning III lisa A ja B jao pealkirjast kustutatakse sõna „mittetäielik”.

| 2. | A jaos lisatakse tabelisse numbrite järjekorra kohaselt järgmised read:








  Viitenumber | CASi number | Nimetus | Piirangud ja spetsifikatsioonid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „30607 | — | naturaalsetest õlidest ja rasvadest pärit alifaatsete lineaarsete monokarboksüülhapete (C2-C24) liitiumsoolad | SML(T) = 0,6 mg/kg (väljendatud liitiumina) (8) |
| 33105 | 0146340-15–0 | sekundaarsed etoksüülitud β-(2-hüdroksüetoksü) alkoholid (C12–14) | SML = 5 mg/kg (44) |
| 33535 | 0152261-33–1 | α-alkeenide (C20-C24) kopolümeer maleiinanhüdriidiga, mis tekib reaktsioonil 4-amino-2,2,6,6-tetrametüülpiperidiiniga | Mitte kasutada selliste rasvaste toitudega kokkupuutuvates toodetes, mille jaoks on kindlaks määratud mudelaine D.
  Mitte kasutada kokkupuutes alkoholi sisaldavate toiduainetega. |
| 38550 | 0882073-43–0 | bis(4-propüülbensülideen)propüülsorbitool | SML = 5 mg/kg (kaasa arvatud selle hüdrolüüsisaaduste summa) |
| 40155 | 0124172-53–8 | N,N’-bis(2,2,6,6-tetrametüül-4-piperidüül)-N,N’-diformüülheksametüüleendiamiin | SML = 0,05 mg/kg (1) (44) |
| 49080 | 0852282-89–4 | N-(2,6-Diisopropüülfenüül)-6-[4-(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)fenoksü]-1H-benso[de]isokinoliin-1,3(2H)-dioon | SML = 0,05 mg/kg (39) (45) (46)
  Kasutamiseks üksnes polüetüleentereftalaadi (PET) tootmisel. |
| 60027 | — | hüdrogeenitud homopolümeerid ja/või kopolümeerid 1-hekseenist ja/või 1-okteenist ja/või 1-detseenist ja/või 1-dodetseenist ja/või 1-tetradetseenist (molekulmass: 440–12 000) | Mitte kasutada selliste rasvaste toitudega kokkupuutuvates toodetes, mille jaoks on kindlaks määratud mudelaine D.
  Kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega |
| 62215 | 0007439-89–6 | raud | SML = 48 mg/kg |
| 68119 | — | neopentüülglükooli diestrid ja monoestrid bensoehappe ja 2-etüülheksaanhappega | SML = 5 mg/kg
  Mitte kasutada selliste rasvaste toitudega kokkupuutuvates toodetes, mille jaoks on kindlaks määratud mudelaine D. |
| 72141 | 0018600-59–4 | 2,2’-(1,4-fenüleen)bis[4H-3,1-bensoksasiin-4-oon] | SML = 0,05 mg/kg (kaasa arvatud selle hüdrolüüsisaaduste summa) |
| 76807 | 00073018-26–5 | adipiinhappe polüester 1,3-butaandiooli, 1,2-propaandiooli ja 2-etüül-1-heksanooliga | SML = 30 mg/kg |
| 77708 | — | lineaar- ja hargahelaga primaarsete alkoholide (C8-C22) polüetüleenglükooli (EO = 1–50) eetrid | SML = 1,8 mg/kg
  Kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega. |
| 80077 | 0068441-17–8 | oksüdeeritud polüetüleenvahad | SML = 60 mg/kg |
| 80350 | 0124578-12–7 | polü(12-hüdroksüstearhappe) ja polüetüleenimiini kopolümeer | Kasutamiseks üksnes polüetüleentereftalaadi (PET), polüstüreeni (PS), kõrglöögikindla polüstüreeni (HIPS)ja polüamiidi tootmisel kuni sisalduseni 0,1 massiprotsenti.
  Kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega. |
| 80480 | 0090751-07–8; 0082451-48–7 | polü(6-morfoliin-1,3,5-triasiin-2,4-diüül)-[(2,2,6,6-tetrametüül-4-piperidüül)imino)]-heksametüleen-[(2,2,6,6-tetrametüül-4-piperidüül)imino)] | SML = 5 mg/kg (47)
  Kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega. |
| 80510 | 1010121-89–7 | polü(3-nonüül-1,1-diokso-1-tiopropaan-1,3-diüül)-plokk-polü(x-oleüül-7-hüdroksü-1,5-diiminooktaan-1,8-diüül), reaktsioonil tekkinud segu x = 1 ja/või 5, neutraliseeritud dodetsüülbenseensulfoonhappega | Kasutamiseks üksnes polümerisatsiooni abiainena polüetüleeni, polüpropüleeni ja polüstüreeni tootmisel. |
| 91530 | — | sulfobutaandihappe alküül(C4-C20)- või tsükloheksüüldiestrite soolad | SML = 5 mg/kg |
| 91815 | — | sulfobutaandihappe monoalküül(C10-C16)polüetüleenglükoolestrite soolad | SML = 2 mg/kg |
| 92200 | 0006422-86–2 | tereftaalhappe bis(2-etüülheksüül)ester | SML = 60 mg/kg |
| 92470 | 0106990-43–6 | N,N’,N’’,N’’-tetrakis(4,6-bis(N-butüül-(N-metüül-2,2,6,6-tetrametüülpiperidiin-4-üül)amino)triasiin-2-üül)-4,7-diasadekaan-1,10-diamiin | SML = 0,05 mg/kg |
| 92475 | 0203255-81–6 | 3,3’,5,5’-tetrakis(tert-butüül)-2,2’-dihüdroksübifenüül, tsükliline ester [3-(3-tert-butüül-4-hüdroksü-5-metüülfenüül)propüül]oksüfosfoonhappega | SML = 5 mg/kg (väljendatuna aine fosfit- ja fosfaatvormi ning hüdrolüüsisaaduste summana) |
| 93450 | — | titaandioksiid, kaetud n-oktüültriklorosilaani ja [aminotris(metüleenfosfoonhappe) pentanaatriumsoola] kopolümeeriga | Kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega. |
| 94000 | 0000102-71–6 | trietanoolamiin | SML = 0,05 mg/kg (sealhulgas vesinikkloriidi adukt) |
| 94425 | 0000867-13–0 | trietüülfosfoonatsetaat | Kasutamiseks üksnes polüetüleentereftalaadi (PET) tootmisel. |
| 94985 | — | trimetüloolpropaani segatriestrid ja -diestrid bensoehappe ja 2-etüülheksaanhappega | SML = 5 mg/kg
  Mitte kasutada selliste rasvaste toitudega kokkupuutuvates toodetes, mille jaoks on kindlaks määratud mudelaine D.” |

2.

A jaos lisatakse tabelisse numbrite järjekorra kohaselt järgmised read:

Viitenumber

CASi number

Nimetus

Piirangud ja spetsifikatsioonid

(1)

(2)

(3)

(4)

„30607

—

naturaalsetest õlidest ja rasvadest pärit alifaatsete lineaarsete monokarboksüülhapete (C2-C24) liitiumsoolad

SML(T) = 0,6 mg/kg (väljendatud liitiumina) (8)

33105

0146340-15–0

sekundaarsed etoksüülitud β-(2-hüdroksüetoksü) alkoholid (C12–14)

SML = 5 mg/kg (44)

33535

0152261-33–1

α-alkeenide (C20-C24) kopolümeer maleiinanhüdriidiga, mis tekib reaktsioonil 4-amino-2,2,6,6-tetrametüülpiperidiiniga

Mitte kasutada selliste rasvaste toitudega kokkupuutuvates toodetes, mille jaoks on kindlaks määratud mudelaine D.

Mitte kasutada kokkupuutes alkoholi sisaldavate toiduainetega.

38550

0882073-43–0

bis(4-propüülbensülideen)propüülsorbitool

SML = 5 mg/kg (kaasa arvatud selle hüdrolüüsisaaduste summa)

40155

0124172-53–8

N,N’-bis(2,2,6,6-tetrametüül-4-piperidüül)-N,N’-diformüülheksametüüleendiamiin

SML = 0,05 mg/kg (1) (44)

49080

0852282-89–4

N-(2,6-Diisopropüülfenüül)-6-[4-(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)fenoksü]-1H-benso[de]isokinoliin-1,3(2H)-dioon

SML = 0,05 mg/kg (39) (45) (46)

Kasutamiseks üksnes polüetüleentereftalaadi (PET) tootmisel.

60027

—

hüdrogeenitud homopolümeerid ja/või kopolümeerid 1-hekseenist ja/või 1-okteenist ja/või 1-detseenist ja/või 1-dodetseenist ja/või 1-tetradetseenist (molekulmass: 440–12 000)

Mitte kasutada selliste rasvaste toitudega kokkupuutuvates toodetes, mille jaoks on kindlaks määratud mudelaine D.

Kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega

62215

0007439-89–6

raud

SML = 48 mg/kg

68119

—

neopentüülglükooli diestrid ja monoestrid bensoehappe ja 2-etüülheksaanhappega

SML = 5 mg/kg

Mitte kasutada selliste rasvaste toitudega kokkupuutuvates toodetes, mille jaoks on kindlaks määratud mudelaine D.

72141

0018600-59–4

2,2’-(1,4-fenüleen)bis[4H-3,1-bensoksasiin-4-oon]

SML = 0,05 mg/kg (kaasa arvatud selle hüdrolüüsisaaduste summa)

76807

00073018-26–5

adipiinhappe polüester 1,3-butaandiooli, 1,2-propaandiooli ja 2-etüül-1-heksanooliga

SML = 30 mg/kg

77708

—

lineaar- ja hargahelaga primaarsete alkoholide (C8-C22) polüetüleenglükooli (EO = 1–50) eetrid

SML = 1,8 mg/kg

Kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega.

80077

0068441-17–8

oksüdeeritud polüetüleenvahad

SML = 60 mg/kg

80350

0124578-12–7

polü(12-hüdroksüstearhappe) ja polüetüleenimiini kopolümeer

Kasutamiseks üksnes polüetüleentereftalaadi (PET), polüstüreeni (PS), kõrglöögikindla polüstüreeni (HIPS)ja polüamiidi tootmisel kuni sisalduseni 0,1 massiprotsenti.

Kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega.

80480

0090751-07–8; 0082451-48–7

polü(6-morfoliin-1,3,5-triasiin-2,4-diüül)-[(2,2,6,6-tetrametüül-4-piperidüül)imino)]-heksametüleen-[(2,2,6,6-tetrametüül-4-piperidüül)imino)]

SML = 5 mg/kg (47)

Kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega.

80510

1010121-89–7

polü(3-nonüül-1,1-diokso-1-tiopropaan-1,3-diüül)-plokk-polü(x-oleüül-7-hüdroksü-1,5-diiminooktaan-1,8-diüül), reaktsioonil tekkinud segu x = 1 ja/või 5, neutraliseeritud dodetsüülbenseensulfoonhappega

Kasutamiseks üksnes polümerisatsiooni abiainena polüetüleeni, polüpropüleeni ja polüstüreeni tootmisel.

91530

—

sulfobutaandihappe alküül(C4-C20)- või tsükloheksüüldiestrite soolad

SML = 5 mg/kg

91815

—

sulfobutaandihappe monoalküül(C10-C16)polüetüleenglükoolestrite soolad

SML = 2 mg/kg

92200

0006422-86–2

tereftaalhappe bis(2-etüülheksüül)ester

SML = 60 mg/kg

92470

0106990-43–6

N,N’,N’’,N’’-tetrakis(4,6-bis(N-butüül-(N-metüül-2,2,6,6-tetrametüülpiperidiin-4-üül)amino)triasiin-2-üül)-4,7-diasadekaan-1,10-diamiin

SML = 0,05 mg/kg

92475

0203255-81–6

3,3’,5,5’-tetrakis(tert-butüül)-2,2’-dihüdroksübifenüül, tsükliline ester [3-(3-tert-butüül-4-hüdroksü-5-metüülfenüül)propüül]oksüfosfoonhappega

SML = 5 mg/kg (väljendatuna aine fosfit- ja fosfaatvormi ning hüdrolüüsisaaduste summana)

93450

—

titaandioksiid, kaetud n-oktüültriklorosilaani ja [aminotris(metüleenfosfoonhappe) pentanaatriumsoola] kopolümeeriga

Kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega.

94000

0000102-71–6

trietanoolamiin

SML = 0,05 mg/kg (sealhulgas vesinikkloriidi adukt)

94425

0000867-13–0

trietüülfosfoonatsetaat

Kasutamiseks üksnes polüetüleentereftalaadi (PET) tootmisel.

94985

—

trimetüloolpropaani segatriestrid ja -diestrid bensoehappe ja 2-etüülheksaanhappega

SML = 5 mg/kg

Mitte kasutada selliste rasvaste toitudega kokkupuutuvates toodetes, mille jaoks on kindlaks määratud mudelaine D.”

---

III LISA

Direktiivi 2002/72/EÜ IV lisa tabelisse lisatakse numbrite järjekorra kohaselt järgmised read:

| Viite-number | CASi number | Nimetus |
| --- | --- | --- |
| „49080 | 852282-89–4 | N-(2,6-Diisopropüülfenüül)-6-[4-(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)fenoksü]-1H-benso[de] isokinoliin-1,3(2H)-dioon |
| 72141 | 0018600-59–4 | 2,2′-(1,4-fenüleen)bis[4H-3,1-bensoksasiin-4-oon] |
| 76807 | 0007308-26–5 | adipiinhappe polüester 1,3-butaandiooli, 1,2-propaandiooli ja 2-etüül-1-heksanooliga |
| 92475 | 0203255-81–6 | 3,3′,5,5′-tetrakis(tert-butüül)-2,2′-dihüdroksübifenüüli tsükliline ester [3-(3-tert-butüül-4-hüdroksü-5-metüülfenüül)propüül]oksüfosfoonhappega” |

Viite-number

CASi number

Nimetus

„49080

852282-89–4

N-(2,6-Diisopropüülfenüül)-6-[4-(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)fenoksü]-1H-benso[de] isokinoliin-1,3(2H)-dioon

72141

0018600-59–4

2,2′-(1,4-fenüleen)bis[4H-3,1-bensoksasiin-4-oon]

76807

0007308-26–5

adipiinhappe polüester 1,3-butaandiooli, 1,2-propaandiooli ja 2-etüül-1-heksanooliga

92475

0203255-81–6

3,3′,5,5′-tetrakis(tert-butüül)-2,2′-dihüdroksübifenüüli tsükliline ester [3-(3-tert-butüül-4-hüdroksü-5-metüülfenüül)propüül]oksüfosfoonhappega”

---

IV LISA

Direktiivi 2002/72/EÜ V lisa B ossa lisatakse numbrite järjekorra kohaselt järgmised read:

| Viitenumber | Muud spetsifikatsioonid |
| --- | --- |
| „60027 | Hüdrogeenitud homopolümeerid ja/või kopolümeerid 1-hekseenist ja/või 1-okteenist ja/või 1-detseenist ja/või 1-dodetseenist ja/või 1-tetradetseenist (molekulmass: 440–12 000)
  Keskmine molekulmass vähemalt 440 Da
  Viskoossus 100 °C juures: vähemalt 3,8 sentistooksi (3,8 x 10–6 m2/s) |
| 77708 | Lineaar- ja hargahelaga primaarsete alkoholide (C8-C22) polüetüleenglükooli (EO = 1–50) estrid
  Etüleenoksiidi maksimaalne jääksisaldus materjalis või tootes = 1 mg/kg |
| 80350 | polü(12-hüdroksüstearhappe) ja polüetüleenimiini kopolümeer
  Saadakse polü(12-hüdroksüsteariinhappe) reageerimisel polüetüleenimiiniga. |
| 80480 | polü(6-morfoliin-1,3,5-triasiin-2,4-diüül)-[(2,2,6,6-tetrametüül-4-piperidüül)imino)]-heksametüleen-[(2,2,6,6-tetrametüül-4-piperidüül)imino)]
  Keskmine molekulmass vähemalt 2 400 Da
  Morfoliini jääksisaldus ≤ 30 mg/kg, N,N’-bis(2,2,6,6-tetrametüülpiperidiin-4-üül)heksaaan-1,6-diamiini jääksisaldus < 15 000 mg/kg, ja 2,4-dikloro-6-morfoliin-1,3,5-triasiini jääksisaldus ≤ 20 mg/kg |
| 93450 | Titaandioksiid, kaetud n-oktüültriklorosilaani ja [aminotris(metüleenfosfoonhappe) pentanaatriumsoola] kopolümeeriga
  Kaetud titaandioksiidi pinnatöötluses kasutatava kopolümeeri sisaldus on väiksem kui 1 massiprotsent.” |

Viitenumber

Muud spetsifikatsioonid

„60027

Hüdrogeenitud homopolümeerid ja/või kopolümeerid 1-hekseenist ja/või 1-okteenist ja/või 1-detseenist ja/või 1-dodetseenist ja/või 1-tetradetseenist (molekulmass: 440–12 000)

Keskmine molekulmass vähemalt 440 Da

Viskoossus 100 °C juures: vähemalt 3,8 sentistooksi (3,8 x 10–6 m2/s)

77708

Lineaar- ja hargahelaga primaarsete alkoholide (C8-C22) polüetüleenglükooli (EO = 1–50) estrid

Etüleenoksiidi maksimaalne jääksisaldus materjalis või tootes = 1 mg/kg

80350

polü(12-hüdroksüstearhappe) ja polüetüleenimiini kopolümeer

Saadakse polü(12-hüdroksüsteariinhappe) reageerimisel polüetüleenimiiniga.

80480

polü(6-morfoliin-1,3,5-triasiin-2,4-diüül)-[(2,2,6,6-tetrametüül-4-piperidüül)imino)]-heksametüleen-[(2,2,6,6-tetrametüül-4-piperidüül)imino)]

Keskmine molekulmass vähemalt 2 400 Da

Morfoliini jääksisaldus ≤ 30 mg/kg, N,N’-bis(2,2,6,6-tetrametüülpiperidiin-4-üül)heksaaan-1,6-diamiini jääksisaldus < 15 000 mg/kg, ja 2,4-dikloro-6-morfoliin-1,3,5-triasiini jääksisaldus ≤ 20 mg/kg

93450

Titaandioksiid, kaetud n-oktüültriklorosilaani ja [aminotris(metüleenfosfoonhappe) pentanaatriumsoola] kopolümeeriga

Kaetud titaandioksiidi pinnatöötluses kasutatava kopolümeeri sisaldus on väiksem kui 1 massiprotsent.”

---

V LISA

Direktiivi 2002/72/EÜ VI lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Märkus 8 asendatakse järgmisega:






  „(8) | SML(T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste viitenumbritega tähistatud ainete migreerunud koguste summa ei tohi piirangut ületada: 24886, 62020, 30607, 38000, 42400, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 ja 95725.” |
| --- | --- | --- |

1.

Märkus 8 asendatakse järgmisega:

„(8)

SML(T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste viitenumbritega tähistatud ainete migreerunud koguste summa ei tohi piirangut ületada: 24886, 62020, 30607, 38000, 42400, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 ja 95725.”

| 2. | Lisatakse järgmised märkused:






  „(44) | SMLi võidakse ületada polüolefiinide puhul. |
| --- | --- | --- |

2.

Lisatakse järgmised märkused:

„(44)

SMLi võidakse ületada polüolefiinide puhul.

| (45) | SMLi võidakse ületada plastide puhul, mis sisaldavad üle 0,5 massiprotsendi ainet. |
| --- | --- |

(45)

SMLi võidakse ületada plastide puhul, mis sisaldavad üle 0,5 massiprotsendi ainet.

| (46) | SMLi võidakse ületada kokkupuutel kõrge alkoholisisaldusega toodetega. |
| --- | --- |

(46)

SMLi võidakse ületada kokkupuutel kõrge alkoholisisaldusega toodetega.

| (47) | SMLi võidakse ületada rohkem kui 0,3 massiprotsenti ainet sisaldava madaltiheda polüetüleeni (LDPE) kokkupuutel rasvase toiduga.” |
| --- | --- |

(47)

SMLi võidakse ületada rohkem kui 0,3 massiprotsenti ainet sisaldava madaltiheda polüetüleeni (LDPE) kokkupuutel rasvase toiduga.”

---

| 20.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 274/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 274/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 976/2009,

19. oktoober 2009,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses võrguteenustega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiivi 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE), (1) eriti selle artiklit 16,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 2007/2/EÜ on sätestatud Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri rajamise üldeeskirjad. Liikmesriigid peavad rajama teenuste võrgu ja hoidma seda käigus selliste ruumiandmekogumite ja -teenuste kasutamiseks, mille jaoks kõnealuse direktiivi kohaselt on loodud metaandmed. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 2007/2/EÜ on sätestatud Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri rajamise üldeeskirjad. Liikmesriigid peavad rajama teenuste võrgu ja hoidma seda käigus selliste ruumiandmekogumite ja -teenuste kasutamiseks, mille jaoks kõnealuse direktiivi kohaselt on loodud metaandmed.

| (2) | Selleks et tagada kõnealuste teenuste kokkusobivus ja kasutatavus ühenduse tasandil, on vajalik sätestada tehnilised kirjeldused ja toimivuse miinimumkriteeriumid direktiivi 2007/2/EÜ I, II ja III lisas loetletud valdkondadega seotud teenuste jaoks. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et tagada kõnealuste teenuste kokkusobivus ja kasutatavus ühenduse tasandil, on vajalik sätestada tehnilised kirjeldused ja toimivuse miinimumkriteeriumid direktiivi 2007/2/EÜ I, II ja III lisas loetletud valdkondadega seotud teenuste jaoks.

| (3) | Selleks et tagada ametiasutustele ja kolmandatele isikutele tehnilised võimalused neile kuuluvate ruumiandmekogumite ja -teenuste ühendamiseks võrguteenustega, on vajalik sätestada asjakohased nõuded kõnealuste teenuste jaoks. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada ametiasutustele ja kolmandatele isikutele tehnilised võimalused neile kuuluvate ruumiandmekogumite ja -teenuste ühendamiseks võrguteenustega, on vajalik sätestada asjakohased nõuded kõnealuste teenuste jaoks.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2007/2/EÜ artikli 22 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2007/2/EÜ artikli 22 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Eesmärk

Käesolevas määruses määratakse kindlaks direktiivi 2007/2/EÜ artikli 11 lõikes 1 sätestatud võrguteenuste (edaspidi „võrguteenused”) loomise ja hooldamise tingimused ning kohustused, mis on seotud nimetatud teenuste kättesaadavusega liikmesriikide ametiasutustele ja kolmandatele isikutele vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 12.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EÜ) nr 1205/2008 (2) lisa A osas sätestatud mõisteid.

Kasutatakse ka järgmisi mõisteid:

1)   „esialgne töövõime”– võrguteenuse täielik toimimine, ilma et tagatakse teenuse kvaliteet vastavalt käesoleva määruse I lisas sätestatud eeskirjadele või kõikide kasutajate juurdepääs teenusele INSPIRE geoinfoportaali kaudu;

2)   „jõudlus”– minimaalne tase, mille puhul loetakse eesmärk saavutatuks ning mis näitab, kui kiiresti INSPIRE võrguteenuses nõudele vastatakse;

3)   „läbilaskevõime”– üheaegselt esitatud teenusenõuete minimaalne töödeldav arv tagatud jõudluse korral;

4)   „kättesaadavus”– võrguteenuse kättesaadavuse tõenäosus;

5)   „reaktsiooniaeg”– liikmesriigi teenuse asukohas mõõdetud aeg, mis kulub selleks, et teenuse toiming saadaks vastuse esimese baidi;

6)   „teenusenõue”– INSPIRE võrguteenuse üksiku toimingu üksik nõue;

7)   „INSPIRE metaandmeelement”– määruse (EÜ) nr 1205/2008 lisa B osas sätestatud metaandmeelement;

8)   „avaldamine”– allikate INSPIRE metaandmeelementide sisestamine, kustutamine või uuendamine otsinguteenuses;

9)   „loomulik keel”– keel, mida inimesed räägivad, kirjutavad või väljendavad üldises suhtlemises;

10)   „kogumine”– allikate INSPIRE metaandmeelementide tõmbamine lähteotsinguteenusest ning nende allikate metaandmete loomise, kustutamise või uuendamise võimaldamine sihtotsinguteenuses;

11)   „kiht”– geograafilise teabe põhiühik, mida on võimalik serverist taotleda kaardina kooskõlas standardiga EN ISO 19128.

Artikkel 3

Võrguteenustele esitatavad nõuded

Võrguteenused peavad vastama I lisas sätestatud teenuste kvaliteeti käsitlevatele nõuetele.

Lisaks vastavad igat liiki võrguteenused järgmisele:

| a) | otsinguteenused vastavad II lisas sätestatud erinõuetele ja omadustele; |
| --- | --- |

a)

otsinguteenused vastavad II lisas sätestatud erinõuetele ja omadustele;

| b) | vaatamisteenused vastavad III lisas sätestatud erinõuetele ja omadustele. |
| --- | --- |

b)

vaatamisteenused vastavad III lisas sätestatud erinõuetele ja omadustele.

Artikkel 4

Juurdepääs võrguteenustele

1.   Liikmesriigid võimaldavad juurdepääsu esialgse töövõimega otsingu- ja vaatamisteenustele hiljemalt 9. maist 2011.

2.   Liikmesriigid võimaldavad juurdepääsu käesoleva määruse nõuetele vastavatele otsingu- ja vaatamisteenustele hiljemalt 9. novembrist 2011.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. oktoober 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  ELT L 108, 25.4.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 326, 4.12.2008, lk 12.

2

---

I LISA

TEENUSE KVALITEET

Teenuse kvaliteedi hindamisel ei võeta arvesse direktiivi 2007/2/EÜ artikli 12 kohaselt ühendatud kolmanda isiku võrguteenuseid, et vältida kaskaadmõjudest tingitud võimalikku kvaliteedi halvenemist.

Tagatakse järgmised jõudluse, läbilaskevõime ja kättesaadavusega seotud teenusekvaliteedi kriteeriumid.

1.   JÕUDLUS

Reaktsiooniaeg otsinguteenusenõudele esialgse vastuse saatmiseks on normaalses olukorras maksimaalselt 3 sekundit.

470-kilobaidise kujutise puhul (nt 800 × 600 pikslit 8-bitise värvisügavusega) on reaktsiooniaeg vaatamisteenusenõudele „Küsi kaarti” esialgse vastuse saatmiseks normaalses olukorras maksimaalset 5 sekundit.

Normaalne olukord tähendab aega väljaspool tippkoormust. Selleks loetakse 90 % ajast.

2.   LÄBILASKEVÕIME

Sekundis töödeldakse vähemalt 30 üheaegselt esitatud otsinguteenusenõuet teenuse jõudluse kvaliteedinõuete kohaselt.

Sekundis töödeldakse vähemalt 20 üheaegselt esitatud vaatamisteenusenõuet teenuse jõudluse kvaliteedinõuete kohaselt.

3.   KÄTTESAADAVUS

Võrguteenus peab olema kättesaadav 99 % ajast.

---

II LISA

OTSINGUTEENUSED

A   OSA

Otsingukriteeriumid

Selleks et otsinguteenus vastaks direktiivi 2007/2/EÜ artikli 11 lõikes 2 sätestatud minimaalsetele otsingukriteeriumidele, peab see toetama käesoleva lisa tabelis 1 loetletud INSPIRE metaandmeelementidega otsimist.

Tabel 1

| Minimaalsed otsingukriteeriumid | INSPIRE metaandmeelemendid |
| --- | --- |
| Võtmesõnad | Võtmesõna |
| Ruumiandmete ja -teenuste liigitus
  (ruumiandmekogumite ja ruumiandmekogumite sarjade puhul) | Valdkondade kategooria |
| Ruumiandmete ja -teenuste liigitus
  (ruumiandmeteenuste puhul) | Ruumiandmeteenuste liigid |
| Ruumiandmekogumite kvaliteet ja õigsus | Päritolu |
| Ruumiandmekogumite kvaliteet ja õigsus | Ruumiline lahutusvõime |
| Direktiivi 2007/2/EÜ artikli 7 lõikega 1 ette nähtud rakenduseeskirjadele vastavuse aste | Spetsifikatsioon |
| Direktiivi 2007/2/EÜ artikli 7 lõikega 1 ette nähtud rakenduseeskirjadele vastavuse aste | Vastavusaste |
| Geograafiline asukoht | Geograafiline piirdekate |
| Ruumiandmekogumite ja -teenuste juurdepääsu ja kasutamise suhtes kohaldatavad tingimused | Juurdepääsu ja kasutamise tingimused |
| Ruumiandmekogumite ja -teenuste juurdepääsu ja kasutamise suhtes kohaldatavad tingimused | Avaliku juurdepääsu piirangud |
| Ruumiandmekogumite ja -teenuste loomise, haldamise, hooldamise ja levitamise eest vastutavad ametiasutused | Vastutav osaline |
| Ruumiandmekogumite ja -teenuste loomise, haldamise, hooldamise ja levitamise eest vastutavad ametiasutused | Vastutava osalise ülesanded |

Minimaalsed otsingukriteeriumid

INSPIRE metaandmeelemendid

Võtmesõnad

Võtmesõna

Ruumiandmete ja -teenuste liigitus

(ruumiandmekogumite ja ruumiandmekogumite sarjade puhul)

Valdkondade kategooria

Ruumiandmete ja -teenuste liigitus

(ruumiandmeteenuste puhul)

Ruumiandmeteenuste liigid

Ruumiandmekogumite kvaliteet ja õigsus

Päritolu

Ruumiandmekogumite kvaliteet ja õigsus

Ruumiline lahutusvõime

Direktiivi 2007/2/EÜ artikli 7 lõikega 1 ette nähtud rakenduseeskirjadele vastavuse aste

Spetsifikatsioon

Direktiivi 2007/2/EÜ artikli 7 lõikega 1 ette nähtud rakenduseeskirjadele vastavuse aste

Vastavusaste

Geograafiline asukoht

Geograafiline piirdekate

Ruumiandmekogumite ja -teenuste juurdepääsu ja kasutamise suhtes kohaldatavad tingimused

Juurdepääsu ja kasutamise tingimused

Ruumiandmekogumite ja -teenuste juurdepääsu ja kasutamise suhtes kohaldatavad tingimused

Avaliku juurdepääsu piirangud

Ruumiandmekogumite ja -teenuste loomise, haldamise, hooldamise ja levitamise eest vastutavad ametiasutused

Vastutav osaline

Ruumiandmekogumite ja -teenuste loomise, haldamise, hooldamise ja levitamise eest vastutavad ametiasutused

Vastutava osalise ülesanded

Otsingukriteeriumidena on kättesaadaval ka järgmised INSPIRE metaandmeelemendid või elementide kogumid:

| a) | allika pealkiri; |
| --- | --- |

a)

allika pealkiri;

| b) | allika referaat; |
| --- | --- |

b)

allika referaat;

| c) | allika liik; |
| --- | --- |

c)

allika liik;

| d) | allika kordumatu identifikaator; |
| --- | --- |

d)

allika kordumatu identifikaator;

| e) | ajaline viide. |
| --- | --- |

e)

ajaline viide.

Selleks et allikaid oleks võimalik otsida otsingukriteeriumeid kombineerides, peab teenus toetama loogilisi operaatoreid ja võrdlusoperaatoreid.

Selleks et allikaid oleks võimalik otsida allika geograafilise asukoha põhjal, peab teenus toetama tabelis 2 nimetatud ruumioperaatorit.

Tabel 2

| Operaatori nimi | Omadus |
| --- | --- |
| Lõikub (Intersects) | Nõuab, et INSPIRE metaandmeelement „Geograafiline piirdekate” lõikuks määratletud huvipakkuva valdkonnaga. |

Operaatori nimi

Omadus

Lõikub (Intersects)

Nõuab, et INSPIRE metaandmeelement „Geograafiline piirdekate” lõikuks määratletud huvipakkuva valdkonnaga.

B   OSA

Toimingud

1.   TOIMINGUTE LOETELU

Selleks et otsinguteenus vastaks direktiivi 2007/2/EÜ artikli 11 lõikele 1, peab see võimaldama käesoleva lisa tabelis 3 loetletud toiminguid.

Tabel 3

| Toiming | Ülesanne |
| --- | --- |
| „Küsi otsinguteenuse metaandmeid” (Get Discovery Service Metadata) | Annab kogu vajaliku teabe teenuse kohta ning kirjeldab teenuse jõudlusega seotud omadusi. |
| „Otsi metaandmeid” (Discover Metadata) | Toiming „Otsi metaandmeid” võimaldab otsida sihtotsinguteenusest allikate INSPIRE metaandmeelemente päringulause alusel. |

Toiming

Ülesanne

„Küsi otsinguteenuse metaandmeid” (Get Discovery Service Metadata)

Annab kogu vajaliku teabe teenuse kohta ning kirjeldab teenuse jõudlusega seotud omadusi.

„Otsi metaandmeid” (Discover Metadata)

Toiming „Otsi metaandmeid” võimaldab otsida sihtotsinguteenusest allikate INSPIRE metaandmeelemente päringulause alusel.

Selleks et otsinguteenus vastaks direktiivi 2007/2/EÜ artiklile 12, peab see toetama käesoleva lisa tabelis 4 loetletud toiminguid.

Tabel 4

| Toiming | Ülesanne |
| --- | --- |
| „Avalda metaandmed” (Publish Metadata) | Toiming „Avalda metaandmed” võimaldab toimetada allikate INSPIRE metaandmeelemente otsinguteenuses (metaandmete otse- või võtmismehhanismid (push or pull metadata mechanisms)). Toimetamine tähendab sisestamist, uuendamist ja kustutamist. |
| „Ühenda otsinguteenus” (Link Discovery Service) | Funktsioon „Ühenda otsinguteenus” võimaldab teha otsinguteenuse kättesaadavaks allikate otsimiseks liikmesriigi otsinguteenuse kaudu, säilitades samal ajal allika metaandmed omaniku asukohas. |

Toiming

Ülesanne

„Avalda metaandmed” (Publish Metadata)

Toiming „Avalda metaandmed” võimaldab toimetada allikate INSPIRE metaandmeelemente otsinguteenuses (metaandmete otse- või võtmismehhanismid (push or pull metadata mechanisms)). Toimetamine tähendab sisestamist, uuendamist ja kustutamist.

„Ühenda otsinguteenus” (Link Discovery Service)

Funktsioon „Ühenda otsinguteenus” võimaldab teha otsinguteenuse kättesaadavaks allikate otsimiseks liikmesriigi otsinguteenuse kaudu, säilitades samal ajal allika metaandmed omaniku asukohas.

Iga toimingu nõude ja vastuse parameetrid täiendavad iga toimingu kirjeldust ja on otsinguteenuse tehnilise spetsifikatsiooni lahutamatud osad.

2.   TOIMING „KÜSI OTSINGUTEENUSE METAANDMEID”

2.1.   Nõue „Küsi otsinguteenuse metaandmeid”

2.1.1.   Nõude „Küsi otsinguteenuse metaandmeid” parameetrid

Nõude „Küsi otsinguteenuse metaandmeid” parameeter näitab nõude „Küsi otsinguteenuse metaandmeid” vastuse sisu loomulikku keelt.

2.2.   Nõude „Küsi otsinguteenuse metaandmeid” vastus

Nõude „Küsi otsinguteenuse metaandmeid” vastus sisaldab järgmisi parameetreid:

| — | otsinguteenuse metaandmed; |
| --- | --- |

—

otsinguteenuse metaandmed;

| — | toimingute metaandmed; |
| --- | --- |

—

toimingute metaandmed;

| — | keeled. |
| --- | --- |

—

keeled.

2.2.1.   Otsinguteenuse metaandmete parameetrid

Otsinguteenuse metaandmete parameetrid sisaldavad vähemalt otsinguteenuse INSPIRE metaandmeelemente.

2.2.2.   Toimingute metaandmete parameetrid

Toimingute metaandmete parameeter näitab otsinguteenuse rakendatud toimingute metaandmeid. Kõnealused metaandmete parameetrid kirjeldavad iga toimingut. Teave hõlmab vähemalt järgmist:

| 1) | avaldamise metaandmeid juhul, kui on kättesaadaval otsemehhanism või võtmismehhanism või mõlemad; |
| --- | --- |

1)

avaldamise metaandmeid juhul, kui on kättesaadaval otsemehhanism või võtmismehhanism või mõlemad;

| 2) | iga toimingu kirjeldust, mis sisaldab vähemalt vahetatud teabe kirjeldust ja võrguaadressi. |
| --- | --- |

2)

iga toimingu kirjeldust, mis sisaldab vähemalt vahetatud teabe kirjeldust ja võrguaadressi.

2.2.3.   Keelte parameeter

Antakse kaks keele parameetrit:

| — | parameeter „Vastuse keel”, mis näitab nõude „Küsi otsinguteenuse metaandmeid” vastuse parameetrites kasutatud loomulikku keelt; |
| --- | --- |

—

parameeter „Vastuse keel”, mis näitab nõude „Küsi otsinguteenuse metaandmeid” vastuse parameetrites kasutatud loomulikku keelt;

| — | parameeter „Tugikeeled”, mis sisaldab nende loomulike keelte loetelu, mida otsinguteenus toetab. |
| --- | --- |

—

parameeter „Tugikeeled”, mis sisaldab nende loomulike keelte loetelu, mida otsinguteenus toetab.

3.   TOIMING „OTSI METAANDMEID”

3.1.   Nõue „Otsi metaandmeid”

Nõue „Otsi metaandmeid” sisaldab järgmisi parameetreid:

| — | keel; |
| --- | --- |

—

keel;

| — | päring. |
| --- | --- |

—

päring.

3.1.1.   Keele parameeter

Parameeter „Keel” näitab nõude „Otsi metaandmeid” vastuse sisu loomulikku keelt.

3.1.2.   Päringu parameeter

Päringu parameeter sisaldab A osas esitatud otsingukriteeriumide kombinatsiooni.

3.2.   Nõude „Otsi metaandmeid” vastus

3.2.1.   Nõude „Otsi metaandmeid” vastuse parameeter

Nõude „Otsi metaandmeid” vastuse parameeter sisaldab vähemalt iga päringule vastava allika INSPIRE metaandmeelemente.

4.   TOIMING „AVALDA METAANDMED”

Funktsioon „Avalda metaandmed” võimaldab allikate INSPIRE metaandmeelementide avaldamise otsinguteenuses. Selleks on kaks võimalust:

| — | otsemehhanism, mis võimaldab nende allikate INSPIRE metaandmeelementide toimetamist, millele on juurdepääs otsinguteenuse kaudu; |
| --- | --- |

—

otsemehhanism, mis võimaldab nende allikate INSPIRE metaandmeelementide toimetamist, millele on juurdepääs otsinguteenuse kaudu;

| — | võtmismehhanism, mis võimaldab liikmesriigi otsinguteenuse kaudu võtta allikate INSPIRE metaandmeelemente eemal asuvast allikast. |
| --- | --- |

—

võtmismehhanism, mis võimaldab liikmesriigi otsinguteenuse kaudu võtta allikate INSPIRE metaandmeelemente eemal asuvast allikast.

Teenus peab toetama vähemalt üht eespool nimetatud võimalust.

4.1.   Otsemehhanism

4.1.1.   Nõue „Toimeta metaandmeid”

4.1.1.1.   Nõude „Toimeta metaandmeid” parameeter

Nõude „Toimeta metaandmeid” parameeter annab kogu teabe, mida taotletakse allikate INSPIRE metaandmeelementide sisestamiseks, uuendamiseks või kustutamiseks otsinguteenuses.

4.2.   Võtmismehhanism

4.2.1.   Nõue „Kogu metaandmeid”

4.2.1.1.   Nõude „Kogu metaandmeid” parameeter

Nõude „Kogu metaandmeid” parameeter annab eemal oleva koha kohta kogu teabe, mida on vaja allikate kättesaadavate metaandmete saamiseks. See sisaldab vähemalt vastava ruumiandmeteenuse INSPIRE metaandmeelemente.

5.   TOIMING „ÜHENDA OTSINGUTEENUS”

Toiming „Ühenda otsinguteenus” võimaldab teha kättesaadavaks käesoleva määruse nõuetele vastava otsinguteenuse allikate otsimiseks liikmesriigi otsinguteenuse kaudu, säilitades samal ajal allika metaandmed omaniku asukohas.

5.1.   Nõue „Ühenda otsinguteenus”

5.1.1.   Nõude „Ühenda otsinguteenus” parameeter

Nõude „Ühenda otsinguteenus” parameeter esitab kogu teabe ametiasutuse või kolmanda isiku otsinguteenuse kohta, mis on kooskõlas käesoleva määrusega, ning võimaldab liikmesriigi otsinguteenuse kaudu taotleda allikate metaandmeid kombineeritud otsingukriteeriumide alusel ametiasutuse või kolmanda isiku otsinguteenuselt ning võrrelda seda allikate metaandmetega.

---

III LISA

VAATAMISTEENUSED

A   OSA

Toimingud

1.   TOIMINGUTE LOETELU

Selleks et vaatamisteenus vastaks direktiivi 2007/2/EÜ artikli 11 lõikele 1, peab see võimaldama teha käesoleva lisa tabelis 1 loetletud toiminguid.

Tabel 1

| Toiming | Ülesanne |
| --- | --- |
| „Küsi vaatamisteenuse metaandmeid” (Get View Service Metadata) | Annab kogu vajaliku teabe teenuse kohta ning kirjeldab teenuse jõudlusega seotud omadusi. |
| „Küsi kaarti” (Get Map) | Saadab kaardi, mis sisaldab kättesaadavatest ruumiandmekogumitest pärinevat geograafilist ja valdkonnapõhist teavet. Kõnealune kaart on ruumilisi viiteid sisaldav kujutis. |

Toiming

Ülesanne

„Küsi vaatamisteenuse metaandmeid” (Get View Service Metadata)

Annab kogu vajaliku teabe teenuse kohta ning kirjeldab teenuse jõudlusega seotud omadusi.

„Küsi kaarti” (Get Map)

Saadab kaardi, mis sisaldab kättesaadavatest ruumiandmekogumitest pärinevat geograafilist ja valdkonnapõhist teavet. Kõnealune kaart on ruumilisi viiteid sisaldav kujutis.

Selleks et vaatamisteenus vastaks direktiivi 2007/2/EÜ artiklile 12, peab see toetama käesoleva lisa tabelis 2 loetletud toiminguid.

Tabel 2

| Toiming | Ülesanne |
| --- | --- |
| „Ühenda vaatamisteenus” (Link View Service) | Võimaldab ametiasutusel või kolmandal isikul teha vaatamisteenus kättesaadavaks neile kuuluvate allikate vaatamiseks liikmesriigi vaatamisteenuse kaudu, säilitades samal ajal vaatamise võimaluse ametiasutuse või kolmanda isiku asukohas. |

Toiming

Ülesanne

„Ühenda vaatamisteenus” (Link View Service)

Võimaldab ametiasutusel või kolmandal isikul teha vaatamisteenus kättesaadavaks neile kuuluvate allikate vaatamiseks liikmesriigi vaatamisteenuse kaudu, säilitades samal ajal vaatamise võimaluse ametiasutuse või kolmanda isiku asukohas.

Iga toimingu nõude ja vastuse parameetrid täiendavad iga toimingu kirjeldust ja on vaatamisteenuse tehnilise spetsifikatsiooni lahutamatud osad.

2.   TOIMING „KÜSI VAATAMISTEENUSE METAANDMEID”

2.1.   Nõue „Küsi vaatamisteenuse metaandmeid”

2.1.1.   Nõude „Küsi vaatamisteenuse metaandmeid” parameetrid

Nõude „Küsi vaatamisteenuse metaandmeid” parameeter näitab nõude „Küsi vaatamisteenuse metaandmeid” vastuse sisu loomulikku keelt.

2.2.   Nõude „Küsi vaatamisteenuse metaandmeid” vastuse parameetrid

Nõude „Küsi vaatamisteenuse metaandmeid” vastus sisaldab järgmisi parameetreid:

| — | vaatamisteenuse metaandmed; |
| --- | --- |

—

vaatamisteenuse metaandmed;

| — | toimingute metaandmed; |
| --- | --- |

—

toimingute metaandmed;

| — | keeled |
| --- | --- |

—

keeled

| — | kihtide metaandmed. |
| --- | --- |

—

kihtide metaandmed.

2.2.1.   Vaatamisteenuse metaandmete parameetrid

Vaatamisteenuse metaandmete parameetrid sisaldavad vähemalt vaatamisteenuse INSPIRE metaandmeelemente.

2.2.2.   Toimingute metaandmete parameetrid

Toimingu metaandmete parameeter kirjeldab vaatamisteenuse toiminguid ning sisaldab vähemalt vahetatud andmete kirjeldust ja iga toimingu võrguaadressi.

2.2.3.   Keelte parameetrid

Antakse kaks keele parameetrit:

| — | parameeter „Vastuse keel”, mis näitab nõude „Küsi teenuse metaandmeid” vastuse parameetrites kasutatud loomulikku keelt; |
| --- | --- |

—

parameeter „Vastuse keel”, mis näitab nõude „Küsi teenuse metaandmeid” vastuse parameetrites kasutatud loomulikku keelt;

| — | parameeter „Tugikeeled”, mis sisaldab nende loomulike keelte loetelu, mida vaatamisteenus toetab. |
| --- | --- |

—

parameeter „Tugikeeled”, mis sisaldab nende loomulike keelte loetelu, mida vaatamisteenus toetab.

2.2.4.   Kihtide metaandmete parameetrid

Iga kihi kohta esitatakse tabelis 3 loetletud metaandmeelemendid.

Tabel 3

| Metaandmeelemendid | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Allika pealkiri | Kihi pealkiri, mida kasutatakse inimestevahelises suhtluses, kihi esitamiseks (nt menüüs). |
| Allika referaat | Kihi referaat |
| Võtmesõna | Lisavõtmesõnad |
| Geograafiline piirdekate | Kihiga hõlmatud ala piiramiseks vajalik väikseim ristkülik kõikides toetatud koordinaatsüsteemides. |
| Allika kordumatu identifikaator | Kihi loomisel kasutatud allika kordumatu identifikaator |

Metaandmeelemendid

Kirjeldus

Allika pealkiri

Kihi pealkiri, mida kasutatakse inimestevahelises suhtluses, kihi esitamiseks (nt menüüs).

Allika referaat

Kihi referaat

Võtmesõna

Lisavõtmesõnad

Geograafiline piirdekate

Kihiga hõlmatud ala piiramiseks vajalik väikseim ristkülik kõikides toetatud koordinaatsüsteemides.

Allika kordumatu identifikaator

Kihi loomisel kasutatud allika kordumatu identifikaator

Iga kihi kohta esitatakse tabelis 4 loetletud konkreetset kihti käsitlevad metaandmeelemendid.

Tabel 4

| Parameeter | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Nimi | Kihi ühtlustatud nimi |
| Koordinaatsüsteemid | Nende koordinaatsüsteemide loetelu, milles kiht on kättesaadav. |
| Laadid | Kihi visualiseerimiseks kättesaadavate laadide loetelu. |
| Laad koosneb pealkirjast ja kordumatust identifikaatorist. |
| Selgituse URL | Iga laadi, keele ja dimensioonipaari selgituse asukoht |
| Dimensioonipaarid | Esitab mitmemõõtmeliste ruumiandmekogumite ja ruumiandmekogumite sarjade toetatud kahemõõtmelised teljepaarid. |

Parameeter

Kirjeldus

Nimi

Kihi ühtlustatud nimi

Koordinaatsüsteemid

Nende koordinaatsüsteemide loetelu, milles kiht on kättesaadav.

Laadid

Kihi visualiseerimiseks kättesaadavate laadide loetelu.

Laad koosneb pealkirjast ja kordumatust identifikaatorist.

Selgituse URL

Iga laadi, keele ja dimensioonipaari selgituse asukoht

Dimensioonipaarid

Esitab mitmemõõtmeliste ruumiandmekogumite ja ruumiandmekogumite sarjade toetatud kahemõõtmelised teljepaarid.

3.   TOIMING „KÜSI KAARTI”

3.1.   Nõue „Küsi kaarti”

3.1.1.   Nõude „Küsi kaarti” parameetrid

Esitatakse nõude „Küsi kaarti” parameetrid, mis on loetletud tabelis 5.

Tabel 5

| Parameeter | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Kihid | Loetelu nende kihtide nimedest, mida kaart peab sisaldama |
| Laadid | Iga kihi puhul kasutatavate laadide loetelu |
| Koordinaatsüsteemid | Kaardi koordinaatsüsteem |
| Piirdekate | Kahemõõtmelise kaardi nelja nurga koordinaadid valitud dimensioonipaari korral ja valitud koordinaatsüsteemis |
| Kujutise laius | Kaardi laius pikslites |
| Kujutise kõrgus | Kaardi kõrgus pikslites |
| Kujutise formaat | Esitatava kujutise formaat |
| Keel | Vastuse keel |
| Dimensioonipaar | Kaardi puhul kasutatav kahemõõtmeline telg. Näiteks geograafiline dimensioon ja aeg |

Parameeter

Kirjeldus

Kihid

Loetelu nende kihtide nimedest, mida kaart peab sisaldama

Laadid

Iga kihi puhul kasutatavate laadide loetelu

Koordinaatsüsteemid

Kaardi koordinaatsüsteem

Piirdekate

Kahemõõtmelise kaardi nelja nurga koordinaadid valitud dimensioonipaari korral ja valitud koordinaatsüsteemis

Kujutise laius

Kaardi laius pikslites

Kujutise kõrgus

Kaardi kõrgus pikslites

Kujutise formaat

Esitatava kujutise formaat

Keel

Vastuse keel

Dimensioonipaar

Kaardi puhul kasutatav kahemõõtmeline telg. Näiteks geograafiline dimensioon ja aeg

4.   TOIMING „ÜHENDA VAATAMISTEENUS”

4.1.   Nõue „Ühenda vaatamisteenus”

4.1.1.   Nõude „Ühenda vaatamisteenus” parameeter

Nõude „Ühenda vaatamisteenus” parameeter esitab kogu teabe ametiasutuse või kolmanda isiku vaatamisteenuse kohta, mis on kooskõlas käesoleva määrusega ning võimaldab liikmesriigi vaatamisteenuse kaudu taotleda kaarti ametiasutuse või kolmanda isiku vaatamisteenuselt ning võrrelda seda muude kaartidega.

B   OSA

Muud tunnused

Vaatamisteenusel on järgmised tunnused.

1.   Koordinaatsüsteemid

Kihte saab vaadata üheaegselt ühte koordinaatsüsteemi kasutades ning vaatamisteenus toetab vähemalt direktiivi 2007/2/EÜ I lisa punktis 1 osutatud koordinaatsüsteeme.

2.   Kujutise formaat

Vaatamisteenus toetab vähemalt ühte järgmistest kujutise formaatidest:

| — | formaat Portable Network Graphics (PNG); |
| --- | --- |

—

formaat Portable Network Graphics (PNG);

| — | formaat Graphics Interchange Format (GIF), ilma pakkimiseta. |
| --- | --- |

—

formaat Graphics Interchange Format (GIF), ilma pakkimiseta.

---

| 20.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 274/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 274/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 977/2009,

19. oktoober 2009,

millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Boerenkaas” (GTE)]

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 509/2006 põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 11 lõike 1 esimese lõigu kohaselt tutvus komisjon Madalmaade taotlusega saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 149/2007 (2) registreeritud garanteeritud traditsioonilise eritunnusega toote nimetuse „Boerenkaas” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 11 lõike 1 esimese lõigu kohaselt tutvus komisjon Madalmaade taotlusega saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 149/2007 (2) registreeritud garanteeritud traditsioonilise eritunnusega toote nimetuse „Boerenkaas” spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Madalmaad taotlesid spetsifikaadi sellist muutmist, et hooajalise tootmise puhul tehakse tootmisperioodil kontrolli iga kuue kuni kaheksa nädala tagant. Kui ettevõtja toodab aastas vähem kui 25 000 kilogrammi „Boerenkaasi” juustu, tehakse kontrolli kaks korda aastas. Kavandatud muudatus peaks aitama väikestel ettevõtetel vältida suurte kontrollikulude kandmist. |
| --- | --- |

(2)

Madalmaad taotlesid spetsifikaadi sellist muutmist, et hooajalise tootmise puhul tehakse tootmisperioodil kontrolli iga kuue kuni kaheksa nädala tagant. Kui ettevõtja toodab aastas vähem kui 25 000 kilogrammi „Boerenkaasi” juustu, tehakse kontrolli kaks korda aastas. Kavandatud muudatus peaks aitama väikestel ettevõtetel vältida suurte kontrollikulude kandmist.

| (3) | Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 11 lõike 1 neljanda lõigu tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artikli 8 lõikes 2 ja artiklis 9 kirjeldatud menetlust kohaldamata, |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 11 lõike 1 neljanda lõigu tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artikli 8 lõikes 2 ja artiklis 9 kirjeldatud menetlust kohaldamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Garanteeritud traditsioonilise eritunnusega toote nimetuse „Boerenkaas” spetsifikaati muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Ajakohastatud spetsifikaat on esitatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. oktoober 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 46, 16.2.2007, lk 18.

2

---

I LISA

Garanteeritud traditsioonilise eritunnusega toote nimetuse „Boerenkaas” spetsifikaati muudetakse järgmiselt.

Spetsifikaadi punktile 3.9, milles on sätestatud eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord, lisatakse järgmised laused:

„ „Boerenkaasi” juustu hooajalise tootmise puhul tehakse tootmisperioodil kontrolli iga kuue kuni kaheksa nädala tagant. Kui ettevõtja toodab aastas vähem kui 25 000 kilogrammi „Boerenkaasi” juustu, tehakse kontrolli kaks korda aastas.”

---

II LISA

„3.   Ajakohastatud spetsifikaat

3.1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed) (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikkel 2)

„Boerenkaas” (ainult hollandi keeles)

3.2.   Nimetus

|  | on iseenesest eripärane |
| --- | --- |
| | väljendab põllumajandustoote või toidu eripära |



on iseenesest eripärane

Image

väljendab põllumajandustoote või toidu eripära

Nimetus „Boerenkaas” on konkreetselt seotud traditsiooniliselt talumajapidamises peamiselt talu enda toorpiimast valmistatud tootega. „Boeren” tähendab talupidajaid ja seega on „Boerenkaas” talupidajate poolt talus toodetud juust.

3.3.   Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel?

| | registreerimine koos nimetuse reserveerimisega |
| --- | --- |
|  | registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta |

Image

registreerimine koos nimetuse reserveerimisega



registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta

3.4.   Toote liik (II lisa alusel)

| Klass 1.3. | Juust |
| --- | --- |

Klass 1.3.

Juust

3.5.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus, mida tähistab punktis 3.1 esitatud nimetus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 1)

„Boerenkaas” on talumajapidamises lehma, kitse, lamba või pühvli toorpiimast toodetud (pool)kõva juust. „Boerenkaasi” juustu rasvasisaldus sõltub töödeldava piima rasvasisaldusest.

Juust võib sisaldada köömneid või muid seemneid, ürte ja/või vürtse. Mida kauem juust valmib, seda kõvemaks ja kuivemaks see muutub, kuni saadakse kõva juust.

Toodete nimetused on nt „Goudse Boerenkaas” (Gouda Boerenkaas), „Goudse Boerenkaas met kruiden” (ürtidega Gouda Boerenkaas), „Edammer Boerenkaas” (Edami Boerenkaas), „Leidse Boerenkaas” (Leideni Boerenkaas), „Boerenkaas van geitenmelk” (Boerenkaas kitsepiimast) ja „Boerenkaas van schapenmelk” (Boerenkaas lambapiimast).

3.6.   Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 2)

Tooraineks võib olla

| a) | toorpiim; |
| --- | --- |

a)

toorpiim;

| b) | koor või väikese rasvasisaldusega või rasvatu piim, mis on saadud punktis a nimetatud piimast; |
| --- | --- |

b)

koor või väikese rasvasisaldusega või rasvatu piim, mis on saadud punktis a nimetatud piimast;

| c) | vesi. |
| --- | --- |

c)

vesi.

Kasutatud piim ei tohi olla töödeldud üle 40 °C kuumuses ja fosfataasi aktiivsus peab olema sama, mis kasutatud toorpiimas.

Juustu valmistamist tuleb alustada 40 tunni jooksul pärast lüpsmist.

Abiained ja lisandid

| a) | Piimhapet, propioonhapet ja lõhnaaineid tekitavate mikroorganismide (geneetiliselt muundamata) kultuurid; |
| --- | --- |

a)

Piimhapet, propioonhapet ja lõhnaaineid tekitavate mikroorganismide (geneetiliselt muundamata) kultuurid;

| b) | laabivadak (vastavalt piimatooteid käsitleva toiduainetemääruse artikli 5 punktile a); |
| --- | --- |

b)

laabivadak (vastavalt piimatooteid käsitleva toiduainetemääruse artikli 5 punktile a);

| c) | kaltsiumkloriid; |
| --- | --- |

c)

kaltsiumkloriid;

| d) | naatriumnitraat; |
| --- | --- |

d)

naatriumnitraat;

| e) | seemned, ürdid ja/või vürtsid; |
| --- | --- |

e)

seemned, ürdid ja/või vürtsid;

| f) | naatriumkloriid (soolvees). |
| --- | --- |

f)

naatriumkloriid (soolvees).

Tootmismeetod

| — | Toorpiim kalgendatakse 30 °C juures 40 tunni jooksul pärast lüpsmist. |
| --- | --- |

—

Toorpiim kalgendatakse 30 °C juures 40 tunni jooksul pärast lüpsmist.

| — | Hapendavad segatüvibakterid hoolitsevad hapnemise eest. |
| --- | --- |

—

Hapendavad segatüvibakterid hoolitsevad hapnemise eest.

| — | Pärast vadaku lõikamist, segamist ja nõrutamist pestakse vadaku ja kalgendi segu kuuma veega üks või kaks korda nii, et segu temperatuur tõuseb kuni 37 °C-ni. |
| --- | --- |

—

Pärast vadaku lõikamist, segamist ja nõrutamist pestakse vadaku ja kalgendi segu kuuma veega üks või kaks korda nii, et segu temperatuur tõuseb kuni 37 °C-ni.

| — | Pärast töötlemist pannakse segu juustuvormidesse. |
| --- | --- |

—

Pärast töötlemist pannakse segu juustuvormidesse.

| — | Enne pressimist või sellel ajal pannakse juustule kaseiinimärk nimega „Boerenkaas” ja märgitakse soovitavalt ka piimaliik. |
| --- | --- |

—

Enne pressimist või sellel ajal pannakse juustule kaseiinimärk nimega „Boerenkaas” ja märgitakse soovitavalt ka piimaliik.

| — | Pärast mõnetunnist pressimist ja käärimist asetatakse juust soolvette, mis sisaldab 18–22 % keedusoola (naatriumkloriid). |
| --- | --- |

—

Pärast mõnetunnist pressimist ja käärimist asetatakse juust soolvette, mis sisaldab 18–22 % keedusoola (naatriumkloriid).

| — | Lühim juustu valmimise aeg on 13 päeva alates valmistamise alustamisest vähemalt temperatuuril 12 °C. |
| --- | --- |

—

Lühim juustu valmimise aeg on 13 päeva alates valmistamise alustamisest vähemalt temperatuuril 12 °C.

| — | Iseloomuliku maitse omandamiseks valmib „Boerenkaas” edasi talumajapidamise või kaupluse laagerdusruumides. Laagerdumise aeg varieerub mõnest nädalast kuni aastani. |
| --- | --- |

—

Iseloomuliku maitse omandamiseks valmib „Boerenkaas” edasi talumajapidamise või kaupluse laagerdusruumides. Laagerdumise aeg varieerub mõnest nädalast kuni aastani.

3.7.   Põllumajandustoote või toidu eripära (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 3)

„Boerenkaas” on talumajapidamises lehma, kitse, lamba või pühvli toorpiimast valmistatud juust. Vähemalt pool piimast peab pärinema talupidaja enda karjalt. Piima võib juurde osta kuni kahelt piimakarjapidajalt, juurdeostetava piima kogus ei tohi aga ületada talus toodetut.

Ülevaade „Boerenkaasi” juustu iseloomulikest omadustest ja koostise nõuetest

| Omadused | Goudse Boerenkaas | Leidse Boerenkaas | Edammer Boerenkaas | Boerenkaas (van geitenmelk), Boerenkaas (van schapenmelk), Boerenkaas (van buffelmelk) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tooraine | lehmapiim | lehmapiim | lehmapiim | kitsepiim, lambapiim, pühvlipiim |
| Kuju | Gouda juustu kuju (madal ümarate servadega silinder) | Leideni juustu kuju (madal teravate servadega silinder) | kera- või pätsikujuline | |
| Koorik | valge kuni kollane koorik, vajaduse korral kaetud | punane koorik, vajaduse korral kaetud | valge kuni kollane koorik, vajaduse korral kaetud | valge kuni kollane koorik, vajaduse korral kaetud |
| Tekstuur | tugevast vormitavani, määritav | tugevast kõvani, viilutatav | vormitavast tugevani, viilutatav | tugevast vormitavani, määritav |
| Aukude teke | korrapäraselt kogu juustus on augud läbimõõduga 2 mm kuni ligikaudu 15 mm; üle 1 cm pikkuseid lõhesid ei ole | korrapäraselt kogu juustus on piiratud arv tootmise ajal tekkinud väikeseid auke läbimõõduga 1–3 mm; lõhesid ei ole | korrapäraselt kogu juustus on piiratud arv auke läbimõõduga 2 mm kuni ligikaudu 8 mm; lõhesid ei ole | augud korrapäraselt kogu juustus või ilma aukudeta juustumass |
| pH | 12 päeva pärast 5,20–5,40 | 12 päeva pärast 5,20–5,30 | 12 päeva pärast 5,20–5,30 | 12 päeva pärast 5,10–5,30 |
| Rasvasisaldus kuivaines (%) | täisrasv, vähemalt 48 % | alates 30 %, rasvasisaldus kuivaines 30–35 % või alates 35 %, rasvasisaldus kuivaines 35–40 % | alates 40 %, rasvasisaldus kuivaines 40–45 %; | vähemalt 45 % ja üle selle |
| Suurim niiskusesisaldus | 42,5 % (12 päeva pärast tootmist) | 45 % (12 päeva pärast tootmist) | 47 % (12 päeva pärast tootmist) | 46 % (12 päeva pärast tootmist) |
| Soolasisaldus (%) | juustu kuivaines 0,4–4 % soola | juustu kuivaines 0,4–4 % soola | juustu kuivaines 0,4–5 % soola | juustu kuivaines 0,4–4 % soola |
| Lisandid | vahel köömned, seemned, ürdid ja/või vürtsid | köömned | vahel köömned | vahel seemned, ürdid ja/või vürtsid |
| Kõige lühem valmimisaeg | 13 päeva pärast esimest valmistuspäeva | 13 päeva pärast esimest valmistuspäeva | 13 päeva pärast esimest valmistuspäeva | 13 päeva pärast esimest valmistuspäeva |
| Kõige madalam valmimistemperatuur | 12 °C | 12 °C | 12 °C | 12 °C |
| Fosfataasi aktiivsus | tavaline toorpiima tase | tavaline toorpiima tase | tavaline toorpiima tase | tavaline toorpiima tase |

Omadused

Goudse Boerenkaas

Leidse Boerenkaas

Edammer Boerenkaas

Boerenkaas (van geitenmelk), Boerenkaas (van schapenmelk), Boerenkaas (van buffelmelk)

Tooraine

lehmapiim

lehmapiim

lehmapiim

kitsepiim, lambapiim, pühvlipiim

Kuju

Gouda juustu kuju (madal ümarate servadega silinder)

Leideni juustu kuju (madal teravate servadega silinder)

kera- või pätsikujuline

Koorik

valge kuni kollane koorik, vajaduse korral kaetud

punane koorik, vajaduse korral kaetud

valge kuni kollane koorik, vajaduse korral kaetud

valge kuni kollane koorik, vajaduse korral kaetud

Tekstuur

tugevast vormitavani, määritav

tugevast kõvani, viilutatav

vormitavast tugevani, viilutatav

tugevast vormitavani, määritav

Aukude teke

korrapäraselt kogu juustus on augud läbimõõduga 2 mm kuni ligikaudu 15 mm; üle 1 cm pikkuseid lõhesid ei ole

korrapäraselt kogu juustus on piiratud arv tootmise ajal tekkinud väikeseid auke läbimõõduga 1–3 mm; lõhesid ei ole

korrapäraselt kogu juustus on piiratud arv auke läbimõõduga 2 mm kuni ligikaudu 8 mm; lõhesid ei ole

augud korrapäraselt kogu juustus või ilma aukudeta juustumass

pH

12 päeva pärast 5,20–5,40

12 päeva pärast 5,20–5,30

12 päeva pärast 5,20–5,30

12 päeva pärast 5,10–5,30

Rasvasisaldus kuivaines (%)

täisrasv, vähemalt 48 %

alates 30 %, rasvasisaldus kuivaines 30–35 % või alates 35 %, rasvasisaldus kuivaines 35–40 %

alates 40 %, rasvasisaldus kuivaines 40–45 %;

vähemalt 45 % ja üle selle

Suurim niiskusesisaldus

42,5 % (12 päeva pärast tootmist)

45 % (12 päeva pärast tootmist)

47 % (12 päeva pärast tootmist)

46 % (12 päeva pärast tootmist)

Soolasisaldus (%)

juustu kuivaines 0,4–4 % soola

juustu kuivaines 0,4–4 % soola

juustu kuivaines 0,4–5 % soola

juustu kuivaines 0,4–4 % soola

Lisandid

vahel köömned, seemned, ürdid ja/või vürtsid

köömned

vahel köömned

vahel seemned, ürdid ja/või vürtsid

Kõige lühem valmimisaeg

13 päeva pärast esimest valmistuspäeva

13 päeva pärast esimest valmistuspäeva

13 päeva pärast esimest valmistuspäeva

13 päeva pärast esimest valmistuspäeva

Kõige madalam valmimistemperatuur

12 °C

12 °C

12 °C

12 °C

Fosfataasi aktiivsus

tavaline toorpiima tase

tavaline toorpiima tase

tavaline toorpiima tase

tavaline toorpiima tase

3.8.   Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 4)

Nimetus „Boerenkaas” on konkreetselt seotud traditsiooniliselt talumajapidamises peamiselt talu enda toorpiimast valmistatud tootega.

Kuni 1874. aastani töödeldi kogu piim talumajapidamises. Pärast seda hakati tasapisi piima tööstuslikult töötlema. Juustu valmistamisel kasutatavat piima hakati pastöriseerima 20. sajandi esimestel aastatel. Selle tagajärjel kaotas tööstuslikult valmistatud juust iseloomulikud omadused. Talumajapidamistes säilis toorpiima traditsiooniline töötlemine.

Tänu piimas looduslikult leiduvatele ensüümidele, nt piimalipaasile, ning lüpsmise ajal ja pärast seda piimas tekkivale bakterifloorale omandab toorpiimast valmistatud juust tugevamad maitseomadused. Juust on täidlasema, tugevama ja vürtsikama maitsega. Paljude tarbijate arvates eristab see maitse „Boerenkaasi” juustu tööstuslikult valmistatud juustust. Mida kauem juust valmib, seda tugevamaks muutub maitse.

Aastal 1982 sätestati juustutooteid käsitlevas otsuses ja määruses vastavalt põllumajanduse kvaliteedialasele õigusaktile uued eeskirjad. Need eeskirjad hõlmavad juustu kvaliteeti, piima päritolu ja tootmisviisi. Vastav riigimärk tõendab, et „Boerenkaas” on toodetud talumajapidamises toorpiimast, mida on hoitud lühikest aega ning mis pärineb peamiselt talu enda karjalt.

Kõnealuste õigusaktidega loodi võimalus lisaks lehmapiimale töödelda ka kitse-, lamba- või pühvlipiima ning toota toorpiimast väiksema rasvasisaldusega juustu.

Eespool nimetatu iseloomustab kasutatavat toorainet ja tootmismeetodit.

3.9.   Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikkel 4)

Määruse (EÜ) nr 509/2006 kohaselt garanteeritud traditsioonilise eritunnusega toote nimetuse „Boerenkaas” suhtes kohaldatakse käesoleva spetsifikaadi nõudeid, mida on kirjeldatud punktis 3.6 (punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus) ja punkti 3.7 (põllumajandustoote või toidu eripära (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 3)) tabelis.

Kõigis taludes kontrollitakse iga kuue kuni kaheksa nädala tagant, et juustu valmistamisel kasutatakse toorpiima (mis ei ole vanem kui 40 tundi) ja juustule pannakse kaseiinimärk. Kord aastas kontrollitakse ametlikult, millistest taludest on pärit kasutatud piim. Samal ajal iga kuue kuni kaheksa nädala tagant (1) kontrollitakse koostise nõuetele vastavuse kindlakstegemiseks rasva- ja soolasisaldust kuivaines ning niiskusesisaldust.

Lisaks on kontrolli eesmärk jälgida muude tabelis 3.7 osutatud eri juustusortide iseloomulike omaduste järgimist. Ka iseloomulike omaduste järgimist kontrollitakse samal ajal iga kuue kuni kaheksa nädala tagant vaatluse teel.

---

(1)  „Boerenkaasi” juustu hooajalise tootmise puhul tehakse tootmisperioodil kontrolli iga kuue kuni kaheksa nädala tagant. Kui ettevõtja toodab aastas vähem kui 25 000 kilogrammi „Boerenkaasi” juustu, tehakse kontrolli kaks korda aastas.”

1

---

DIREKTIIVID

| 20.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 274/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 274/25

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/114/EÜ,

16. september 2009,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 87/372/EMÜ sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu direktiivis 87/372/EMÜ, (3) mida täiendab nõukogu 25. juuni 1987. aasta soovitus (üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses) (4) ning nõukogu 14. detsembri 1990. aasta resolutsioon (üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmise viimase etapi kohta ühenduses (GSM)), (5) tunnistati ühenduse majandusarengu huvides nüüdisaegsete telekommunikatsioonivõrkude (eelkõige raadioside) pakutavate võimaluste täies ulatuses ärakasutamise vajadust. Tunnistatakse, et teise põlvkonna digitaalsele liikuvale kärgsidesüsteemile üleminek annab ainulaadse võimaluse tõeliselt üleeuroopalise mobiilside loomiseks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu direktiivis 87/372/EMÜ, (3) mida täiendab nõukogu 25. juuni 1987. aasta soovitus (üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses) (4) ning nõukogu 14. detsembri 1990. aasta resolutsioon (üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmise viimase etapi kohta ühenduses (GSM)), (5) tunnistati ühenduse majandusarengu huvides nüüdisaegsete telekommunikatsioonivõrkude (eelkõige raadioside) pakutavate võimaluste täies ulatuses ärakasutamise vajadust. Tunnistatakse, et teise põlvkonna digitaalsele liikuvale kärgsidesüsteemile üleminek annab ainulaadse võimaluse tõeliselt üleeuroopalise mobiilside loomiseks.

| (2) | Sagedusalad 890–915 MHz ja 935–960 MHz olid reserveeritud üldkasutatavatele üleeuroopalistele digitaalsetele mobiilsideteenustele, mida kõikides liikmesriikides osutatakse ühise spetsifikatsiooni (tuntud kui GSM) kohaselt. Seejärel muudeti nn laiendatud sagedusala (880–890 MHz ja 925–935 MHz) GSMile kättesaadavaks ja neid sagedusalasid tuntakse koos kui 900 MHz sagedusala. |
| --- | --- |

(2)

Sagedusalad 890–915 MHz ja 935–960 MHz olid reserveeritud üldkasutatavatele üleeuroopalistele digitaalsetele mobiilsideteenustele, mida kõikides liikmesriikides osutatakse ühise spetsifikatsiooni (tuntud kui GSM) kohaselt. Seejärel muudeti nn laiendatud sagedusala (880–890 MHz ja 925–935 MHz) GSMile kättesaadavaks ja neid sagedusalasid tuntakse koos kui 900 MHz sagedusala.

| (3) | Pärast 1987. aastat on välja töötatud uusi digitaalraadiotehnoloogia lahendusi, mille alusel saab pakkuda innovaatilisi üleeuroopalisi teenuseid ja mida saab – senisest tehnoloogianeutraalsemas õiguslikus kontekstis – kasutada sagedusalas 900 MHz koos GSMiga. Sagedusala 900 MHz head leviomadused võimaldavad katta suurema territooriumi kui kõrgema sagedusega alad, mille tulemusel saab nüüdisaegsete kõne-, andmeside- ja multimeediateenuste osutamist laiendada ka hõredamalt asustatud ja maapiirkondadesse. |
| --- | --- |

(3)

Pärast 1987. aastat on välja töötatud uusi digitaalraadiotehnoloogia lahendusi, mille alusel saab pakkuda innovaatilisi üleeuroopalisi teenuseid ja mida saab – senisest tehnoloogianeutraalsemas õiguslikus kontekstis – kasutada sagedusalas 900 MHz koos GSMiga. Sagedusala 900 MHz head leviomadused võimaldavad katta suurema territooriumi kui kõrgema sagedusega alad, mille tulemusel saab nüüdisaegsete kõne-, andmeside- ja multimeediateenuste osutamist laiendada ka hõredamalt asustatud ja maapiirkondadesse.

| (4) | Siseturu eesmärkide ja komisjoni 1. juuni 2005. aasta teatise „i2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest” toetamiseks ning konkurentsi tõhustamiseks teenuste ja tehnoloogialahenduste laiema valiku pakkumise teel peaks sagedusala 900 MHz olema ligipääsetav täiendavate ühilduvate üleeuroopaliste teenuste osutamiseks muude tehnoloogialahenduste abil, mida saab rakendada samaaegselt GSMiga, säilitades samas kõikidele kasutajatele Euroopas GSMi kättesaadavuse. |
| --- | --- |

(4)

Siseturu eesmärkide ja komisjoni 1. juuni 2005. aasta teatise „i2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest” toetamiseks ning konkurentsi tõhustamiseks teenuste ja tehnoloogialahenduste laiema valiku pakkumise teel peaks sagedusala 900 MHz olema ligipääsetav täiendavate ühilduvate üleeuroopaliste teenuste osutamiseks muude tehnoloogialahenduste abil, mida saab rakendada samaaegselt GSMiga, säilitades samas kõikidele kasutajatele Euroopas GSMi kättesaadavuse.

| (5) | Sagedusala 900 MHz tulevane kasutamine ja eriti küsimus, kui kauaks jääb GSM selle sagedusala samaaegsel tehnilisel kasutamisel viitetehnoloogiaks, on siseturu jaoks strateegilise tähtsusega küsimus. Seda tuleks uurida koos teiste ühenduse traadita juurdepääsu poliitika küsimustega tulevastes raadiospektripoliitika programmides, mis tuleb võtta vastu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivile 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv)) (6). Nendes programmides sätestatakse tihedas koostöös komisjoni otsusega 2002/622/EÜ (7) moodustatud raadiospektripoliitika töörühmaga raadiospektri kasutamise strateegilise planeerimise poliitilised suunised ja eesmärgid. |
| --- | --- |

(5)

Sagedusala 900 MHz tulevane kasutamine ja eriti küsimus, kui kauaks jääb GSM selle sagedusala samaaegsel tehnilisel kasutamisel viitetehnoloogiaks, on siseturu jaoks strateegilise tähtsusega küsimus. Seda tuleks uurida koos teiste ühenduse traadita juurdepääsu poliitika küsimustega tulevastes raadiospektripoliitika programmides, mis tuleb võtta vastu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivile 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv)) (6). Nendes programmides sätestatakse tihedas koostöös komisjoni otsusega 2002/622/EÜ (7) moodustatud raadiospektripoliitika töörühmaga raadiospektri kasutamise strateegilise planeerimise poliitilised suunised ja eesmärgid.

| (6) | Sagedusala 900 MHz kasutamise liberaliseerimine võib põhjustada konkurentsimoonutusi. Eriti juhul, kui konkreetsetele mobiilioperaatoritele ei ole sagedusalas 900 MHz spektrit eraldatud, võivad nad nii kulude kui tõhususe osas sattuda ebasoodsasse olukorda võrreldes operaatoritega, kes saavad osutada kolmanda põlvkonna mobiilsideteenuseid kõnealuses sagedusalas. Elektroonilisi sidevõrke käsitleva õigusliku raamistiku ja eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv)) (8) alusel võivad liikmesriigid spektrikasutusõigusi muuta ja/või läbi vaadata ning seega on neil vajaduse korral olemas vahendid võimalike moonutuste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Sagedusala 900 MHz kasutamise liberaliseerimine võib põhjustada konkurentsimoonutusi. Eriti juhul, kui konkreetsetele mobiilioperaatoritele ei ole sagedusalas 900 MHz spektrit eraldatud, võivad nad nii kulude kui tõhususe osas sattuda ebasoodsasse olukorda võrreldes operaatoritega, kes saavad osutada kolmanda põlvkonna mobiilsideteenuseid kõnealuses sagedusalas. Elektroonilisi sidevõrke käsitleva õigusliku raamistiku ja eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv)) (8) alusel võivad liikmesriigid spektrikasutusõigusi muuta ja/või läbi vaadata ning seega on neil vajaduse korral olemas vahendid võimalike moonutuste kõrvaldamiseks.

| (7) | Liikmesriigid peaksid muudetud direktiivi 87/372/EMÜ üle võtma kuue kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist. Kuigi see iseenesest ei kohusta liikmesriike muutma kehtivaid kasutusõigusi ega alustama loamenetlust, peavad liikmesriigid täitma direktiivi 2002/20/EÜ nõudeid, kui sagedusala 900 MHz on selle direktiivi alusel kättesaadavaks tehtud. Seda tehes peaksid nad eelkõige kontrollima, kas käesoleva direktiivi rakendamine võiks moonutada konkurentsi asjaomastel mobiilsideturgudel. Kui nad leiavad, et see on nii, peaksid nad kaaluma, kas sagedusala 900 MHz kasutamise õiguse saanud operaatorite kasutusõiguste muutmine on objektiivselt põhjendatud ja proportsionaalne, ning vajaduse korral kõnealused kasutusõigused läbi vaatama ja selliste moonutuste vältimiseks kõnealused õigused ümber jagama. Igale otsusele toimida sel viisil peaks eelnema avalik arutelu. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriigid peaksid muudetud direktiivi 87/372/EMÜ üle võtma kuue kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist. Kuigi see iseenesest ei kohusta liikmesriike muutma kehtivaid kasutusõigusi ega alustama loamenetlust, peavad liikmesriigid täitma direktiivi 2002/20/EÜ nõudeid, kui sagedusala 900 MHz on selle direktiivi alusel kättesaadavaks tehtud. Seda tehes peaksid nad eelkõige kontrollima, kas käesoleva direktiivi rakendamine võiks moonutada konkurentsi asjaomastel mobiilsideturgudel. Kui nad leiavad, et see on nii, peaksid nad kaaluma, kas sagedusala 900 MHz kasutamise õiguse saanud operaatorite kasutusõiguste muutmine on objektiivselt põhjendatud ja proportsionaalne, ning vajaduse korral kõnealused kasutusõigused läbi vaatama ja selliste moonutuste vältimiseks kõnealused õigused ümber jagama. Igale otsusele toimida sel viisil peaks eelnema avalik arutelu.

| (8) | Iga käesoleva direktiivi kohaselt kättesaadavaks tehtud spekter tuleks eraldada läbipaistval viisil selliselt, et asjaomastel turgudel ei tekiks konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(8)

Iga käesoleva direktiivi kohaselt kättesaadavaks tehtud spekter tuleks eraldada läbipaistval viisil selliselt, et asjaomastel turgudel ei tekiks konkurentsimoonutusi.

| (9) | Et muud süsteemid saaksid töötada GSM-süsteemidega samas sagedusalas, tuleks muude tehnoloogialahenduste puhul 900 MHz sagedusalal rakendada tehnilisi kasutustingimusi kahjulike häirete vältimiseks. |
| --- | --- |

(9)

Et muud süsteemid saaksid töötada GSM-süsteemidega samas sagedusalas, tuleks muude tehnoloogialahenduste puhul 900 MHz sagedusalal rakendada tehnilisi kasutustingimusi kahjulike häirete vältimiseks.

| (10) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsus nr 676/2002/EÜ (Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus)) (9) lubab komisjonil vastu võtta tehnilised rakendusmeetmed, et kehtestada ühtlustatud tingimused raadiospektri kättesaadavuse ja tõhusa kasutamise tagamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsus nr 676/2002/EÜ (Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus)) (9) lubab komisjonil vastu võtta tehnilised rakendusmeetmed, et kehtestada ühtlustatud tingimused raadiospektri kättesaadavuse ja tõhusa kasutamise tagamiseks.

| (11) | Vastavalt komisjoni taotlusele on Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverents (CEPT) koostanud tehnilised aruanded, milles tõendatakse, et UMTS (universaalne mobiilsidesüsteem) ja GSM-süsteemid võivad samaaegselt toimida sagedusalal 900 MHz. Seepärast tuleks vastavalt raadiospektrit käsitlevas otsuses sätestatud raadiospektri kättesaadavuse ja tõhusa kasutamise jaoks ühtlustatud tingimuste vastuvõtmise menetlusele avada sagedusala 900 MHz nii UMTSi jaoks, mis ei sega GSM-süsteemide tööd, kui ka muude süsteemide jaoks niipea, kui on võimalik tõendada, et kõnealused süsteemid ei sega GSM-süsteemide tööd. Kui liikmesriik otsustab eraldada kasutusõigusi UMTS 900 spetsifikatsiooni kasutavatele süsteemidele, tagab raadiospektrit käsitleva otsuse ja direktiivi 2002/21/EÜ sätete kohaldamine, et sellised süsteemid on kaitstud teistest toimivatest süsteemidest tulenevate kahjulike häirete eest. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt komisjoni taotlusele on Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverents (CEPT) koostanud tehnilised aruanded, milles tõendatakse, et UMTS (universaalne mobiilsidesüsteem) ja GSM-süsteemid võivad samaaegselt toimida sagedusalal 900 MHz. Seepärast tuleks vastavalt raadiospektrit käsitlevas otsuses sätestatud raadiospektri kättesaadavuse ja tõhusa kasutamise jaoks ühtlustatud tingimuste vastuvõtmise menetlusele avada sagedusala 900 MHz nii UMTSi jaoks, mis ei sega GSM-süsteemide tööd, kui ka muude süsteemide jaoks niipea, kui on võimalik tõendada, et kõnealused süsteemid ei sega GSM-süsteemide tööd. Kui liikmesriik otsustab eraldada kasutusõigusi UMTS 900 spetsifikatsiooni kasutavatele süsteemidele, tagab raadiospektrit käsitleva otsuse ja direktiivi 2002/21/EÜ sätete kohaldamine, et sellised süsteemid on kaitstud teistest toimivatest süsteemidest tulenevate kahjulike häirete eest.

| (12) | Käesoleva direktiiviga hõlmatud sagedusalade kasutajatele ja naabersagedusalade praegustele kasutajatele tuleks tagada asjakohane kaitse. Lisaks tuleks võtta arvesse 960 MHz-st kõrgema sagedusega alasid kasutavaid tulevasi lennundusside süsteeme, mis aitavad saavutada EÜ kõnealuse valdkonna poliitilisi eesmärke. Selles suhtes on CEPT andnud tehnilist nõu. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva direktiiviga hõlmatud sagedusalade kasutajatele ja naabersagedusalade praegustele kasutajatele tuleks tagada asjakohane kaitse. Lisaks tuleks võtta arvesse 960 MHz-st kõrgema sagedusega alasid kasutavaid tulevasi lennundusside süsteeme, mis aitavad saavutada EÜ kõnealuse valdkonna poliitilisi eesmärke. Selles suhtes on CEPT andnud tehnilist nõu.

| (13) | Et aidata kaasa elektroonilise side siseturu eesmärkide saavutamisele, tuleks muuta spektri haldamine paindlikumaks ja parandada spektrile juurdepääsu. Seepärast tuleks sagedusala 900 MHz avada muudele süsteemidele muude üleeuroopaliste teenuste osutamiseks niipea, kui on võimalik tõestada, et need süsteemid ei sega GSM-süsteemide tööd. |
| --- | --- |

(13)

Et aidata kaasa elektroonilise side siseturu eesmärkide saavutamisele, tuleks muuta spektri haldamine paindlikumaks ja parandada spektrile juurdepääsu. Seepärast tuleks sagedusala 900 MHz avada muudele süsteemidele muude üleeuroopaliste teenuste osutamiseks niipea, kui on võimalik tõestada, et need süsteemid ei sega GSM-süsteemide tööd.

| (14) | Et sagedusalas 900 MHz oleks võimalik koos GSM-süsteemidega kasutusele võtta uusi digitaaltehnoloogiaid, tuleks direktiivi 87/372/EMÜ muuta ning kõnealuse sagedusala reserveerimine ainult GSM-süsteemidele lõpetada, |
| --- | --- |

(14)

Et sagedusalas 900 MHz oleks võimalik koos GSM-süsteemidega kasutusele võtta uusi digitaaltehnoloogiaid, tuleks direktiivi 87/372/EMÜ muuta ning kõnealuse sagedusala reserveerimine ainult GSM-süsteemidele lõpetada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 87/372/EMÜ muudatused

Direktiivi 87/372/EMÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  1.   Liikmesriigid teevad sagedusalad 880–915 MHz ja 925–960 MHz (sagedusala 900 MHz) kättesaadavaks GSM- ja UMTS-süsteemidele ning muudele maapealsetele süsteemidele, millega on võimalik osutada elektroonilisi sideteenuseid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsuse nr 676/2002/EÜ (Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus)) (10) kohaselt vastu võetud tehnilistele rakendusmeetmetele ja mis ei häiri GSM-süsteemide tööd.
  2.   Käesoleva direktiivi rakendamisel kontrollivad liikmesriigid, kas praegune sagedusala 900 MHz eraldamine konkureerivatele mobiilsideoperaatoritele nende territooriumil võib asjaomastel mobiilsideturgudel moonutada konkurentsi, ning kui see on põhjendatud ja proportsionaalne, käsitlevad nad kõnealuseid moonutusi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv)) (11) artiklile 14. |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

1.   Liikmesriigid teevad sagedusalad 880–915 MHz ja 925–960 MHz (sagedusala 900 MHz) kättesaadavaks GSM- ja UMTS-süsteemidele ning muudele maapealsetele süsteemidele, millega on võimalik osutada elektroonilisi sideteenuseid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsuse nr 676/2002/EÜ (Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus)) (10) kohaselt vastu võetud tehnilistele rakendusmeetmetele ja mis ei häiri GSM-süsteemide tööd.

2.   Käesoleva direktiivi rakendamisel kontrollivad liikmesriigid, kas praegune sagedusala 900 MHz eraldamine konkureerivatele mobiilsideoperaatoritele nende territooriumil võib asjaomastel mobiilsideturgudel moonutada konkurentsi, ning kui see on põhjendatud ja proportsionaalne, käsitlevad nad kõnealuseid moonutusi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv)) (11) artiklile 14.

| 2) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „GSM-süsteem” – elektroonilise side võrk, mis vastab ETSI avaldatud GSM-mobiilside standarditele, eriti standarditele EN 301502 ja EN 301511; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„GSM-süsteem” – elektroonilise side võrk, mis vastab ETSI avaldatud GSM-mobiilside standarditele, eriti standarditele EN 301502 ja EN 301511;

| b) | „UMTS-süsteem” – elektroonilise side võrk, mis vastab ETSI avaldatud UMTS-mobiilside standarditele, eriti standarditele EN 301 908-1, EN 301 908-2, EN 301 908-3 ja EN 301 908-11.” |
| --- | --- |

b)

„UMTS-süsteem” – elektroonilise side võrk, mis vastab ETSI avaldatud UMTS-mobiilside standarditele, eriti standarditele EN 301 908-1, EN 301 908-2, EN 301 908-3 ja EN 301 908-11.”

| 3) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 3
  1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 9. maiks 2010. Seejärel edastavad nad kõnealuste meetmete teksti ning kõnealuste meetmete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
  Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
  2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 9. maiks 2010. Seejärel edastavad nad kõnealuste meetmete teksti ning kõnealuste meetmete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.”

| 4) | Artikkel 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

4)

Artikkel 4 jäetakse välja.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 16. september 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

C. MALMSTRÖM

---

(1)  25. veebruari 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 27. juuli 2009. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 196, 17.7.1987, lk 85.

3

(4)  EÜT L 196, 17.7.1987, lk 81.

4

(5)  EÜT C 329, 31.12.1990, lk 25.

5

(6)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.

6

(7)  EÜT L 198, 27.7.2002, lk 49.

7

(8)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.

8

(9)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

9

(10)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

10

(11)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.”

11

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Euroopa Parlament ja nõukogu

| 20.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 274/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 274/28

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

16. september 2009,

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 28

(2009/764/EÜ)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) asutati selleks, et osutada täiendavat abi koondatud töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduse struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ja aidata neil uuesti integreeruda tööturule. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) asutati selleks, et osutada täiendavat abi koondatud töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduse struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ja aidata neil uuesti integreeruda tööturule.

| (2) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(2)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

| (3) | Hispaania esitas 29. detsembril 2008 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses tekstiilisektoris toimunud koondamistega. Kuna taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10, teeb komisjon ettepaneku eraldada 3 306 750 eurot. |
| --- | --- |

(3)

Hispaania esitas 29. detsembril 2008 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses tekstiilisektoris toimunud koondamistega. Kuna taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10, teeb komisjon ettepaneku eraldada 3 306 750 eurot.

| (4) | Portugal esitas 23. jaanuaril 2009 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses tekstiilisektoris toimunud koondamistega. Kuna taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10, teeb komisjon ettepaneku eraldada 832 800 eurot. |
| --- | --- |

(4)

Portugal esitas 23. jaanuaril 2009 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses tekstiilisektoris toimunud koondamistega. Kuna taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10, teeb komisjon ettepaneku eraldada 832 800 eurot.

| (5) | Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda Hispaania ja Portugali taotluste põhjal rahalist toetust, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda Hispaania ja Portugali taotluste põhjal rahalist toetust,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2009. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 4 139 550 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 16. september 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

C. MALMSTRÖM

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

2

---

Komisjon

| 20.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 274/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 274/30

---

KOMISJONI OTSUS,

15. oktoober 2009,

eranditaotluse kohta, mille Prantsusmaa on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/62/EÜ (raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest) artikli 6 lõike 2 punktile b esitanud seoses mootorsõidukite maksuvabastusega

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7761 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/765/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 1999/62/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti b kohaselt võivad liikmesriigid kohaldada vähendatud maksumäärasid või maksuvabastusi sõidukite suhtes, mida kasutatakse üksnes juhuti selle liikmesriigis avalikuks kasutamiseks määratud maanteedel, kus need on registreeritud, või mida kasutavad füüsilised või juriidilised isikud, kelle põhiline tegevusala ei ole kaubavedu, tingimusel et nende sõidukitega tehtavad veod ei põhjusta konkurentsimoonutusi. Komisjon peab andma vähendatud maksumäära või maksuvabastuse suhtes oma nõusoleku. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 1999/62/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti b kohaselt võivad liikmesriigid kohaldada vähendatud maksumäärasid või maksuvabastusi sõidukite suhtes, mida kasutatakse üksnes juhuti selle liikmesriigis avalikuks kasutamiseks määratud maanteedel, kus need on registreeritud, või mida kasutavad füüsilised või juriidilised isikud, kelle põhiline tegevusala ei ole kaubavedu, tingimusel et nende sõidukitega tehtavad veod ei põhjusta konkurentsimoonutusi. Komisjon peab andma vähendatud maksumäära või maksuvabastuse suhtes oma nõusoleku.

| (2) | Prantsusmaa on esitanud taotluse, et komisjon pikendaks kuni 31. detsembrini 2014 komisjoni otsusega 2005/449/EÜ (2) sätestatud ja vastavalt direktiivile 1999/62/EÜ antud nõusolekut mootorsõidukite maksuvabastuseks Prantsusmaal ainult ehitustöödeks ja tööstustegevuseks kasutatavate vähemalt 12 tonni kaaluvate mootorsõidukite suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Prantsusmaa on esitanud taotluse, et komisjon pikendaks kuni 31. detsembrini 2014 komisjoni otsusega 2005/449/EÜ (2) sätestatud ja vastavalt direktiivile 1999/62/EÜ antud nõusolekut mootorsõidukite maksuvabastuseks Prantsusmaal ainult ehitustöödeks ja tööstustegevuseks kasutatavate vähemalt 12 tonni kaaluvate mootorsõidukite suhtes.

| (3) | Direktiivi 1999/62/EÜ artikli 6 lõike 2 punktis b sätestatud tingimused on täidetud, kuna kõnealuseid sõidukeid ei kasutata üldkasutatavatel teedel pidevalt, neid ei kasutata kaubaveoks ja nende sõidukite mootorsõidukimaksust vabastamine ei põhjusta konkurentsimoonutusi, kuna kõnealuste sõidukitega saab vedada vaid püsiseadmeid, mida kasutatakse üksnes teataval otstarbel. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 1999/62/EÜ artikli 6 lõike 2 punktis b sätestatud tingimused on täidetud, kuna kõnealuseid sõidukeid ei kasutata üldkasutatavatel teedel pidevalt, neid ei kasutata kaubaveoks ja nende sõidukite mootorsõidukimaksust vabastamine ei põhjusta konkurentsimoonutusi, kuna kõnealuste sõidukitega saab vedada vaid püsiseadmeid, mida kasutatakse üksnes teataval otstarbel.

| (4) | Et komisjonil oleks võimalik mootorsõidukite maksuvabastusi läbi vaadata, tuleks nõusolek anda piiratud kehtivusajaga. |
| --- | --- |

(4)

Et komisjonil oleks võimalik mootorsõidukite maksuvabastusi läbi vaadata, tuleks nõusolek anda piiratud kehtivusajaga.

| (5) | Seetõttu tuleks Prantsusmaa esitatud maksuvabastustaotlus heaks kiita, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks Prantsusmaa esitatud maksuvabastustaotlus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjon annab käesoleva otsusega kuni 31. detsembrini 2014 vastavalt direktiivi 1999/62/EÜ artikli 6 lõike 2 punktile b nõusoleku maksuvabastuseks ainult ehitustöödeks ja tööstustegevuseks Prantsusmaal kasutatavatele vähemalt 12 tonni kaaluvatele järgmistele mootorsõidukitele:

| 1) | mootorsõidukite tõste- ja teisaldusseadmed (tõsteplatvormiga kraanad); |
| --- | --- |

1)

mootorsõidukite tõste- ja teisaldusseadmed (tõsteplatvormiga kraanad);

| 2) | tõsteplatvormiga liikuvad pumbad või pumbajaamad; |
| --- | --- |

2)

tõsteplatvormiga liikuvad pumbad või pumbajaamad;

| 3) | tõsteplatvormiga mootorkompressorseadmed; |
| --- | --- |

3)

tõsteplatvormiga mootorkompressorseadmed;

| 4) | tõsteplatvormile monteeritud betoonisegistid ja betoonipumbad (välja arvatud betooni transportimiseks ette nähtud trumliga veokid); |
| --- | --- |

4)

tõsteplatvormile monteeritud betoonisegistid ja betoonipumbad (välja arvatud betooni transportimiseks ette nähtud trumliga veokid);

| 5) | tõsteplatvormile monteeritud liikuvgeneraatorite komplektid; |
| --- | --- |

5)

tõsteplatvormile monteeritud liikuvgeneraatorite komplektid;

| 6) | tõsteplatvormile monteeritud liikuvpuurseadmed. |
| --- | --- |

6)

tõsteplatvormile monteeritud liikuvpuurseadmed.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 15. oktoober 2009

Komisjoni nimel

asepresident

Antonio TAJANI

---

(1)  EÜT L 187, 20.7.1999, lk 42.

1

(2)  ELT L 158, 21.6.2005, lk 23.

2

---

| 20.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 274/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 274/32

---

KOMISJONI OTSUS,

16. oktoober 2009,

sagedusalade 900 MHz ja 1 800 MHz ühtlustamise kohta ühenduses üleeuroopalisi elektroonilisi sideteenuseid pakkuda võimaldavate maapealsete süsteemide jaoks

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7801 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/766/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus), (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sagedusalad 890–915 MHz ja 935–960 MHz olid reserveeritud ja ette nähtud avalikele üleeuroopaliste digitaalsete mobiilsideteenuste kasutamiseks kõigis liikmesriikides ühise spetsifikatsiooni kohaselt, mis on kindlaks määratud nõukogu 25. juuni 1987. aasta direktiiviga 87/372/EMÜ (sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses), (2) mida täiendab nõukogu 25. juuni 1987. aasta soovitus üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses (3) ning nõukogu 14. detsembri 1990. aasta resolutsioon üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmise viimase etapi kohta ühenduses (GSM) (4). |
| --- | --- |

(1)

Sagedusalad 890–915 MHz ja 935–960 MHz olid reserveeritud ja ette nähtud avalikele üleeuroopaliste digitaalsete mobiilsideteenuste kasutamiseks kõigis liikmesriikides ühise spetsifikatsiooni kohaselt, mis on kindlaks määratud nõukogu 25. juuni 1987. aasta direktiiviga 87/372/EMÜ (sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses), (2) mida täiendab nõukogu 25. juuni 1987. aasta soovitus üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses (3) ning nõukogu 14. detsembri 1990. aasta resolutsioon üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmise viimase etapi kohta ühenduses (GSM) (4).

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/114/EÜ (5) muudetakse direktiivi 87/372/EMÜ ning avatakse sagedusalad 880–915 MHz ja 925–960 MHz (900 MHz sagedusala) universaalsele mobiilsidesüsteemile (UMTS) ja teistele maapealsetele süsteemidele, millega on võimalik osutada koos mobiilsidesüsteemiga (GSM) toimivaid elektroonilisi sideteenuseid vastavalt otsuse nr 676/2002/EÜ kohaselt vastuvõetud tehnilistele rakendusmeetmetele (edaspidi „raadiospektrit käsitlev otsus”). Seepärast tuleks vastu võtta tehnilised meetmed, et võimaldada GSMi ja muude süsteemide koostoimimist sagedusalas 900 MHz. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/114/EÜ (5) muudetakse direktiivi 87/372/EMÜ ning avatakse sagedusalad 880–915 MHz ja 925–960 MHz (900 MHz sagedusala) universaalsele mobiilsidesüsteemile (UMTS) ja teistele maapealsetele süsteemidele, millega on võimalik osutada koos mobiilsidesüsteemiga (GSM) toimivaid elektroonilisi sideteenuseid vastavalt otsuse nr 676/2002/EÜ kohaselt vastuvõetud tehnilistele rakendusmeetmetele (edaspidi „raadiospektrit käsitlev otsus”). Seepärast tuleks vastu võtta tehnilised meetmed, et võimaldada GSMi ja muude süsteemide koostoimimist sagedusalas 900 MHz.

| (3) | Sagedusalad 1 710–1 785 MHz ja 1 805–1 880 MHz (1 800 MHz sagedusala) on muutunud kättesaadavaks GSMi jaoks ja neid kasutavad GSM-süsteemid kogu Euroopas. Sagedusala 1 800 MHz tuleks kättesaadavaks teha samadel tingimustel kui sagedusala 900 MHz teistele maapealsetele süsteemidele, millega on võimalik osutada elektroonilisi sideteenuseid, mis suudavad koos GSM-süsteemidega toimida. |
| --- | --- |

(3)

Sagedusalad 1 710–1 785 MHz ja 1 805–1 880 MHz (1 800 MHz sagedusala) on muutunud kättesaadavaks GSMi jaoks ja neid kasutavad GSM-süsteemid kogu Euroopas. Sagedusala 1 800 MHz tuleks kättesaadavaks teha samadel tingimustel kui sagedusala 900 MHz teistele maapealsetele süsteemidele, millega on võimalik osutada elektroonilisi sideteenuseid, mis suudavad koos GSM-süsteemidega toimida.

| (4) | Praegune GSMi kasutamine sagedusalas 1 800 MHz peaks jääma kogu ühenduses kaitstuks seni, kuni selle teenuse järele on mõistlik nõudlus, kooskõlas direktiiviga 87/372/EMÜ võetud lähenemisviisiga kaitsta GSMi kasutamist sagedusalas 900 MHz. |
| --- | --- |

(4)

Praegune GSMi kasutamine sagedusalas 1 800 MHz peaks jääma kogu ühenduses kaitstuks seni, kuni selle teenuse järele on mõistlik nõudlus, kooskõlas direktiiviga 87/372/EMÜ võetud lähenemisviisiga kaitsta GSMi kasutamist sagedusalas 900 MHz.

| (5) | Raadiospektrit käsitleva otsuse artikli 4 lõike 2 kohaselt andis komisjon 5. juulil 2006. aastal Euroopa postiside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsile (edaspidi „CEPT”) volitused arendada välja kõige vähem piiravad tehnilised tingimused WAPECSi (Wireless Access Policy for Electronic Communications Services, elektroonilise side teenustele traadita juurdepääsu poliitika) kontekstis käsitletud sagedusalade jaoks, mis hõlmavad sagedusalasid 900 MHz ja 1 800 MHz. |
| --- | --- |

(5)

Raadiospektrit käsitleva otsuse artikli 4 lõike 2 kohaselt andis komisjon 5. juulil 2006. aastal Euroopa postiside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsile (edaspidi „CEPT”) volitused arendada välja kõige vähem piiravad tehnilised tingimused WAPECSi (Wireless Access Policy for Electronic Communications Services, elektroonilise side teenustele traadita juurdepääsu poliitika) kontekstis käsitletud sagedusalade jaoks, mis hõlmavad sagedusalasid 900 MHz ja 1 800 MHz.

| (6) | Tehnoloogia ja teenuste neutraalsus on poliitika eesmärgid, mida liikmesriigid on toetanud raadiospektripoliitika rühma (edaspidi „RSPG”) 23. novembri 2005. aasta arvamuses WAPECSi kohta, et saavutada spektri paindlikum kasutamine. Raadiospektripoliitika rühma arvamuses WAPECSi kohta leitakse, et poliitika eesmärke tuleks turuhäirete vältimiseks püstitada pigem järk-järgult kui järsult. Komisjon väljendas oma seisukohti spektri paindlikuma kasutuse kohta teatises „Traadita elektroonilise side teenuste kiire juurdepääs raadiospektrile suurema paindlikkuse kaudu”, (6) milles muu hulgas rõhutatakse vajadust leida järjepidev ja proportsionaalne lahendus teise ja kolmanda põlvkonna mobiilside sagedusalade jaoks paindlikuma spektrikasutuse kehtestamiseks elektrooniliste sideteenuste puhul. |
| --- | --- |

(6)

Tehnoloogia ja teenuste neutraalsus on poliitika eesmärgid, mida liikmesriigid on toetanud raadiospektripoliitika rühma (edaspidi „RSPG”) 23. novembri 2005. aasta arvamuses WAPECSi kohta, et saavutada spektri paindlikum kasutamine. Raadiospektripoliitika rühma arvamuses WAPECSi kohta leitakse, et poliitika eesmärke tuleks turuhäirete vältimiseks püstitada pigem järk-järgult kui järsult. Komisjon väljendas oma seisukohti spektri paindlikuma kasutuse kohta teatises „Traadita elektroonilise side teenuste kiire juurdepääs raadiospektrile suurema paindlikkuse kaudu”, (6) milles muu hulgas rõhutatakse vajadust leida järjepidev ja proportsionaalne lahendus teise ja kolmanda põlvkonna mobiilside sagedusalade jaoks paindlikuma spektrikasutuse kehtestamiseks elektrooniliste sideteenuste puhul.

| (7) | Kooskõlas lähenemisviisiga, mis võeti direktiiviga 87/372/EMÜ sagedusala 900 MHz avamise kohta, tuleks GSMi jaoks praegu kasutatav sagedusala 1 800 MHz samuti määrata GSM-mobiilside ja teiste elektroonilisi sideteenuseid pakkuda suutvate selliste maapealsete süsteemide jaoks, mida on võimalik kasutada GSM-süsteemidega samaaegselt, ning liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et kaitsta GSM-süsteemide jätkuvat kasutamist kahjulike häirete eest. |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas lähenemisviisiga, mis võeti direktiiviga 87/372/EMÜ sagedusala 900 MHz avamise kohta, tuleks GSMi jaoks praegu kasutatav sagedusala 1 800 MHz samuti määrata GSM-mobiilside ja teiste elektroonilisi sideteenuseid pakkuda suutvate selliste maapealsete süsteemide jaoks, mida on võimalik kasutada GSM-süsteemidega samaaegselt, ning liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et kaitsta GSM-süsteemide jätkuvat kasutamist kahjulike häirete eest.

| (8) | Mis tahes muu sagedusaladel 900 MHz ja 1 800 MHz kasutatava süsteemi puhul on vaja tagada tehniline ühilduvus nii naabervõrkudega, mida kasutavad teised nendel sagedusaladel kasutusõigust omavad isikud, kui ka ühilduvus sagedusalade 900 MHz ja 1 800 MHz kõrval asuvate sagedusalade kasutamisega. |
| --- | --- |

(8)

Mis tahes muu sagedusaladel 900 MHz ja 1 800 MHz kasutatava süsteemi puhul on vaja tagada tehniline ühilduvus nii naabervõrkudega, mida kasutavad teised nendel sagedusaladel kasutusõigust omavad isikud, kui ka ühilduvus sagedusalade 900 MHz ja 1 800 MHz kõrval asuvate sagedusalade kasutamisega.

| (9) | Raadiospektrit käsitlevale otsusele vastavate ühtlustamismeetmete tehnilist ühilduvust tõestavad ühilduvusuuringud, mida korraldab CEPT komisjoni antud volituste alusel. Need uuringud peaksid aitama määrata vajalikke tehnilisi tingimusi, et võimaldada järjest suurema arvu selliste maapealsete süsteemide kooseksisteerimist, mis võimaldavad osutada elektroonilisi sideteenuseid. Tuleks koostada tehniliselt ühilduvate süsteemide loetelu ning komisjon, keda abistab raadiospektrikomitee, peaks seda loetelu vajaduse korral vastavalt WAPECSi põhimõtetele muutma ja sellega aja jooksul suurendama süsteemide arvu, millel on ühtlustatud juurdepääs sagedusaladele 900 MHz ja 1 800 MHz. |
| --- | --- |

(9)

Raadiospektrit käsitlevale otsusele vastavate ühtlustamismeetmete tehnilist ühilduvust tõestavad ühilduvusuuringud, mida korraldab CEPT komisjoni antud volituste alusel. Need uuringud peaksid aitama määrata vajalikke tehnilisi tingimusi, et võimaldada järjest suurema arvu selliste maapealsete süsteemide kooseksisteerimist, mis võimaldavad osutada elektroonilisi sideteenuseid. Tuleks koostada tehniliselt ühilduvate süsteemide loetelu ning komisjon, keda abistab raadiospektrikomitee, peaks seda loetelu vajaduse korral vastavalt WAPECSi põhimõtetele muutma ja sellega aja jooksul suurendama süsteemide arvu, millel on ühtlustatud juurdepääs sagedusaladele 900 MHz ja 1 800 MHz.

| (10) | CEPT on jõudnud tehniliste uuringute, eriti Elektroonilise Side Komitee (ECC) aruannete 82 ja 96 ning 5. juuli 2006. aasta volituse alusel koostatud CEPT aruande 19 põhjal järeldusele, et sagedusaladel 900 MHz ja 1 800 MHz töötavate universaalsete mobiilsidesüsteemide võrgustikke on võimalik kasutada linnades, eeslinnades ja maapiirkondades paralleelselt sagedusaladel 900 MHz ja 1 800 MHz töötavate mobiilside võrgustikega, kasutades kandesageduste eraldamiseks sobivaid viise. |
| --- | --- |

(10)

CEPT on jõudnud tehniliste uuringute, eriti Elektroonilise Side Komitee (ECC) aruannete 82 ja 96 ning 5. juuli 2006. aasta volituse alusel koostatud CEPT aruande 19 põhjal järeldusele, et sagedusaladel 900 MHz ja 1 800 MHz töötavate universaalsete mobiilsidesüsteemide võrgustikke on võimalik kasutada linnades, eeslinnades ja maapiirkondades paralleelselt sagedusaladel 900 MHz ja 1 800 MHz töötavate mobiilside võrgustikega, kasutades kandesageduste eraldamiseks sobivaid viise.

| (11) | CEPT-le antud volituste tulemusi tuleks kohaldada ka ühenduses ja liikmesriigid peaksid neid viivitamata rakendama, võttes arvesse turunõudlust nendel sagedusaladel töötavate universaalsete mobiilsidesüsteemide kasutuselevõtmise järele. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid tagama, et universaalsed mobiilsidesüsteemid kaitseksid kõrvutiasetsevate sagedusalade olemasolevaid süsteeme vajalikul määral. |
| --- | --- |

(11)

CEPT-le antud volituste tulemusi tuleks kohaldada ka ühenduses ja liikmesriigid peaksid neid viivitamata rakendama, võttes arvesse turunõudlust nendel sagedusaladel töötavate universaalsete mobiilsidesüsteemide kasutuselevõtmise järele. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid tagama, et universaalsed mobiilsidesüsteemid kaitseksid kõrvutiasetsevate sagedusalade olemasolevaid süsteeme vajalikul määral.

| (12) | Selleks et suurendada paindlikkust ja säilitada samal ajal ühtlustatud sagedusaladel vajalik üleeuroopaline kaetus elektrooniliste sideteenustega, peaks liikmesriikidel olema õigus lubada võtta sagedusaladel 900 MHz ja 1 800 MHz lisaks mobiilsidele kasutusele ka teisi süsteeme ja teisi määratletud maapealseid süsteeme, millega on võimalik pakkuda elektroonilisi sideteenuseid, eeldusel et on tagatud selliste maapealsete süsteemide kooseksisteerimine. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et suurendada paindlikkust ja säilitada samal ajal ühtlustatud sagedusaladel vajalik üleeuroopaline kaetus elektrooniliste sideteenustega, peaks liikmesriikidel olema õigus lubada võtta sagedusaladel 900 MHz ja 1 800 MHz lisaks mobiilsidele kasutusele ka teisi süsteeme ja teisi määratletud maapealseid süsteeme, millega on võimalik pakkuda elektroonilisi sideteenuseid, eeldusel et on tagatud selliste maapealsete süsteemide kooseksisteerimine.

| (13) | Raadiospektri tehniline haldamine hõlmab raadiospektri ühtlustamist ja jaotust. Selline ühtlustamine peaks olema kooskõlas ühenduse tasandil kindlaksmääratud üldiste tegevuspõhimõtetega. Raadiospektri tehniline haldamine ei hõlma siiski määramise ja litsentsimise korda (sealhulgas nende ajastamist) ega ka otsuseid selle kohta, kas kasutada raadiosageduste eraldamisel konkurentsipõhist valikukorda. |
| --- | --- |

(13)

Raadiospektri tehniline haldamine hõlmab raadiospektri ühtlustamist ja jaotust. Selline ühtlustamine peaks olema kooskõlas ühenduse tasandil kindlaksmääratud üldiste tegevuspõhimõtetega. Raadiospektri tehniline haldamine ei hõlma siiski määramise ja litsentsimise korda (sealhulgas nende ajastamist) ega ka otsuseid selle kohta, kas kasutada raadiosageduste eraldamisel konkurentsipõhist valikukorda.

| (14) | Erinevused riikide õigusruumis võivad moonutada konkurentsi. Olemasolev reguleeriv raamistik annab liikmesriikidele vajalikud vahendid nende probleemide proportsionaalseks, mittediskrimineerivaks ja objektiivseks lahendamiseks vastavalt ühenduse õigusele, sealhulgas direktiivile 87/372/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivile 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) (7) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivile 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (8). |
| --- | --- |

(14)

Erinevused riikide õigusruumis võivad moonutada konkurentsi. Olemasolev reguleeriv raamistik annab liikmesriikidele vajalikud vahendid nende probleemide proportsionaalseks, mittediskrimineerivaks ja objektiivseks lahendamiseks vastavalt ühenduse õigusele, sealhulgas direktiivile 87/372/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivile 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) (7) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivile 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (8).

| (15) | Spektri kasutamise suhtes kohaldatakse rahvatervise kaitsmise nõudeid, mis sisalduvad ühenduse õiguses, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivis 2004/40/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (kaheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 tähenduses) (9) ja nõukogu 12. juuli 1999. aasta soovituses 1999/519/EÜ üldsuse kokkupuute piiramise kohta elektromagnetväljadega (0 Hz kuni 300 GHz) (10). Raadioseadmete puhul tagatakse tervisekaitse kõnealuste seadmete vastavusega olulistele nõuetele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivis 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta (11). |
| --- | --- |

(15)

Spektri kasutamise suhtes kohaldatakse rahvatervise kaitsmise nõudeid, mis sisalduvad ühenduse õiguses, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivis 2004/40/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (kaheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 tähenduses) (9) ja nõukogu 12. juuli 1999. aasta soovituses 1999/519/EÜ üldsuse kokkupuute piiramise kohta elektromagnetväljadega (0 Hz kuni 300 GHz) (10). Raadioseadmete puhul tagatakse tervisekaitse kõnealuste seadmete vastavusega olulistele nõuetele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivis 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta (11).

| (16) | Selleks et tagada sagedusalade 900 MHz ja 1 800 MHz tõhus kasutamine ka pikemas perspektiivis, peaksid ametiasutused jätkuvalt korraldama uuringuid, et suurendada tõhusust ja uuenduslikku kasutamist. Eesmärgiga vaadata käesolev otsus uuesti läbi selleks, et see hõlmaks täiendavaid tehnoloogiaid, võivad sellised ja teised CEPTi poolt uute volituste alusel korraldatavad uuringud näidata seda, et maapealseid üleeuroopalisi elektroonilisi sideteenuseid suudavad pakkuda ka teised süsteemid peale mobiilsidesüsteemide ja universaalsete mobiilsidesüsteemide, ja seda, et nende puhul on võimalik tagada sobivate meetmete abil tehniline ühilduvus mobiilsidesüsteemide ja universaalsete mobiilsidesüsteemidega. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et tagada sagedusalade 900 MHz ja 1 800 MHz tõhus kasutamine ka pikemas perspektiivis, peaksid ametiasutused jätkuvalt korraldama uuringuid, et suurendada tõhusust ja uuenduslikku kasutamist. Eesmärgiga vaadata käesolev otsus uuesti läbi selleks, et see hõlmaks täiendavaid tehnoloogiaid, võivad sellised ja teised CEPTi poolt uute volituste alusel korraldatavad uuringud näidata seda, et maapealseid üleeuroopalisi elektroonilisi sideteenuseid suudavad pakkuda ka teised süsteemid peale mobiilsidesüsteemide ja universaalsete mobiilsidesüsteemide, ja seda, et nende puhul on võimalik tagada sobivate meetmete abil tehniline ühilduvus mobiilsidesüsteemide ja universaalsete mobiilsidesüsteemidega.

| (17) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse eesmärk on ühtlustada kättesaadavuse ja tõhusa kasutamise tehnilisi tingimusi sagedusalas 900 MHz kooskõlas direktiiviga 87/372/EMÜ ning sagedusalas 1 800 MHz selliste maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik osutada elektroonilisi sideteenuseid.

Artikkel 2

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid.

| a) | – | „GSM-süsteem” | – | elektrooniline sidevõrgustik, mis vastab ETSI avaldatud GSM-mobiilside standarditele, eriti standardile EN 301 502 ja EN 301 511; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | – | „sagedusala 900 MHz” | – | sagedusalad 880–915 MHz ja 925–960 MHz; |
| c) | – | „sagedusala 1 800 MHz” | – | sagedusalad 1 710–1 785 MHz ja 1 805–1 880 MHz. |

a)

–

„GSM-süsteem”

–

elektrooniline sidevõrgustik, mis vastab ETSI avaldatud GSM-mobiilside standarditele, eriti standardile EN 301 502 ja EN 301 511;

b)

–

„sagedusala 900 MHz”

–

sagedusalad 880–915 MHz ja 925–960 MHz;

c)

–

„sagedusala 1 800 MHz”

–

sagedusalad 1 710–1 785 MHz ja 1 805–1 880 MHz.

Artikkel 3

Maapealsed süsteemid, millega on võimalik osutada elektroonilisi sideteenuseid ja mis on võimelised eksisteerima koos GSM-süsteemidega sagedusalas 900 MHz direktiivi 87/372/EMÜ artikli 1 lõike 1 tähenduses, on loetletud lisas. Neile kohaldatakse lisaga ette nähtud tingimusi ja rakendamistähtaegu.

Artikkel 4

1.   Sagedusala 1 800 MHz määratakse ja tehakse kättesaadavaks GSM-süsteemidele 9. novembrist 2009.

2.   Sagedusala 1 800 MHz tuleb määrata ja kättesaadavaks teha lisas loetletud selliste maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik osutada elektroonilisi sideteenuseid, vastavalt lisaga ette nähtud tingimustele ja rakendamistähtaegadele.

Artikkel 5

1.   Liikmesriigid võivad sagedusalad 900 MHz ja 1 800 MHz määrata ja kättesaadavaks teha teistele lisas loetlemata maapealsetele süsteemidele tingimusel, et nad tagavad järgmise:

| a) | neid süsteeme on võimalik kasutada GSM-süsteemidega samaaegselt; |
| --- | --- |

a)

neid süsteeme on võimalik kasutada GSM-süsteemidega samaaegselt;

| b) | selliseid süsteeme on võimalik kasutada samaaegselt teiste lisas loetletud süsteemidega nende territooriumil ja naaberliikmesriikide territooriumil. |
| --- | --- |

b)

selliseid süsteeme on võimalik kasutada samaaegselt teiste lisas loetletud süsteemidega nende territooriumil ja naaberliikmesriikide territooriumil.

2.   Liikmesriigid tagavad, et teised artiklis 3, artikli 4 lõikes 2 ja käesoleva artikli lõikes 1 osutatud süsteemid tagavad külgnevatel sagedusaladel olevatele süsteemidele vajaliku kaitse.

Artikkel 6

Liikmesriigid vaatavad sagedusalade 900 MHz ja 1 800 MHz kasutamise läbi, et tagada nende tõhus kasutamine, ja eelkõige teatavad nad komisjonile vajadusest lisa läbi vaadata.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. oktoober 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Viviane REDING

---

(1)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

1

(2)  EÜT L 196, 17.7.1987, lk 85.

2

(3)  EÜT L 196, 17.7.1987, lk 81.

3

(4)  EÜT C 329, 31.12.1990, lk 25.

4

(5)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 25.

5

Euroopa Liidu Teataja

(6)  KOM(2007) 50.

6

(7)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.

7

(8)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.

8

(9)  ELT L 159, 30.4.2004, lk 1.

9

(10)  EÜT L 199, 30.7.1999, lk 59.

10

(11)  EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10.

11

---

LISA

ARTIKLIS 3 JA ARTIKLI 4 LÕIKES 2 OSUTATUD MAAPEALSETE SÜSTEEMIDE LOETELU

Järgnevaid tehnilisi parameetreid kohaldatakse olulise osana tingimustest, mis on vajalikud selleks, et tagada kõrvuti asetsevate võrgustike kooseksisteerimine kahe- või mitmepoolsete kokkulepete puudumise korral, ilma et see välistaks vähem rangete tehniliste parameetrite kohaldamise, kui selliste võrgustike käitajad selles kokku lepivad.

| Süsteemid | Tehnilised parameetrid | Rakendamise tähtpäev |
| --- | --- | --- |
| UMTS, mis vastab ETSI avaldatud standarditele, eriti standarditele EN 301 908–1, EN 301 908–2, EN 301 908–3 ja EN 301 908–11 | 1. | Kandesageduste vahe vähemalt 5 MHz kahe kõrvutiasetseva UMTS võrgu vahel. |

Süsteemid

Tehnilised parameetrid

Rakendamise tähtpäev

UMTS, mis vastab ETSI avaldatud standarditele, eriti standarditele EN 301 908–1, EN 301 908–2, EN 301 908–3 ja EN 301 908–11

1.

Kandesageduste vahe vähemalt 5 MHz kahe kõrvutiasetseva UMTS võrgu vahel.

| 2. | Kandesageduste vahe vähemalt 2,8 MHz kõrvutiasetsevate UMTS võrgu ja GSM võrgu vahel. |
| --- | --- |

2.

Kandesageduste vahe vähemalt 2,8 MHz kõrvutiasetsevate UMTS võrgu ja GSM võrgu vahel.

9. mai 2010

---

| 20.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 274/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 274/36

---

KOMISJONI OTSUS,

16. oktoober 2009,

millega kehtestatakse meetmed elektrooniliste haldustoimingute kasutamise lihtsustamiseks ühtsete kontaktpunktide kaudu, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7806 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/767/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriikidele direktiivi 2006/123/EÜ II peatüki, eriti selle artiklite 5 ja 8 kohaselt pandud haldustoimingute lihtsustamise kohustused hõlmavad kohustust lihtsustada haldustoiminguid ja -formaalsusi, mida rakendatakse teenuste osutamise valdkonnale juurdepääsuks või selles valdkonnas tegutsemiseks, ning kohustust tagada, et teenuseosutajad saaksid neid haldustoiminguid ja -formaalsusi hõlpsasti täita vahemaa tagant ja elektrooniliste vahendite abil ühtsete kontaktpunktide kaudu. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriikidele direktiivi 2006/123/EÜ II peatüki, eriti selle artiklite 5 ja 8 kohaselt pandud haldustoimingute lihtsustamise kohustused hõlmavad kohustust lihtsustada haldustoiminguid ja -formaalsusi, mida rakendatakse teenuste osutamise valdkonnale juurdepääsuks või selles valdkonnas tegutsemiseks, ning kohustust tagada, et teenuseosutajad saaksid neid haldustoiminguid ja -formaalsusi hõlpsasti täita vahemaa tagant ja elektrooniliste vahendite abil ühtsete kontaktpunktide kaudu.

| (2) | Liikmesriikidevahelisi piiriüleseid haldustoiminguid ja -formaalsusi peab olema võimalik täita ühtsete kontaktpunktide kaudu vastavalt direktiivi 2006/123/EÜ artikli 8 sätetele. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikidevahelisi piiriüleseid haldustoiminguid ja -formaalsusi peab olema võimalik täita ühtsete kontaktpunktide kaudu vastavalt direktiivi 2006/123/EÜ artikli 8 sätetele.

| (3) | Et täita haldustoimingute ja -formaalsuste lihtsustamise kohustust ja hõlbustada ühtsete kontaktpunktide piiriülest kasutamist, peavad elektroonilised haldustoimingud põhinema lihtsatel lahendustel, mis hõlmab ka elektrooniliste allkirjade kasutamist. Kui konkreetsete haldustoimingute ja -formaalsuste kohta tehtud asjakohase riskianalüüsi tulemusel peetakse vajalikuks suurt turvalisust või elektroonilise allkirja võrdväärsust käsitsi kirjutatud allkirjaga, võib teenuseosutajatelt teatavate haldustoimingute ja -formaalsuste täitmisel nõuda kvalifitseeritud sertifikaadil põhinevaid täiustatud elektroonilisi allkirju, mis on antud turvalise allkirja andmise vahendiga või ilma selleta. |
| --- | --- |

(3)

Et täita haldustoimingute ja -formaalsuste lihtsustamise kohustust ja hõlbustada ühtsete kontaktpunktide piiriülest kasutamist, peavad elektroonilised haldustoimingud põhinema lihtsatel lahendustel, mis hõlmab ka elektrooniliste allkirjade kasutamist. Kui konkreetsete haldustoimingute ja -formaalsuste kohta tehtud asjakohase riskianalüüsi tulemusel peetakse vajalikuks suurt turvalisust või elektroonilise allkirja võrdväärsust käsitsi kirjutatud allkirjaga, võib teenuseosutajatelt teatavate haldustoimingute ja -formaalsuste täitmisel nõuda kvalifitseeritud sertifikaadil põhinevaid täiustatud elektroonilisi allkirju, mis on antud turvalise allkirja andmise vahendiga või ilma selleta.

| (4) | Ühenduse elektrooniliste allkirjade raamistik kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiivis 1999/93/EÜ elektroonilisi allkirju käsitleva ühenduse raamistiku kohta (2). Et soodustada kvalifitseeritud sertifikaadil põhinevate täiustatud elektrooniliste allkirjade tulemuslikku piiriülest kasutamist, tuleb suurendada usaldust nende elektrooniliste allkirjade suhtes, olenemata sellest, millises liikmesriigis asub allakirjutaja või kvalifitseeritud sertifikaadi väljastanud sertifitseerimisteenuse osutaja. Seda on võimalik saavutada, muutes elektrooniliste allkirjade tõendamiseks vajaliku teabe usaldusväärsel kujul kergemini kättesaadavaks, pidades eelkõige silmas teavet liikmesriigis järelevalvealuste/akrediteeritud sertifitseerimisteenuse osutajate ja nende pakutavate teenuste kohta. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse elektrooniliste allkirjade raamistik kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiivis 1999/93/EÜ elektroonilisi allkirju käsitleva ühenduse raamistiku kohta (2). Et soodustada kvalifitseeritud sertifikaadil põhinevate täiustatud elektrooniliste allkirjade tulemuslikku piiriülest kasutamist, tuleb suurendada usaldust nende elektrooniliste allkirjade suhtes, olenemata sellest, millises liikmesriigis asub allakirjutaja või kvalifitseeritud sertifikaadi väljastanud sertifitseerimisteenuse osutaja. Seda on võimalik saavutada, muutes elektrooniliste allkirjade tõendamiseks vajaliku teabe usaldusväärsel kujul kergemini kättesaadavaks, pidades eelkõige silmas teavet liikmesriigis järelevalvealuste/akrediteeritud sertifitseerimisteenuse osutajate ja nende pakutavate teenuste kohta.

| (5) | Oluline on tagada, et liikmesriigid teeksid kõnealuse teabe avalikult kättesaadavaks ühtse vormi kaudu, mis lihtsustab teabe kasutamist ja tagab selle piisava detailsuse, mis võimaldab vastuvõtval poolel elektroonilist allkirja tõendada, |
| --- | --- |

(5)

Oluline on tagada, et liikmesriigid teeksid kõnealuse teabe avalikult kättesaadavaks ühtse vormi kaudu, mis lihtsustab teabe kasutamist ja tagab selle piisava detailsuse, mis võimaldab vastuvõtval poolel elektroonilist allkirja tõendada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Elektrooniliste allkirjade kasutamine ja tunnustamine

1.   Kui see on asjakohase riskianalüüsi tulemusel ja kooskõlas direktiivi 2006/123/EÜ artikli 5 lõigetega 1 ja 3 põhjendatud, võivad liikmesriigid nõuda teatavate haldustoimingute ja -formaalsuste täitmisel direktiivi 2006/123/EÜ artikli 8 kohaste ühtsete kontaktpunktide kaudu, et teenusosutaja kasutaks kvalifitseeritud sertifikaadil põhinevaid täiustatud elektroonilisi allkirju, mis on antud direktiivis 1999/93/EÜ määratletud ja reguleeritud turvalise allkirja andmise vahendiga või ilma selleta.

2.   Liikmesriigid tunnustavad lõikes 1 osutatud haldustoimingute ja -formaalsuste täitmisel kõiki kvalifitseeritud sertifikaadil põhinevaid täiustatud turvalise allkirja andmise vahendiga või ilma selleta antud elektroonilisi allkirju, kuid see ei välista liikmesriikide võimalust piirata nende elektrooniliste allkirjade tunnustamist kvalifitseeritud sertifikaadil põhinevate täiustatud turvalise allkirja andmise vahendiga antud elektroonilistele allkirjadele, kui see on kooskõlas lõikes 1 osutatud riskianalüüsi tulemustega.

3.   Liikmesriigid ei kohalda kvalifitseeritud sertifikaadil põhinevate täiustatud turvalise allkirja andmise vahendiga või ilma selleta antud elektrooniliste allkirjade tunnustamisel nõudeid, mis takistavad teenuseosutajatel ühtsete kontaktpunktide kaudu elektrooniliste haldustoimingute kasutamist.

4.   Lõige 2 ei takista liikmesriike tunnustamast teisi elektroonilisi allkirju peale kvalifitseeritud sertifikaadil põhinevate täiustatud turvalise allkirja andmise vahendiga või ilma selleta antud elektrooniliste allkirjade.

Artikkel 2

Usaldusnimekirjade koostamine, haldamine ja avaldamine

1.   Iga liikmesriik peab koostama ja avaldama lisas esitatud tehnilistele nõuetele vastava usaldusnimekirja, mis sisaldab miinimumteavet liikmesriigi järelevalvealuste/akrediteeritud sertifitseerimisteenuse osutajate kohta, kes väljastavad üldsusele nõuetekohaseid sertifikaate, ning seda nimekirja haldama.

2.   Liikmesriigid peavad koostama ja avaldama vähemalt inimesele loetava usaldusnimekirja vastavalt lisas sätestatud nõuetele.

3.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni, milline asutus vastutab usaldusnimekirja koostamise, haldamise ja avaldamise eest, usaldusnimekirja avaldamise kohast ja kõigist selle nimekirja avaldamise koha muudatustest.

Artikkel 3

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 28. detsembrist 2009.

Artikkel 4

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. oktoober 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

1

(2)  EÜT L 13, 19.1.2000, lk 12.

2

---

Euroopa Keskpank

| 20.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 274/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 274/38

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

6. oktoober 2009,

millega muudetakse otsust EKP/2007/7 TARGET2-ECB tingimuste kohta

(EKP/2009/22)

(2009/768/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA JUHATUS,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige artikli 105 lõike 2 esimest ja neljandat taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 11.6, 17, 22 ja 23,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpank (EKP) osaleb TARGET2s oma maksete ja oma TARGET2 klientide maksete arveldamiseks ning selleks, et pakkuda TARGET2 kaudu arveldusteenust makse- ja arveldusasutustele, sh väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) asutatud asutustele, kui nende järele valvab pädev ametiasutus ning nende TARGET2-ECBs osalemine on EKP nõukogus heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpank (EKP) osaleb TARGET2s oma maksete ja oma TARGET2 klientide maksete arveldamiseks ning selleks, et pakkuda TARGET2 kaudu arveldusteenust makse- ja arveldusasutustele, sh väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) asutatud asutustele, kui nende järele valvab pädev ametiasutus ning nende TARGET2-ECBs osalemine on EKP nõukogus heaks kiidetud.

| (2) | Euroopa Keskpanga (EKP) juhatus on võtnud vastu 24. juuli 2007. aasta otsuse EKP/2007/7 TARGET2-ECB tingimuste kohta (1). |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Keskpanga (EKP) juhatus on võtnud vastu 24. juuli 2007. aasta otsuse EKP/2007/7 TARGET2-ECB tingimuste kohta (1).

| (3) | Otsust EKP/2007/7 tuleb muuta a) võttes arvesse ühisplatvormi uuendust, b) et selgitada järelevaatamise asukohapõhimõtteid, mida eurodes teenuseid pakkuvad asutused peavad järgima, c) et kajastada mitmeid tehnilisi ja redaktsioonilisi parandusi ja selgitusi ja d) et jätta välja TARGET2-le ülemineku kehtivuse kaotanud sätted, |
| --- | --- |

(3)

Otsust EKP/2007/7 tuleb muuta a) võttes arvesse ühisplatvormi uuendust, b) et selgitada järelevaatamise asukohapõhimõtteid, mida eurodes teenuseid pakkuvad asutused peavad järgima, c) et kajastada mitmeid tehnilisi ja redaktsioonilisi parandusi ja selgitusi ja d) et jätta välja TARGET2-le ülemineku kehtivuse kaotanud sätted,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse EKP/2007/7 artikli 1 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:

| „c) | pakkuda arveldusteenuseid kõrvalsüsteeme haldavatele üksustele, sealhulgas väljaspool EMPd asutatud üksustele, kui nende järele valvab pädev ametiasutus ja need järgivad järelevaatamisnõudeid eurodes teenuseid pakkuvate infrastruktuuride asukoha kohta (vastavalt muudatustele, mis avaldatakse EKP kodulehel) (2) ning nende TARGET2-ECBs osalemine on EKP nõukogus heaks kiidetud. |
| --- | --- |

„c)

pakkuda arveldusteenuseid kõrvalsüsteeme haldavatele üksustele, sealhulgas väljaspool EMPd asutatud üksustele, kui nende järele valvab pädev ametiasutus ja need järgivad järelevaatamisnõudeid eurodes teenuseid pakkuvate infrastruktuuride asukoha kohta (vastavalt muudatustele, mis avaldatakse EKP kodulehel) (2) ning nende TARGET2-ECBs osalemine on EKP nõukogus heaks kiidetud.

Artikkel 2

Otsuse EKP/2007/7 lisa muudetakse kooskõlas käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 3

Jõustumine

1.   Käesoleva otsuse artikkel 1 ja käesoleva otsuse lisa punkti 1 alapunkt a ja punkt 2 jõustuvad 23. oktoobril 2009.

2.   Käesoleva otsuse muud sätted jõustuvad 23. novembril 2009.

Frankfurt Maini ääres, 6. oktoober 2009

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ELT L 237, 8.9.2007, lk 71.

1

(2)  Kehtivad eurosüsteemi põhimõtted infrastruktuuride asukoha kohta on esitatud järgmistes EKP kodulehel www.ecb.europa.eu avaldatud väljaannetes: a) „Policy statement on euro payment and settlement systems located outside the euro area”, 3. november 1998; b) „The Eurosystem’s policy line with regard to consolidation in central counterparty clearing”, 27. september 2001; c) „The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling in euro-denominated payment transactions”, 19. juuli 2007; ja d) „The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling euro-denominated payment transactions: specification of „legally and operationally located in the euro area” ”, 20. november 2008.”

2

---

LISA

Otsuse EKP/2007/7 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | Mõiste „ancillary system” asendatakse järgmisega:






  „— | „ancillary system (AS)” means a system managed by an entity that is subject to supervision and/or oversight by a competent authority and complies with the oversight requirements for the location of infrastructures offering services in euro, as amended from time to time and published on the ECB website, (1) in which payments and/or financial instruments are exchanged and/or cleared while the resulting monetary obligations are settled in TARGET2 in accordance with Guideline ECB/2007/2 and a bilateral arrangement between the ancillary system and the relevant CB, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

Mõiste „ancillary system” asendatakse järgmisega:

„—

„ancillary system (AS)” means a system managed by an entity that is subject to supervision and/or oversight by a competent authority and complies with the oversight requirements for the location of infrastructures offering services in euro, as amended from time to time and published on the ECB website, (1) in which payments and/or financial instruments are exchanged and/or cleared while the resulting monetary obligations are settled in TARGET2 in accordance with Guideline ECB/2007/2 and a bilateral arrangement between the ancillary system and the relevant CB,

| b) | mõiste „Banking Directive” jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

mõiste „Banking Directive” jäetakse välja;

| c) | mõiste „technical malfunction of TARGET2” asendatakse järgmisega:






  „— | „technical malfunction of TARGET2” means any difficulty, defect or failure in the technical infrastructure and/or the computer systems used by TARGET2-ECB, or any other event that makes it impossible to execute and complete the same-day processing of payments in TARGET2-ECB.” |
| --- | --- | --- |

c)

mõiste „technical malfunction of TARGET2” asendatakse järgmisega:

„—

„technical malfunction of TARGET2” means any difficulty, defect or failure in the technical infrastructure and/or the computer systems used by TARGET2-ECB, or any other event that makes it impossible to execute and complete the same-day processing of payments in TARGET2-ECB.”

| 2. | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Article 4
  Access criteria
  Entities managing ancillary systems (including entities established outside the EEA) and acting in that capacity, whose access to TARGET2-ECB has been approved by the Governing Council, shall be the only entities that are eligible for participation in TARGET2-ECB.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Article 4

Access criteria

Entities managing ancillary systems (including entities established outside the EEA) and acting in that capacity, whose access to TARGET2-ECB has been approved by the Governing Council, shall be the only entities that are eligible for participation in TARGET2-ECB.”

| 3. | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
  lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Unless otherwise requested by the participant, its BIC(s) shall be published in the TARGET2 directory.”;
  lisatakse lõige 5:
  „5.   Participants acknowledge that the ECB and other CBs may publish participants’ names and BICs.” |
| --- | --- |

3.

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Unless otherwise requested by the participant, its BIC(s) shall be published in the TARGET2 directory.”;

lisatakse lõige 5:

„5.   Participants acknowledge that the ECB and other CBs may publish participants’ names and BICs.”

| 4. | Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   The ECB shall open and operate at least one PM account for each participant. Upon request by a participant acting as a settlement bank, the ECB shall open one or more sub-accounts in TARGET2-ECB to be used for dedicating liquidity.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   The ECB shall open and operate at least one PM account for each participant. Upon request by a participant acting as a settlement bank, the ECB shall open one or more sub-accounts in TARGET2-ECB to be used for dedicating liquidity.”

| 5. | Lisatakse artikli 12 lõige 3:
  „3.   The SSP determines the timestamp for the processing of payment orders on the basis of the time when it receives and accepts the payment order.” |
| --- | --- |

5.

Lisatakse artikli 12 lõige 3:

„3.   The SSP determines the timestamp for the processing of payment orders on the basis of the time when it receives and accepts the payment order.”

| 6. | Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
  „Article 13
  Priority rules
  1.   Instructing participants shall designate every payment order as one of the following:






  a) | normal payment order (priority class 2); |
| --- | --- | --- |

6.

Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Article 13

Priority rules

1.   Instructing participants shall designate every payment order as one of the following:

a)

normal payment order (priority class 2);

| b) | urgent payment order (priority class 1); or |
| --- | --- |

b)

urgent payment order (priority class 1); or

| c) | highly urgent payment order (priority class 0). |
| --- | --- |

c)

highly urgent payment order (priority class 0).

If a payment order does not indicate the priority, it shall be treated as a normal payment order.

2.   Highly urgent payment orders may only be designated by:

| a) | CBs; and |
| --- | --- |

a)

CBs; and

| b) | participants, in cases of payments to and from CLS International Bank and liquidity transfers in relation to ancillary system settlement using the Ancillary System Interface. |
| --- | --- |

b)

participants, in cases of payments to and from CLS International Bank and liquidity transfers in relation to ancillary system settlement using the Ancillary System Interface.

All payment instructions submitted by an ancillary system through the Ancillary System Interface to debit or credit the participants’ PM accounts shall be deemed to be highly urgent payment orders.

3.   Liquidity transfer orders initiated via the ICM are urgent payment orders.

4.   In the case of urgent and normal payment orders, the payer may change the priority via the ICM with immediate effect. It shall not be possible to change the priority of a highly urgent payment order.”

| 7. | Artikli 15 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   After receipt of the reservation request the ECB shall check whether the amount of liquidity on the participant’s PM account is sufficient for the reservation. If this is not the case, only the liquidity available on the PM account shall be reserved. The remainder of the requested liquidity shall be reserved if additional liquidity becomes available.” |
| --- | --- |

7.

Artikli 15 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   After receipt of the reservation request the ECB shall check whether the amount of liquidity on the participant’s PM account is sufficient for the reservation. If this is not the case, only the liquidity available on the PM account shall be reserved. The remainder of the requested liquidity shall be reserved if additional liquidity becomes available.”

| 8. | Lisatakse artikkel 15a:
  „Article 15a
  Standing instructions for liquidity reservation and dedication of liquidity
  1.   Participants may predefine the default amount of liquidity reserved for highly urgent or urgent payment orders via the ICM. Such standing instruction or a change to such instruction shall take effect from the next business day.
  2.   Participants may predefine via the ICM the default amount of liquidity set aside for ancillary system settlement via the ICM. Such standing instruction or a change to such instruction shall take effect from the next business day. Participants shall be deemed to have instructed the ECB to dedicate liquidity on their behalf if the relevant ancillary system so requests.” |
| --- | --- |

8.

Lisatakse artikkel 15a:

„Article 15a

Standing instructions for liquidity reservation and dedication of liquidity

1.   Participants may predefine the default amount of liquidity reserved for highly urgent or urgent payment orders via the ICM. Such standing instruction or a change to such instruction shall take effect from the next business day.

2.   Participants may predefine via the ICM the default amount of liquidity set aside for ancillary system settlement via the ICM. Such standing instruction or a change to such instruction shall take effect from the next business day. Participants shall be deemed to have instructed the ECB to dedicate liquidity on their behalf if the relevant ancillary system so requests.”

| 9. | Artikkel 19 asendatakse järgmisega:
  „Article 19
  Settlement and return of queued payment orders
  1.   Payment orders that are not settled immediately in the entry disposition shall be placed in the queues in accordance with the priority to which they were designated by the relevant participant, as referred to in Article 13.
  2.   To optimise the settlement of queued payment orders, the ECB may use the optimisation procedures described in Appendix I.
  3.   Except for highly urgent payment orders, the payer may change the queue position of payment orders in a queue (i.e. reorder them) via the ICM. Payment orders may be moved either to the front or to the end of the respective queue with immediate effect at any time during daytime processing, as referred to in Appendix V.
  4.   At the request of a payer, the ECB may decide to change the queue position of a highly urgent payment order (except for highly urgent payment orders in the context of settlement procedures 5 and 6) provided that this change would not affect the smooth settlement by ancillary systems in TARGET2 or would not otherwise give rise to systemic risk.
  5.   Liquidity transfer orders initiated in the ICM shall be immediately returned as non-settled if there is insufficient liquidity. Other payment orders shall be returned as non-settled if they cannot be settled by the cut-off times for the relevant message type, as specified in Appendix V.” |
| --- | --- |

9.

Artikkel 19 asendatakse järgmisega:

„Article 19

Settlement and return of queued payment orders

1.   Payment orders that are not settled immediately in the entry disposition shall be placed in the queues in accordance with the priority to which they were designated by the relevant participant, as referred to in Article 13.

2.   To optimise the settlement of queued payment orders, the ECB may use the optimisation procedures described in Appendix I.

3.   Except for highly urgent payment orders, the payer may change the queue position of payment orders in a queue (i.e. reorder them) via the ICM. Payment orders may be moved either to the front or to the end of the respective queue with immediate effect at any time during daytime processing, as referred to in Appendix V.

4.   At the request of a payer, the ECB may decide to change the queue position of a highly urgent payment order (except for highly urgent payment orders in the context of settlement procedures 5 and 6) provided that this change would not affect the smooth settlement by ancillary systems in TARGET2 or would not otherwise give rise to systemic risk.

5.   Liquidity transfer orders initiated in the ICM shall be immediately returned as non-settled if there is insufficient liquidity. Other payment orders shall be returned as non-settled if they cannot be settled by the cut-off times for the relevant message type, as specified in Appendix V.”

| 10. | Artikli 31 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
  „2.   The ECB shall freeze the balance on the sub-account of the participant upon communication by the ancillary system (via a „start-of-cycle” message). Where applicable, the ECB shall thereafter increase or reduce the frozen balance by crediting or debiting cross-system settlement payments to or from the sub-account or crediting liquidity transfers to the sub-account or crediting liquidity transfers to the sub-account. Such freezing shall expire upon communication by the ancillary system (via an „end-of-cycle” message).
  3.   By confirming the freezing of the balance on the participant’s sub-account, the ECB guarantees to the ancillary system payment up to the amount of this particular balance. By confirming, where applicable, the increase or reduction of the frozen balance upon crediting or debiting cross-system settlement payments to or from the sub-account or crediting liquidity transfers to the sub-account, the guarantee is automatically increased or reduced in the amount of the payment. Without prejudice to the abovementioned increase or reduction of the guarantee, the guarantee shall be irrevocable, unconditional and payable on first demand. If the ECB is not the ancillary system’s CB, the ECB shall be deemed instructed to issue the abovementioned guarantee to the ancillary system’s CB.” |
| --- | --- |

10.

Artikli 31 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   The ECB shall freeze the balance on the sub-account of the participant upon communication by the ancillary system (via a „start-of-cycle” message). Where applicable, the ECB shall thereafter increase or reduce the frozen balance by crediting or debiting cross-system settlement payments to or from the sub-account or crediting liquidity transfers to the sub-account or crediting liquidity transfers to the sub-account. Such freezing shall expire upon communication by the ancillary system (via an „end-of-cycle” message).

3.   By confirming the freezing of the balance on the participant’s sub-account, the ECB guarantees to the ancillary system payment up to the amount of this particular balance. By confirming, where applicable, the increase or reduction of the frozen balance upon crediting or debiting cross-system settlement payments to or from the sub-account or crediting liquidity transfers to the sub-account, the guarantee is automatically increased or reduced in the amount of the payment. Without prejudice to the abovementioned increase or reduction of the guarantee, the guarantee shall be irrevocable, unconditional and payable on first demand. If the ECB is not the ancillary system’s CB, the ECB shall be deemed instructed to issue the abovementioned guarantee to the ancillary system’s CB.”

Liidet I muudetakse järgmiselt.

| 1. | Punkti 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkti 1 tabel asendatakse järgmisega:







  „Message Type | Type of use | Description |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MT 103 | Mandatory | Customer payment |
| MT 103+ | Mandatory | Customer payment (Straight Through Processing) |
| MT 202 | Mandatory | Bank-to-bank payment |
| MT 202COV | Mandatory | Cover payments |
| MT 204 | Optional | Direct debit payment |
| MT 011 | Optional | Delivery notification |
| MT 012 | Optional | Sender notification |
| MT 019 | Mandatory | Abort notification |
| MT 900 | Optional | Confirmation of debit |
| MT 910 | Optional | Confirmation of credit |
| MT 940/950 | Optional | (Customer) statement message”; |

1.

Punkti 2 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkti 1 tabel asendatakse järgmisega:

„Message Type

Type of use

Description

MT 103

Mandatory

Customer payment

MT 103+

Mandatory

Customer payment (Straight Through Processing)

MT 202

Mandatory

Bank-to-bank payment

MT 202COV

Mandatory

Cover payments

MT 204

Optional

Direct debit payment

MT 011

Optional

Delivery notification

MT 012

Optional

Sender notification

MT 019

Mandatory

Abort notification

MT 900

Optional

Confirmation of debit

MT 910

Optional

Confirmation of credit

MT 940/950

Optional

(Customer) statement message”;

| b) | lisatakse alapunkt 5:






  „(5) | MT 202COV messages shall be used for making cover payments, i.e. payments made by correspondent banks to settle (cover) credit transfer messages which are submitted to a customer’s bank by other, more direct means. Customer details contained in MT 202COV shall not be displayed in the ICM.” |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse alapunkt 5:

„(5)

MT 202COV messages shall be used for making cover payments, i.e. payments made by correspondent banks to settle (cover) credit transfer messages which are submitted to a customer’s bank by other, more direct means. Customer details contained in MT 202COV shall not be displayed in the ICM.”

| 2. | Punkti 8 muudetakse järgmiselt:
  alapunkti 4 alapunkt b asendatakse järgmisega:
  „b)   user-to-application mode (U2 A)

  U2 A permits direct communication between a participant and the ICM. The information is displayed in a browser running on a PC system (SWIFT Alliance WebStation or another interface, as may be required by SWIFT). For U2 A access the IT infrastructure has to be able to support cookies and JavaScript. Further details are described in the ICM User Handbook.”
  alapunkt 5 asendatakse järgmisega:






  „(5) | Each participant shall have at least one SWIFT Alliance WebStation, or another interface, as may be required by SWIFT, to have access to the ICM via U2 A.” |
| --- | --- | --- |

2.

Punkti 8 muudetakse järgmiselt:

alapunkti 4 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)   user-to-application mode (U2 A)

U2 A permits direct communication between a participant and the ICM. The information is displayed in a browser running on a PC system (SWIFT Alliance WebStation or another interface, as may be required by SWIFT). For U2 A access the IT infrastructure has to be able to support cookies and JavaScript. Further details are described in the ICM User Handbook.”

alapunkt 5 asendatakse järgmisega:

„(5)

Each participant shall have at least one SWIFT Alliance WebStation, or another interface, as may be required by SWIFT, to have access to the ICM via U2 A.”

Liidet II muudetakse järgmiselt:

Punkti 2 alapunkt a asendatakse järgmisega:

| „a) | A payer may submit a claim for an administration fee and interest compensation if, due to a technical malfunction of TARGET2, a payment order was not settled on the business day on which it was accepted.” |
| --- | --- |

„a)

A payer may submit a claim for an administration fee and interest compensation if, due to a technical malfunction of TARGET2, a payment order was not settled on the business day on which it was accepted.”

Liidet III muudetakse järgmiselt.

Mitte-EMP TARGET2 osalejate õiguskeskkonna hinnangu nõuetes (Terms of reference for country opinions for non-EEA participants in TARGET2) asendatakse punkt 3.6.a järgmisega:

Terms of reference for country opinions for non-EEA participants in TARGET2

„3.6.a   Assignment of rights or deposit of assets for collateral purposes, pledge and/or repo

Assignments for collateral purposes will be valid and enforceable under the laws of [jurisdiction]. Specifically, the creation and enforcement of a pledge or repo under the Rules will be valid and enforceable under the laws of [jurisdiction].”

Liidet IV muudetakse järgmiselt.

Punkti 1 alapunkt b asendatakse järgmisega:

| „b) | All references to specific times in this Appendix are to the local time at the seat of the ECB, i.e. Central European Time (CET) (2). |
| --- | --- |

„b)

All references to specific times in this Appendix are to the local time at the seat of the ECB, i.e. Central European Time (CET) (2).

Liide V asendatakse järgmisega.

„Appendix V

OPERATING SCHEDULE

| 1. | TARGET2 is open on all days, except Saturdays, Sundays, New Year’s Day, Good Friday and Easter Monday (according to the calendar applicable at the seat of the ECB), 1 May, Christmas Day and 26 December. |
| --- | --- |

1.

TARGET2 is open on all days, except Saturdays, Sundays, New Year’s Day, Good Friday and Easter Monday (according to the calendar applicable at the seat of the ECB), 1 May, Christmas Day and 26 December.

| 2. | The reference time for the system is the local time at the seat of the ECB, i.e. CET. |
| --- | --- |

2.

The reference time for the system is the local time at the seat of the ECB, i.e. CET.

| 3. | The current business day is opened during the evening of the previous business day and operates to the following schedule:






  Time | Description |
| --- | --- | --- |
| 6.45 - 7.00 | Business window to prepare daytime operations (3) |
| 7.00 - 18.00 | Daytime processing |
| 17.00 | Cut-off time for customer payments (i.e. payments where the originator and/or the beneficiary of a payment is not a direct or indirect participant as identified in the system by the use of an MT 103 or MT 103 + message) |
| 18.00 | Cut-off time for interbank payments (i.e. payments other than customer payments) |
| 18.00 – 18.45 (4) | End-of-day processing |
| 18.15 (4) | General cut-off time for the use of standing facilities |
| (Shortly after) 18.30 (5) | Data for the update of accounting systems are available to CBs |
| 18.45 - 19.30 (5) | Start-of-day processing (new business day) |
| 19.00 (5)- 19.30 (4) | Provision of liquidity on the PM account |
| 19.30 (5) | “Start-of-procedure” message and settlement of the standing orders to transfer liquidity from the PM accounts to the sub-account(s)/mirror account (ancillary system-related settlement) |
| 19.30 (5)- 22.00 | Execution of additional liquidity transfers via the ICM before the ancillary system sends the “start-of-cycle” message; settlement period of night-time ancillary system operations (only for ancillary system settlement procedure 6) |
| 22.00 - 1.00 | Technical maintenance period |
| 1.00 - 6.45 | Settlement procedure of night-time ancillary system operations (only for ancillary system settlement procedure 6) |

3.

The current business day is opened during the evening of the previous business day and operates to the following schedule:

Time

Description

6.45 - 7.00

Business window to prepare daytime operations (3)

7.00 - 18.00

Daytime processing

17.00

Cut-off time for customer payments (i.e. payments where the originator and/or the beneficiary of a payment is not a direct or indirect participant as identified in the system by the use of an MT 103 or MT 103 + message)

18.00

Cut-off time for interbank payments (i.e. payments other than customer payments)

18.00 – 18.45 (4)

End-of-day processing

18.15 (4)

General cut-off time for the use of standing facilities

(Shortly after) 18.30 (5)

Data for the update of accounting systems are available to CBs

18.45 - 19.30 (5)

Start-of-day processing (new business day)

19.00 (5)- 19.30 (4)

Provision of liquidity on the PM account

19.30 (5)

“Start-of-procedure” message and settlement of the standing orders to transfer liquidity from the PM accounts to the sub-account(s)/mirror account (ancillary system-related settlement)

19.30 (5)- 22.00

Execution of additional liquidity transfers via the ICM before the ancillary system sends the “start-of-cycle” message; settlement period of night-time ancillary system operations (only for ancillary system settlement procedure 6)

22.00 - 1.00

Technical maintenance period

1.00 - 6.45

Settlement procedure of night-time ancillary system operations (only for ancillary system settlement procedure 6)

| 4. | The ICM is available for liquidity transfers from 19.30 (6) until 18.00 the next day, except during the technical maintenance period from 22.00 until 1.00. |
| --- | --- |

4.

The ICM is available for liquidity transfers from 19.30 (6) until 18.00 the next day, except during the technical maintenance period from 22.00 until 1.00.

| 5. | The operating hours may be changed in the event that business continuity measures are adopted in accordance with paragraph 5 of Appendix IV. |
| --- | --- |

5.

The operating hours may be changed in the event that business continuity measures are adopted in accordance with paragraph 5 of Appendix IV.

---

(1)  The Eurosystem’s current policy for the location of infrastructure is set out in the following statements, which are all available on the ECB website at www.ecb.europa.eu: (a) the „Policy statement on euro payment and settlement systems located outside the euro area” of 3 November 1998; (b) „The Eurosystem’s policy line with regard to consolidation in central counterparty clearing” of 27 September 2001; (c) „The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling in euro-denominated payment transactions” of 19 July 2007; and (d) „The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling euro-denominated payment transactions: specification of „legally and operationally located in the euro area” ” of 20 November 2008.”;

1

(2)  CET takes into account the change to Central European Summer Time.”

2

(3)  Daytime operations means daytime processing and end-of-day processing.

3

(4)  Ends 15 minutes later on the last day of the Eurosystem reserve maintenance period.

4

(5)  Starts 15 minutes later on the last day of the Eurosystem reserve maintenance period.

5

(6)  Starts 15 minutes later on the last day of the Eurosystem reserve maintenance period.”

6

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 20.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 274/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 274/45

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2009/769/ÜVJP,

19. oktoober 2009,

millega muudetakse nõukogu ühismeedet 2007/405/ÜVJP julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu politseimissiooni ja selle õigusalase kontaktüksuse kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (EUPOL RD Congo)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 12. juunil 2007 vastu ühismeetme 2007/405/ÜVJP julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu politseimissiooni ja selle õigusalase kontaktüksuse kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (EUPOL RD Congo) (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 12. juunil 2007 vastu ühismeetme 2007/405/ÜVJP julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu politseimissiooni ja selle õigusalase kontaktüksuse kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (EUPOL RD Congo) (1).

| (2) | Nõukogu võttis 23. juunil 2008 vastu ühismeetme 2008/485/ÜVJP, (2) millega muudetakse ühismeedet 2007/405/ÜVJP ja pikendatakse selle kehtivust kuni 30. juunini 2009. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 23. juunil 2008 vastu ühismeetme 2008/485/ÜVJP, (2) millega muudetakse ühismeedet 2007/405/ÜVJP ja pikendatakse selle kehtivust kuni 30. juunini 2009.

| (3) | Nõukogu võttis 15. juunil 2009 vastu ühismeetme 2009/466/ÜVJP, (3) millega muudetakse ühismeedet 2007/405/ÜVJP ja pikendatakse selle kehtivust kuni 30. juunini 2010. Ühismeetmes 2009/466/ÜVJP sätestati, et nõukogu kehtestab uue lähtesumma missiooniga seotud kulude katmiseks perioodil 1. novembrist 2009 kuni 30. juunini 2010. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 15. juunil 2009 vastu ühismeetme 2009/466/ÜVJP, (3) millega muudetakse ühismeedet 2007/405/ÜVJP ja pikendatakse selle kehtivust kuni 30. juunini 2010. Ühismeetmes 2009/466/ÜVJP sätestati, et nõukogu kehtestab uue lähtesumma missiooniga seotud kulude katmiseks perioodil 1. novembrist 2009 kuni 30. juunini 2010.

| (4) | Kongo Demokraatlikus Vabariigis, eriti riigi idaosas jätkuva seksuaalse vägivalla ja karistamatuse vastu võitlemiseks on vaja uusi ja suuremaid jõupingutusi. Sel eesmärgil tuleks ette näha, et missioonil kasutatakse seksuaalse vägivalla ja karistamatuse vastase võitluse tõhustamiseks spetsialiseerunud personali. |
| --- | --- |

(4)

Kongo Demokraatlikus Vabariigis, eriti riigi idaosas jätkuva seksuaalse vägivalla ja karistamatuse vastu võitlemiseks on vaja uusi ja suuremaid jõupingutusi. Sel eesmärgil tuleks ette näha, et missioonil kasutatakse seksuaalse vägivalla ja karistamatuse vastase võitluse tõhustamiseks spetsialiseerunud personali.

| (5) | Nimetatud missiooni volitusi rakendatakse julgeolekukontekstis, mis võib halveneda ja kahjustada EL lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) eesmärke, |
| --- | --- |

(5)

Nimetatud missiooni volitusi rakendatakse julgeolekukontekstis, mis võib halveneda ja kahjustada EL lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) eesmärke,

| (6) | Ühismeedet 2007/405/ÜVJP tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Ühismeedet 2007/405/ÜVJP tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Ühismeedet 2007/405/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Missioon toetab julgeolekusektori reformi politseivaldkonnas ja selle kohtusüsteemiga koostoimimist puudutavat osa. Tänu järelevalvele, juhendamisele ja nõustamisele ning pannes rõhku strateegilisele mõõtmele, EUPOL RD Congo:






  — | aitab kaasa Kongo Riikliku Politsei reformimisele ja ümberkorraldamisele, toetades elujõulise, professionaalse ja paljurahvuselise/integreeritud politseiteenistuse loomist, võttes arvesse lähipolitsei olulisust terves riigis. Kongo ametiasutused võtavad seejuures nimetatud protsessist täiel määral osa; |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Missioon toetab julgeolekusektori reformi politseivaldkonnas ja selle kohtusüsteemiga koostoimimist puudutavat osa. Tänu järelevalvele, juhendamisele ja nõustamisele ning pannes rõhku strateegilisele mõõtmele, EUPOL RD Congo:

—

aitab kaasa Kongo Riikliku Politsei reformimisele ja ümberkorraldamisele, toetades elujõulise, professionaalse ja paljurahvuselise/integreeritud politseiteenistuse loomist, võttes arvesse lähipolitsei olulisust terves riigis. Kongo ametiasutused võtavad seejuures nimetatud protsessist täiel määral osa;

| — | aitab parandada politsei ja kriminaalõigussüsteemi koostoimimist laiemas mõttes; |
| --- | --- |

—

aitab parandada politsei ja kriminaalõigussüsteemi koostoimimist laiemas mõttes;

| — | aitab tagada kõikide julgeolekusektori reformi valdkonnas tehtavate jõupingutuste järjepidevust terviklikult, sealhulgas toetades võitlust seksuaalse vägivalla ja karistamatuse vastu; |
| --- | --- |

—

aitab tagada kõikide julgeolekusektori reformi valdkonnas tehtavate jõupingutuste järjepidevust terviklikult, sealhulgas toetades võitlust seksuaalse vägivalla ja karistamatuse vastu;

| — | tegutseb tihedas koostöös EUSEC RD Congo ja komisjoni projektidega ning kooskõlas teiste rahvusvahelisel tasandil politseireformi ja kriminaalõiguse valdkonnas tehtavate jõupingutustega; |
| --- | --- |

—

tegutseb tihedas koostöös EUSEC RD Congo ja komisjoni projektidega ning kooskõlas teiste rahvusvahelisel tasandil politseireformi ja kriminaalõiguse valdkonnas tehtavate jõupingutustega;

| — | toetab Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosa rahuprotsessis politsei, sooliste, inimõiguste ning laste ja relvastatud konfliktidega seotud aspekte ning eelkõige rahuprotsessi sidumist Kongo Riikliku Politsei reformiprotsessiga.” |
| --- | --- |

—

toetab Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosa rahuprotsessis politsei, sooliste, inimõiguste ning laste ja relvastatud konfliktidega seotud aspekte ning eelkõige rahuprotsessi sidumist Kongo Riikliku Politsei reformiprotsessiga.”

| 2. | Artikli 2 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Missioonil on projektide kindlaksmääramiseks ja rakendamiseks projektiüksus. Missioon nõustab liikmesriike ja kolmandaid riike ning koordineerib ja hõlbustab nende vastutusel nende projektide rakendamist missioonile olulistes valdkondades ja oma eesmärkide toetuseks.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 2 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Missioonil on projektide kindlaksmääramiseks ja rakendamiseks projektiüksus. Missioon nõustab liikmesriike ja kolmandaid riike ning koordineerib ja hõlbustab nende vastutusel nende projektide rakendamist missioonile olulistes valdkondades ja oma eesmärkide toetuseks.”

| 3. | Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Missioon on alaliselt esindatud Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas Gomas ja Bukavus, et pakkuda abi ja teadmisi stabiliseerimisprotsessis Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas. Gomas ja Bukavus kasutatakse täiendavat, eeluurimisele (sealhulgas seksuaalse vägivalla vastasele võitlusele) spetsialiseerunud personali, kuid nende tegutsemispiirkonnaks on kogu Kongo Demokraatliku Vabariigi territoorium ja nende töökoht võib muutuda vastavalt kohaliku olukorra ja julgeolekutingimuste muutumisele. Nad on operatsioonide eest vastutava missiooni asejuhi otseses alluvuses.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Missioon on alaliselt esindatud Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas Gomas ja Bukavus, et pakkuda abi ja teadmisi stabiliseerimisprotsessis Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas. Gomas ja Bukavus kasutatakse täiendavat, eeluurimisele (sealhulgas seksuaalse vägivalla vastasele võitlusele) spetsialiseerunud personali, kuid nende tegutsemispiirkonnaks on kogu Kongo Demokraatliku Vabariigi territoorium ja nende töökoht võib muutuda vastavalt kohaliku olukorra ja julgeolekutingimuste muutumisele. Nad on operatsioonide eest vastutava missiooni asejuhi otseses alluvuses.”

| 4. | Artikli 3 lõikesse 3 lisatakse järgmine punkt:






  „g) | eeluurimise, sealhulgas seksuaalse vägivalla vastase võitluse eksperdid.” |
| --- | --- | --- |

4.

Artikli 3 lõikesse 3 lisatakse järgmine punkt:

„g)

eeluurimise, sealhulgas seksuaalse vägivalla vastase võitluse eksperdid.”

| 5. | Artikli 9 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Missiooniga seotud kulude katmiseks perioodil 1. novembrist 2009 kuni 30. juunini 2010 määratud lähtesumma on 5 150 000 eurot.” |
| --- | --- |

5.

Artikli 9 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Missiooniga seotud kulude katmiseks perioodil 1. novembrist 2009 kuni 30. juunini 2010 määratud lähtesumma on 5 150 000 eurot.”

Artikkel 2

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 19. oktoober 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

E. ERLANDSSON

---

(1)  ELT L 151, 13.6.2007, lk 46.

1

(2)  ELT L 164, 25.6.2008, lk 44.

2

(3)  ELT L 151, 16.6.2009, lk 40.

3

---