# Den Europæiske Unions L 311/2009

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2009.311.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 311 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 52. årgang26. november 2009 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2009.311.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 311

Dansk udgave

Retsforskrifter

52. årgang26. november 2009

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1134/2009 af 25. november 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1135/2009 af 25. november 2009 om særlige importbetingelser for visse produkter, der har oprindelse i eller er afsendt fra Kina, og om ophævelse af beslutning 2008/798/EF (
  1
  ) | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1136/2009 af 25. november 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 1126/2008 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår International Financial Reporting Standard (IFRS) 1 (
  1
  ) | 6 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1137/2009 af 25. november 2009 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Insalata di Lusia (BGB)) | 21 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1138/2009 af 25. november 2009 om godkendelse af væsentlige ændringer af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Bitto (BOB)) | 23 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

Kommissionens forordning (EF) nr. 1134/2009 af 25. november 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1135/2009 af 25. november 2009 om særlige importbetingelser for visse produkter, der har oprindelse i eller er afsendt fra Kina, og om ophævelse af beslutning 2008/798/EF (
  1
  )

1

3

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1136/2009 af 25. november 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 1126/2008 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår International Financial Reporting Standard (IFRS) 1 (
  1
  )

1

6

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1137/2009 af 25. november 2009 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Insalata di Lusia (BGB))

21

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1138/2009 af 25. november 2009 om godkendelse af væsentlige ændringer af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Bitto (BOB))

23

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/849/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 13. maj 2009 om foranstaltningerne C 20/07 (ex NN 31/07) iværksat af Spanien til fordel for Pickman
  (meddelt under nummer K(2009) 3541)

   (
  1
  ) | 25 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

2009/849/EF

*

Kommissionens beslutning af 13. maj 2009 om foranstaltningerne C 20/07 (ex NN 31/07) iværksat af Spanien til fordel for Pickman
  (meddelt under nummer K(2009) 3541)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2009) 3541)

1

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 311/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1134/2009

af 25. november 2009

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtning:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 26. november 2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. november 2009.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 33,9 |
| MK | 37,7 |
| TR | 61,4 |
| ZZ | 44,3 |
| 0707 00 05 | MA | 52,9 |
| TR | 77,9 |
| ZZ | 65,4 |
| 0709 90 70 | MA | 42,1 |
| TR | 117,5 |
| ZZ | 79,8 |
| 0805 20 10 | MA | 65,9 |
| ZZ | 65,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 48,6 |
| HR | 68,1 |
| MA | 68,9 |
| TR | 72,2 |
| ZZ | 64,5 |
| 0805 50 10 | AR | 64,7 |
| TR | 72,5 |
| ZA | 61,6 |
| ZZ | 66,3 |
| 0808 10 80 | AU | 177,7 |
| CN | 90,7 |
| MK | 20,3 |
| US | 97,5 |
| XS | 24,5 |
| ZA | 111,4 |
| ZZ | 87,0 |
| 0808 20 50 | CN | 50,4 |
| TR | 85,0 |
| US | 131,0 |
| ZZ | 88,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

33,9

MK

37,7

TR

61,4

ZZ

44,3

0707 00 05

MA

52,9

TR

77,9

ZZ

65,4

0709 90 70

MA

42,1

TR

117,5

ZZ

79,8

0805 20 10

MA

65,9

ZZ

65,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

48,6

HR

68,1

MA

68,9

TR

72,2

ZZ

64,5

0805 50 10

AR

64,7

TR

72,5

ZA

61,6

ZZ

66,3

0808 10 80

AU

177,7

CN

90,7

MK

20,3

US

97,5

XS

24,5

ZA

111,4

ZZ

87,0

0808 20 50

CN

50,4

TR

85,0

US

131,0

ZZ

88,8

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 311/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 311/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1135/2009

af 25. november 2009

om særlige importbetingelser for visse produkter, der har oprindelse i eller er afsendt fra Kina, og om ophævelse af beslutning 2008/798/EF

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (1), særlig artikel 53, stk. 1, litra b), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 53 i forordning (EF) nr. 178/2002 kan der vedtages relevante EF-beredskabsforanstaltninger vedrørende fødevarer og foder, der er importeret fra et tredjeland, for at beskytte menneskers sundhed, dyresundheden eller miljøet, hvis denne risiko ikke kan styres på tilfredsstillende vis ved hjælp af de foranstaltninger, der træffes af medlemsstaterne hver for sig. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 53 i forordning (EF) nr. 178/2002 kan der vedtages relevante EF-beredskabsforanstaltninger vedrørende fødevarer og foder, der er importeret fra et tredjeland, for at beskytte menneskers sundhed, dyresundheden eller miljøet, hvis denne risiko ikke kan styres på tilfredsstillende vis ved hjælp af de foranstaltninger, der træffes af medlemsstaterne hver for sig.

| (2) | Kommissionen blev i september 2008 gjort opmærksom på, at der var konstateret højt indhold af melamin i modermælkserstatning og andre mejeriprodukter i Kina. For at imødegå den sundhedsrisiko, som eksponering for et højt melaminindhold i foder- og fødevareprodukter kan medføre, indeholder Kommissionens beslutning 2008/798/EF af 14. oktober 2008 om særlige importbetingelser for produkter, der indeholder mælk eller mejeriprodukter, og som har oprindelse i eller er afsendt fra Kina, og om ophævelse af beslutning 2008/757/EF (2) et forbud mod import til Fællesskabet af produkter, der indeholder mælk, mejeriprodukter, soja eller sojaprodukter til spædbørn og småbørn til særlig ernæring og krav om, at medlemsstaterne foretager systematisk kontrol af alle sendinger, der har oprindelse i eller er afsendt fra Kina, af foder og fødevarer, der indeholder mælk, mejeriprodukter, soja eller sojaprodukter, og af ammoniumbicarbonat til brug i fødevarer og foder. I nævnte beslutning blev en grænse på 2,5 mg/kg anset for et passende niveau med henblik på at sondre mellem det uundgåelige baggrundsniveau for melamin og uacceptabel forfalskning. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen blev i september 2008 gjort opmærksom på, at der var konstateret højt indhold af melamin i modermælkserstatning og andre mejeriprodukter i Kina. For at imødegå den sundhedsrisiko, som eksponering for et højt melaminindhold i foder- og fødevareprodukter kan medføre, indeholder Kommissionens beslutning 2008/798/EF af 14. oktober 2008 om særlige importbetingelser for produkter, der indeholder mælk eller mejeriprodukter, og som har oprindelse i eller er afsendt fra Kina, og om ophævelse af beslutning 2008/757/EF (2) et forbud mod import til Fællesskabet af produkter, der indeholder mælk, mejeriprodukter, soja eller sojaprodukter til spædbørn og småbørn til særlig ernæring og krav om, at medlemsstaterne foretager systematisk kontrol af alle sendinger, der har oprindelse i eller er afsendt fra Kina, af foder og fødevarer, der indeholder mælk, mejeriprodukter, soja eller sojaprodukter, og af ammoniumbicarbonat til brug i fødevarer og foder. I nævnte beslutning blev en grænse på 2,5 mg/kg anset for et passende niveau med henblik på at sondre mellem det uundgåelige baggrundsniveau for melamin og uacceptabel forfalskning.

| (3) | Antallet af meddelelser i det hurtige varslingssystem for fødevarer og foder (RASFF), jf. artikel 2, stk. 4, i beslutning 2008/798/EF, vedrørende uacceptable melaminniveauer i de pågældende fødevarer og foderprodukter fra Kina er faldet markant siden januar 2009, og de kinesiske myndigheder har fremlagt garantier vedrørende kontrollen af melamin i sådanne produkter, der eksporteres til Fællesskabet. Foranstaltningerne fastsat ved beslutning 2008/798/EF bør derfor tages op til revision. |
| --- | --- |

(3)

Antallet af meddelelser i det hurtige varslingssystem for fødevarer og foder (RASFF), jf. artikel 2, stk. 4, i beslutning 2008/798/EF, vedrørende uacceptable melaminniveauer i de pågældende fødevarer og foderprodukter fra Kina er faldet markant siden januar 2009, og de kinesiske myndigheder har fremlagt garantier vedrørende kontrollen af melamin i sådanne produkter, der eksporteres til Fællesskabet. Foranstaltningerne fastsat ved beslutning 2008/798/EF bør derfor tages op til revision.

| (4) | Da produkter, der indeholder mælk, mejeriprodukter, soja eller sojaprodukter, og som er bestemt til spædbørn og småbørn til særlig ernæring, udgør spædbørns og småbørns vigtigste og i nogle tilfælde eneste ernæringskilde, bør import til Fællesskabet af sådanne produkter med oprindelse i Kina fortsat forbydes. Medlemsstaterne bør sikre, at sådanne produkter, der måtte findes på markedet, straks destrueres. |
| --- | --- |

(4)

Da produkter, der indeholder mælk, mejeriprodukter, soja eller sojaprodukter, og som er bestemt til spædbørn og småbørn til særlig ernæring, udgør spædbørns og småbørns vigtigste og i nogle tilfælde eneste ernæringskilde, bør import til Fællesskabet af sådanne produkter med oprindelse i Kina fortsat forbydes. Medlemsstaterne bør sikre, at sådanne produkter, der måtte findes på markedet, straks destrueres.

| (5) | Som følge af det markante fald i antallet af RASFF-meddelelser er det samtidig ikke længere nødvendigt at foretage systematisk kontrol af alle sendinger, der har oprindelse i eller er afsendt fra Kina, af foder og fødevarer, der indeholder mælk, mejeriprodukter, soja eller sojaprodukter, og af ammoniumbicarbonat til brug i fødevarer og foder, så den fysiske kontrol bør være mindre intensiv. Da grænsen på 2,5 mg/kg fortsat er et passende niveau med henblik på at sondre mellem det uundgåelige baggrundsniveau for melamin og uacceptabel forfalskning, bør produkter med et højere melaminindhold ikke komme ind i fødevare- og foderkæden, og de bør bortskaffes på en sikker måde. |
| --- | --- |

(5)

Som følge af det markante fald i antallet af RASFF-meddelelser er det samtidig ikke længere nødvendigt at foretage systematisk kontrol af alle sendinger, der har oprindelse i eller er afsendt fra Kina, af foder og fødevarer, der indeholder mælk, mejeriprodukter, soja eller sojaprodukter, og af ammoniumbicarbonat til brug i fødevarer og foder, så den fysiske kontrol bør være mindre intensiv. Da grænsen på 2,5 mg/kg fortsat er et passende niveau med henblik på at sondre mellem det uundgåelige baggrundsniveau for melamin og uacceptabel forfalskning, bør produkter med et højere melaminindhold ikke komme ind i fødevare- og foderkæden, og de bør bortskaffes på en sikker måde.

| (6) | Beslutning 2008/798/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. På grund af ændringsbestemmelsernes karakter bør nævnte beslutning afløses af en forordning, som senere kan tages op til revision på basis af resultaterne af medlemsstaternes kontrol. |
| --- | --- |

(6)

Beslutning 2008/798/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. På grund af ændringsbestemmelsernes karakter bør nævnte beslutning afløses af en forordning, som senere kan tages op til revision på basis af resultaterne af medlemsstaternes kontrol.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I denne forordning forstås ved »Kina« Folkerepublikken Kina.

Artikel 2

Importforbud

1.   Import til Fællesskabet af produkter, der indeholder mælk, mejeriprodukter, soja eller sojaprodukter til spædbørn og småbørn til særlig ernæring, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/39/EF af 6. maj 2009 om fødevarer bestemt til særlig ernæring (3), og som har oprindelse i eller er afsendt fra Kina, forbydes.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at sådanne produkter, der måtte findes på markedet, straks trækkes tilbage og destrueres.

Artikel 3

Forhåndsmeddelelse

Foder- og fødevarevirksomhedslederne eller deres repræsentanter giver kontrolstedet omhandlet i artikel 4, stk. 3, forhåndsmeddelelse om forventet ankomstdag og -tidspunkt for alle sendinger med oprindelse i eller afsendt fra Kina af ammoniumbicarbonat til brug i fødevarer og foder og af foder og fødevarer, der indeholder mælk, mejeriprodukter, soja eller sojaprodukter.

Artikel 4

Kontrolforanstaltninger

1.   Medlemsstaternes kompetente myndigheder gennemfører dokumentkontrol, identitetskontrol og fysisk kontrol, herunder laboratorieanalyse, af alle sendinger ikke omhandlet i artikel 2, stk. 1, der har oprindelse i eller er afsendt fra Kina, og som importeres til Fællesskabet, af ammoniumbicarbonat til brug i fødevarer og foder og af foder og fødevarer, der indeholder mælk, mejeriprodukter, soja eller sojaprodukter.

Der foretages identitetskontrol og fysisk kontrol, herunder prøveudtagning og analyse til kontrol af melaminforekomst, af ca. 20 % af sendingerne.

Medlemsstaterne kan foretage stikprøvebaseret fysisk kontrol af andre foder- og fødevareprodukter med et højt proteinindhold, som har oprindelse i Kina, og som agtes importeret til Fællesskabet.

Fysisk kontrol omhandlet i dette stykke skal især have til formål at fastslå det eventuelle indhold af melamin i produktet. Sendingerne holdes under offentlig kontrol, indtil resultaterne af laboratorieanalysen foreligger.

2.   Produkter, som ved kontrol i henhold til stk. 1 konstateres at indeholde mere end 2,5 mg melamin pr. kg produkt, må ikke komme ind i fødevare- og foderkæden og skal bortskaffes på en sikker måde.

3.   Kontrollen omhandlet i stk. 1 foretages på kontrolsteder, som medlemsstaterne har udpeget specifikt til dette formål.

Medlemsstaterne offentliggør listen over kontrolsteder og meddeler den til Kommissionen.

4.   Overgangen til fri omsætning er betinget af, at foderstof- og fødevarevirksomhedslederen eller dennes repræsentant forelægger toldmyndighederne dokumentation for, at de offentlige kontroller, jf. stk. 1, er udført, og der foreligger gunstige resultater af en eventuel fysisk kontrol.

Artikel 5

Rapporter

Medlemsstaterne sender hver tredje måned Kommissionen en rapport om alle analyseresultater af kontrollerne omhandlet i artikel 4, stk. 1. Rapporterne indsendes i den måned, der følger efter hvert kvartal.

Artikel 6

Udgifter

Alle udgifter til offentlig kontrol, jf. artikel 4, stk. 1, herunder prøveudtagning, analyse, opbevaring og foranstaltninger truffet som følge af manglende overholdelse af reglerne, afholdes af foderstof- og fødevarevirksomhedslederen.

Artikel 7

Ophævelse

Kommissionens beslutning 2008/798/EF ophæves.

Henvisninger til den ophævede beslutning betragtes som henvisninger til denne forordning.

Artikel 8

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra ikrafttrædelsesdatoen.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. november 2009.

På Kommissionens vegne

Androulla VASSILIOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 273 af 15.10.2008, s. 18.

2

(3)  EUT L 124 af 20.5.2009, s. 21.

3

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 311/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 311/6

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1136/2009

af 25. november 2009

om ændring af forordning (EF) nr. 1126/2008 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår International Financial Reporting Standard (IFRS) 1

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder (1), særlig artikel 3, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1126/2008 (2) blev der vedtaget visse internationale standarder og fortolkningsbidrag, der eksisterede pr. 15. oktober 2008. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1126/2008 (2) blev der vedtaget visse internationale standarder og fortolkningsbidrag, der eksisterede pr. 15. oktober 2008.

| (2) | Den 27. november 2008 offentliggjorde International Accounting Standards Board (IASB) IFRS 1, Førstegangsanvendelse af IFRS (herefter benævnt »den omarbejdede IFRS 1«). Den omarbejdede IFRS 1 erstatter den nugældende IFRS 1 for at gøre det nemmere at anvende og ændre IFRS 1 i fremtiden. I den omarbejdede IFRS 1 er der fjernet visse forældede overgangsretningslinjer, og der er foretaget mindre ændringer af ordlyden. De nugældende krav er ikke ændret. |
| --- | --- |

(2)

Den 27. november 2008 offentliggjorde International Accounting Standards Board (IASB) IFRS 1, Førstegangsanvendelse af IFRS (herefter benævnt »den omarbejdede IFRS 1«). Den omarbejdede IFRS 1 erstatter den nugældende IFRS 1 for at gøre det nemmere at anvende og ændre IFRS 1 i fremtiden. I den omarbejdede IFRS 1 er der fjernet visse forældede overgangsretningslinjer, og der er foretaget mindre ændringer af ordlyden. De nugældende krav er ikke ændret.

| (3) | Høringen af Den Tekniske Ekspertgruppe (TEG) under European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) bekræfter, at den omarbejdede IFRS 1 opfylder de tekniske kriterier for vedtagelse som omhandlet i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1606/2002. I overensstemmelse med Kommissionens afgørelse 2006/505/EF af 14. juli 2006 om oprettelse af en undersøgelsesgruppe for rådgivning om regnskabsstandarder, som skal rådgive Kommissionen om objektiviteten og neutraliteten af udtalelser fra European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) (3), behandlede undersøgelsesgruppen for rådgivning om regnskabsstandarder EFRAG's udtalelse om godkendelse og meddelte Kommissionen, at den var afbalanceret og objektiv. |
| --- | --- |

(3)

Høringen af Den Tekniske Ekspertgruppe (TEG) under European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) bekræfter, at den omarbejdede IFRS 1 opfylder de tekniske kriterier for vedtagelse som omhandlet i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1606/2002. I overensstemmelse med Kommissionens afgørelse 2006/505/EF af 14. juli 2006 om oprettelse af en undersøgelsesgruppe for rådgivning om regnskabsstandarder, som skal rådgive Kommissionen om objektiviteten og neutraliteten af udtalelser fra European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) (3), behandlede undersøgelsesgruppen for rådgivning om regnskabsstandarder EFRAG's udtalelse om godkendelse og meddelte Kommissionen, at den var afbalanceret og objektiv.

| (4) | Forordning (EF) nr. 1126/2008 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EF) nr. 1126/2008 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Regnskabskontroludvalget — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Regnskabskontroludvalget —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I bilaget til forordning (EF) nr. 1126/2008 erstattes IFRS 1, Førstegangsanvendelse af IFRS af IFRS 1, Førstegangsanvendelse af IFRS (omarbejdet i 2008) som angivet i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Virksomhederne anvender IFRS 1 som angivet i bilaget til denne forordning senest fra den dato, der indleder deres første regnskabsår efter den 31. december 2009.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. november 2009.

På Kommissionens vegne

Charlie McCREEVY

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 243 af 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 320 af 29.11.2008, s. 1.

2

(3)  EUT L 199 af 21.7.2006, s. 33.

3

---

BILAG

INTERNATIONALE REGNSKABSSTANDARDER

| IFRS 1 | Førstegangsanvendelse af IFRS |
| --- | --- |

IFRS 1

Førstegangsanvendelse af IFRS

»Kopiering tilladt inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Alle eksisterende rettigheder forbeholdes uden for EØS med undtagelse af retten til at kopiere til personlig brug eller anden form for »fair dealing«. Yderligere oplysninger fås hos IASB på internetadressen www.iasb.org«

IFRS 1

Førstegangsanvendelse af IFRS

FORMÅL

| 1 | Formålet med denne IFRS er at sikre, at en virksomheds første IFRS-årsregnskab samt delårsregnskabet for den del af perioden, som dækkes af årsregnskabet, indeholder oplysninger af høj kvalitet, som:






  (a) | er gennemsigtige for regnskabsbrugere og sammenlignelige over alle præsenterede perioder |
| --- | --- | --- |

1

Formålet med denne IFRS er at sikre, at en virksomheds første IFRS-årsregnskab samt delårsregnskabet for den del af perioden, som dækkes af årsregnskabet, indeholder oplysninger af høj kvalitet, som:

(a)

er gennemsigtige for regnskabsbrugere og sammenlignelige over alle præsenterede perioder

| (b) | giver et passende afsæt for den regnskabsmæssige behandling i overensstemmelse med IFRS-standarderne og |
| --- | --- |

(b)

giver et passende afsæt for den regnskabsmæssige behandling i overensstemmelse med IFRS-standarderne og

| (c) | kan tilvejebringes, uden at omkostningerne derved overstiger fordelene. |
| --- | --- |

(c)

kan tilvejebringes, uden at omkostningerne derved overstiger fordelene.

ANVENDELSESOMRÅDE

| 2 | Virksomheden skal anvende denne standard i:






  (a) | sit første IFRS-årsregnskab og |
| --- | --- | --- |

2

Virksomheden skal anvende denne standard i:

(a)

sit første IFRS-årsregnskab og

| (b) | eventuelle delårsregnskaber, som virksomheden fremlægger i overensstemmelse med IAS 34 Præsentation af delårsregnskaber for så vidt angår den del af perioden, som dækkes af det første IFRS-årsregnskab. |
| --- | --- |

(b)

eventuelle delårsregnskaber, som virksomheden fremlægger i overensstemmelse med IAS 34 Præsentation af delårsregnskaber for så vidt angår den del af perioden, som dækkes af det første IFRS-årsregnskab.

| 3 | En virksomheds første IFRS-årsregnskab er det første årsregnskab, hvor virksomheden anvender IFRS ved at afgive en udtrykkelig og uforbeholden erklæring i årsregnskabet om, at årsregnskabet er aflagt i overensstemmelse med IFRS. Årsregnskaber aflagt i overensstemmelse med IFRS er virksomhedens første IFRS-årsregnskab, hvis virksomheden eksempelvis:






  (a) | aflagde sit seneste tidligere årsregnskab:






  (i) | i overensstemmelse med nationale krav, som ikke var i overensstemmelse med IFRS i alle henseender |
| --- | --- | --- | --- |

3

En virksomheds første IFRS-årsregnskab er det første årsregnskab, hvor virksomheden anvender IFRS ved at afgive en udtrykkelig og uforbeholden erklæring i årsregnskabet om, at årsregnskabet er aflagt i overensstemmelse med IFRS. Årsregnskaber aflagt i overensstemmelse med IFRS er virksomhedens første IFRS-årsregnskab, hvis virksomheden eksempelvis:

(a)

aflagde sit seneste tidligere årsregnskab:

(i)

i overensstemmelse med nationale krav, som ikke var i overensstemmelse med IFRS i alle henseender

| (ii) | i overensstemmelse med IFRS i alle henseender, bortset fra, at årsregnskabet ikke indeholdt en udtrykkelig og uforbeholden erklæring om, at det var i overensstemmelse med IFRS |
| --- | --- |

(ii)

i overensstemmelse med IFRS i alle henseender, bortset fra, at årsregnskabet ikke indeholdt en udtrykkelig og uforbeholden erklæring om, at det var i overensstemmelse med IFRS

| (iii) | med en udtrykkelig erklæring om, at det var i overensstemmelse med visse, men ikke alle IFRS-standarder |
| --- | --- |

(iii)

med en udtrykkelig erklæring om, at det var i overensstemmelse med visse, men ikke alle IFRS-standarder

| (iv) | i overensstemmelse med nationale krav, som ikke var i overensstemmelse med IFRS, hvor enkelte IFRS-standarder blev anvendt til at redegøre for poster, for hvilke der ikke eksisterede nationale krav, eller |
| --- | --- |

(iv)

i overensstemmelse med nationale krav, som ikke var i overensstemmelse med IFRS, hvor enkelte IFRS-standarder blev anvendt til at redegøre for poster, for hvilke der ikke eksisterede nationale krav, eller

| (v) | i overensstemmelse med nationale krav med en afstemning af visse beløb i forhold til de beløb, som fastsættes i overensstemmelse med IFRS |
| --- | --- |

(v)

i overensstemmelse med nationale krav med en afstemning af visse beløb i forhold til de beløb, som fastsættes i overensstemmelse med IFRS

| (b) | udarbejdede årsregnskabet i overensstemmelse med IFRS udelukkende til internt brug uden at gøre årsregnskabet tilgængeligt for virksomhedens ejere eller andre eksterne regnskabsbrugere |
| --- | --- |

(b)

udarbejdede årsregnskabet i overensstemmelse med IFRS udelukkende til internt brug uden at gøre årsregnskabet tilgængeligt for virksomhedens ejere eller andre eksterne regnskabsbrugere

| (c) | udarbejdede en samlet regnskabsaflæggelse i overensstemmelse med IFRS af konsolideringsmæssige hensyn uden at udarbejde et fuldstændigt årsregnskab som defineret i IAS 1 Præsentation af årsregnskaber (ajourført 2007), eller |
| --- | --- |

(c)

udarbejdede en samlet regnskabsaflæggelse i overensstemmelse med IFRS af konsolideringsmæssige hensyn uden at udarbejde et fuldstændigt årsregnskab som defineret i IAS 1 Præsentation af årsregnskaber (ajourført 2007), eller

| (d) | ikke aflagde årsregnskab for tidligere perioder. |
| --- | --- |

(d)

ikke aflagde årsregnskab for tidligere perioder.

| 4 | Denne IFRS er gældende, når en virksomhed begynder at anvende IFRS for første gang. Den er f.eks. ikke gældende, når en virksomhed:






  (a) | ophører med at aflægge årsregnskab i overensstemmelse med nationale krav, hvor virksomheden tidligere har aflagt årsregnskabet sammen med et andet årsregnskab, som indeholdt en udtrykkelig og uforbeholden erklæring om overensstemmelse med IFRS |
| --- | --- | --- |

4

Denne IFRS er gældende, når en virksomhed begynder at anvende IFRS for første gang. Den er f.eks. ikke gældende, når en virksomhed:

(a)

ophører med at aflægge årsregnskab i overensstemmelse med nationale krav, hvor virksomheden tidligere har aflagt årsregnskabet sammen med et andet årsregnskab, som indeholdt en udtrykkelig og uforbeholden erklæring om overensstemmelse med IFRS

| (b) | aflagde sidste års årsregnskab i overensstemmelse med nationale krav, og dette årsregnskab indeholdt en udtrykkelig og uforbeholden erklæring om overensstemmelse med IFRS, eller |
| --- | --- |

(b)

aflagde sidste års årsregnskab i overensstemmelse med nationale krav, og dette årsregnskab indeholdt en udtrykkelig og uforbeholden erklæring om overensstemmelse med IFRS, eller

| (c) | aflagde sidste års årsregnskab med en udtrykkelig og uforbeholden erklæring om, at årsregnskabet var i overensstemmelse med IFRS på trods af en revisionspåtegning med forbehold, for så vidt angik dette årsregnskab. |
| --- | --- |

(c)

aflagde sidste års årsregnskab med en udtrykkelig og uforbeholden erklæring om, at årsregnskabet var i overensstemmelse med IFRS på trods af en revisionspåtegning med forbehold, for så vidt angik dette årsregnskab.

| 5 | Denne IFRS gælder ikke for ændringer i anvendt regnskabspraksis, som foretages af en virksomhed, der allerede anvender IFRS. Sådanne ændringer vedrører:






  (a) | krav om ændringer i anvendt regnskabspraksis i IAS 8 Anvendt regnskabspraksis, ændringer i regnskabsmæssige skøn og fejl og |
| --- | --- | --- |

5

Denne IFRS gælder ikke for ændringer i anvendt regnskabspraksis, som foretages af en virksomhed, der allerede anvender IFRS. Sådanne ændringer vedrører:

(a)

krav om ændringer i anvendt regnskabspraksis i IAS 8 Anvendt regnskabspraksis, ændringer i regnskabsmæssige skøn og fejl og

| (b) | særlige overgangskrav i andre IFRS-standarder. |
| --- | --- |

(b)

særlige overgangskrav i andre IFRS-standarder.

INDREGNING OG MÅLING

IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling

| 6 | En virksomhed skal udarbejde og præsentere en IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling på tidspunktet for overgangen til IFRS. Den danner udgangspunkt for den regnskabsmæssige behandling i overensstemmelse med IFRS. |
| --- | --- |

6

En virksomhed skal udarbejde og præsentere en IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling på tidspunktet for overgangen til IFRS. Den danner udgangspunkt for den regnskabsmæssige behandling i overensstemmelse med IFRS.

Regnskabspraksis

| 7 | Virksomheder skal anvende samme regnskabspraksis i IFRS-åbningsopgørelsen af finansiel stilling og for alle perioder, som præsenteres i det første IFRS-årsregnskab. Den anvendte regnskabspraksis skal være i overensstemmelse med alle IFRS-standarder, som er gældende ved afslutningen af virksomhedens første IFRS-regnskabsår, undtagen som angivet i afsnit 13–19 og Appendiks B–E. |
| --- | --- |

7

| 8 | En virksomhed må ikke anvende forskellige udgaver af IFRS-standarder, som har været gældende på tidligere tidspunkter. En virksomhed kan anvende en ny IFRS, som endnu ikke er obligatorisk, hvis tidligere anvendelse tillades.


  Eksempel: Konsekvent anvendelse af den seneste udgave af IFRS-standarderne



  Baggrund

  Virksomhed A’s første IFRS-regnskabsår afsluttes 31. december 20X5. Virksomhed A beslutter, at sammenligningstal kun præsenteres for et enkelt år i dette årsregnskab (se afsnit 21). Derfor sker virksomhedens overgang til IFRS ved regnskabsårets begyndelse den 1. januar 20X4 (eller tilsvarende ved regnskabsårets slutning den 31. december 20X3). Virksomhed A præsenterede sit årsregnskab i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper årligt pr. den 31. december hvert år frem til og med 31. december 20X4.

  Anvendelse af krav

  Det kræves, at virksomhed A anvender de IFRS-standarder, som er gældende for regnskabsår, der slutter 31. december 20X5, når den:






  (a) | udarbejder og præsenterer sin IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling pr. 1. januar 20X4, og |
| --- | --- | --- |

8

En virksomhed må ikke anvende forskellige udgaver af IFRS-standarder, som har været gældende på tidligere tidspunkter. En virksomhed kan anvende en ny IFRS, som endnu ikke er obligatorisk, hvis tidligere anvendelse tillades.

Eksempel: Konsekvent anvendelse af den seneste udgave af IFRS-standarderne

Baggrund

Virksomhed A’s første IFRS-regnskabsår afsluttes 31. december 20X5. Virksomhed A beslutter, at sammenligningstal kun præsenteres for et enkelt år i dette årsregnskab (se afsnit 21). Derfor sker virksomhedens overgang til IFRS ved regnskabsårets begyndelse den 1. januar 20X4 (eller tilsvarende ved regnskabsårets slutning den 31. december 20X3). Virksomhed A præsenterede sit årsregnskab i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper årligt pr. den 31. december hvert år frem til og med 31. december 20X4.

Anvendelse af krav

Det kræves, at virksomhed A anvender de IFRS-standarder, som er gældende for regnskabsår, der slutter 31. december 20X5, når den:

(a)

udarbejder og præsenterer sin IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling pr. 1. januar 20X4, og

| (b) | udarbejder og præsenterer sin opgørelse af finansiel stilling for 31. december 20X5 (herunder sammenligningstal for 20X4), totalindkomstopgørelse, egenkapitalopgørelse og opgørelse af pengestrømme for regnskabsåret 20X5 (herunder sammenligningstal for 20X4) og andre oplysninger (herunder sammenligningstal for 20X4). |
| --- | --- |

(b)

udarbejder og præsenterer sin opgørelse af finansiel stilling for 31. december 20X5 (herunder sammenligningstal for 20X4), totalindkomstopgørelse, egenkapitalopgørelse og opgørelse af pengestrømme for regnskabsåret 20X5 (herunder sammenligningstal for 20X4) og andre oplysninger (herunder sammenligningstal for 20X4).

Hvis en ny IFRS-standard endnu ikke er obligatorisk, men tillader tidligere anvendelse, er det tilladt, men ikke påkrævet, for virksomhed A at anvende den pågældende IFRS-standard i det første IFRS-årsregnskab.

| 9 | Overgangsbestemmelserne i de øvrige IFRS-standarder finder anvendelse på ændringer i anvendt regnskabspraksis, som foretages af en virksomhed, der allerede anvender IFRS-standarderne. De finder ikke anvendelse på overgangen til IFRS-standarderne for virksomheder, som anvender IFRS for første gang, jf. dog Appendiks B–E. |
| --- | --- |

9

Overgangsbestemmelserne i de øvrige IFRS-standarder finder anvendelse på ændringer i anvendt regnskabspraksis, som foretages af en virksomhed, der allerede anvender IFRS-standarderne. De finder ikke anvendelse på overgangen til IFRS-standarderne for virksomheder, som anvender IFRS for første gang, jf. dog Appendiks B–E.

| 10 | En virksomhed skal, jf. dog afsnit 13–19 og Appendiks B–E, i sin IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling:






  (a) | indregne alle aktiver og forpligtelser, som kræves indregnet i henhold til IFRS, |
| --- | --- | --- |

10

En virksomhed skal, jf. dog afsnit 13–19 og Appendiks B–E, i sin IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling:

(a)

indregne alle aktiver og forpligtelser, som kræves indregnet i henhold til IFRS,

| (b) | ikke indregne poster som aktiver eller forpligtelser, hvis IFRS ikke tillader en sådan indregning, |
| --- | --- |

(b)

ikke indregne poster som aktiver eller forpligtelser, hvis IFRS ikke tillader en sådan indregning,

| (c) | omklassificere poster, som er indregnet i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper som én type aktiv, forpligtelse eller egenkapitalelement, men som er en anden type aktiv, forpligtelse eller egenkapitalelement i overensstemmelse med IFRS, og |
| --- | --- |

(c)

omklassificere poster, som er indregnet i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper som én type aktiv, forpligtelse eller egenkapitalelement, men som er en anden type aktiv, forpligtelse eller egenkapitalelement i overensstemmelse med IFRS, og

| (d) | anvende IFRS til måling af alle indregnede aktiver og forpligtelser. |
| --- | --- |

(d)

anvende IFRS til måling af alle indregnede aktiver og forpligtelser.

| 11 | Den regnskabspraksis, som en virksomhed anvender i sin IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling, kan være forskellig fra den, som virksomheden anvendte på samme dato ved anvendelse af de tidligere regnskabsprincipper. De reguleringer, der er en følge heraf, skyldes begivenheder og transaktioner, der ligger forud for tidspunktet for overgangen til IFRS. Derfor skal en virksomhed indregne disse reguleringer direkte i det overførte resultat (eller, hvis dette er relevant, en anden egenkapitalkategori) på tidspunktet for overgangen til IFRS. |
| --- | --- |

11

Den regnskabspraksis, som en virksomhed anvender i sin IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling, kan være forskellig fra den, som virksomheden anvendte på samme dato ved anvendelse af de tidligere regnskabsprincipper. De reguleringer, der er en følge heraf, skyldes begivenheder og transaktioner, der ligger forud for tidspunktet for overgangen til IFRS. Derfor skal en virksomhed indregne disse reguleringer direkte i det overførte resultat (eller, hvis dette er relevant, en anden egenkapitalkategori) på tidspunktet for overgangen til IFRS.

| 12 | IFRS 1 indfører to kategorier af undtagelser fra princippet om, at en virksomheds IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling skal være i overensstemmelse med alle IFRS-regler:






  (a) | Appendiks B forbyder anvendelse med tilbagevirkende kraft af visse aspekter af andre standarder. |
| --- | --- | --- |

12

IFRS 1 indfører to kategorier af undtagelser fra princippet om, at en virksomheds IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling skal være i overensstemmelse med alle IFRS-regler:

(a)

Appendiks B forbyder anvendelse med tilbagevirkende kraft af visse aspekter af andre standarder.

| (b) | Appendiks C–E tillader undtagelser fra visse krav i andre IFRS-standarder. |
| --- | --- |

(b)

Appendiks C–E tillader undtagelser fra visse krav i andre IFRS-standarder.

Undtagelser fra anvendelsen med tilbagevirkende kraft af andre IFRS-standarder

| 13 | Denne standard forbyder anvendelse med tilbagevirkende kraft af visse aspekter af andre standarder. Disse undtagelser er beskrevet i afsnit 14–17 samt i Appendiks B. |
| --- | --- |

13

Denne standard forbyder anvendelse med tilbagevirkende kraft af visse aspekter af andre standarder. Disse undtagelser er beskrevet i afsnit 14–17 samt i Appendiks B.

Skøn

| 14 | En virksomheds skøn i overensstemmelse med IFRS på tidspunktet for overgangen til IFRS skal være i overensstemmelse med de skøn, som er foretaget for samme dato i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper (efter regulering af hensyn til eventuelle forskelle i anvendt regnskabspraksis), medmindre det objektivt kan dokumenteres, at disse skøn er forkerte. |
| --- | --- |

14

| 15 | En virksomhed kan modtage oplysninger efter tidspunktet for overgangen til IFRS om skøn, som den har foretaget i henhold til tidligere regnskabsprincipper. I overensstemmelse med afsnit 14 skal virksomheden behandle modtagelsen af disse oplysninger på samme måde som ikke-regulerende begivenheder efter regnskabsårets slutning i overensstemmelse med IAS 10 Begivenheder efter regnskabsårets slutning. Antages det f.eks., at datoen for en virksomheds overgang til IFRS er 1. januar 20X4, og at nye oplysninger den 15. juli 20X4 kræver en ændring af det estimat, som er foretaget i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper pr. 31. december 20X3, skal disse nye oplysninger ikke afspejles i virksomhedens IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling (medmindre skønnene kræver regulering af hensyn til eventuelle forskelle i anvendt regnskabspraksis, eller det objektivt kan dokumenteres, at skønnene er forkerte). Virksomheden skal i stedet vise de nye oplysninger i resultatet (eller eventuelt øvrig totalindkomst) for det år, der afsluttes 31. december 20X4. |
| --- | --- |

15

En virksomhed kan modtage oplysninger efter tidspunktet for overgangen til IFRS om skøn, som den har foretaget i henhold til tidligere regnskabsprincipper. I overensstemmelse med afsnit 14 skal virksomheden behandle modtagelsen af disse oplysninger på samme måde som ikke-regulerende begivenheder efter regnskabsårets slutning i overensstemmelse med IAS 10 Begivenheder efter regnskabsårets slutning. Antages det f.eks., at datoen for en virksomheds overgang til IFRS er 1. januar 20X4, og at nye oplysninger den 15. juli 20X4 kræver en ændring af det estimat, som er foretaget i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper pr. 31. december 20X3, skal disse nye oplysninger ikke afspejles i virksomhedens IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling (medmindre skønnene kræver regulering af hensyn til eventuelle forskelle i anvendt regnskabspraksis, eller det objektivt kan dokumenteres, at skønnene er forkerte). Virksomheden skal i stedet vise de nye oplysninger i resultatet (eller eventuelt øvrig totalindkomst) for det år, der afsluttes 31. december 20X4.

| 16 | Det kan være nødvendigt for en virksomhed at foretage skøn i overensstemmelse med IFRS på tidspunktet for overgangen til IFRS, som ikke var påkrævede på denne dato i henhold til de tidligere regnskabsprincipper. For at skabe konsekvens i forhold til IAS 10 skal disse skøn i overensstemmelse med IFRS afspejle de forhold, som eksisterede på tidspunktet for overgangen til IFRS. Navnlig gælder det, at skøn på tidspunktet for overgangen til IFRS af markedspriser, renter eller valutakurser skal afspejle markedsforholdene på den pågældende dato. |
| --- | --- |

16

Det kan være nødvendigt for en virksomhed at foretage skøn i overensstemmelse med IFRS på tidspunktet for overgangen til IFRS, som ikke var påkrævede på denne dato i henhold til de tidligere regnskabsprincipper. For at skabe konsekvens i forhold til IAS 10 skal disse skøn i overensstemmelse med IFRS afspejle de forhold, som eksisterede på tidspunktet for overgangen til IFRS. Navnlig gælder det, at skøn på tidspunktet for overgangen til IFRS af markedspriser, renter eller valutakurser skal afspejle markedsforholdene på den pågældende dato.

| 17 | Afsnit 14–16 gælder for IFRS-åbningsopgørelsen af finansiel stilling. De samme afsnit gælder også for en sammenlignelig periode, der præsenteres i virksomhedens første IFRS-årsregnskab. Her gælder det, at referencer til datoen for overgangen til IFRS erstattes med referencer til udløbet af den sammenlignelige periode. |
| --- | --- |

17

Afsnit 14–16 gælder for IFRS-åbningsopgørelsen af finansiel stilling. De samme afsnit gælder også for en sammenlignelig periode, der præsenteres i virksomhedens første IFRS-årsregnskab. Her gælder det, at referencer til datoen for overgangen til IFRS erstattes med referencer til udløbet af den sammenlignelige periode.

Undtagelse fra andre IFRS-standarder

| 18 | En virksomhed kan vælge at anvende en eller flere af de undtagelser, der er indeholdt i Appendiks C–E. En virksomhed må ikke anvende disse undtagelser ved analogi i forhold til andre poster. |
| --- | --- |

18

En virksomhed kan vælge at anvende en eller flere af de undtagelser, der er indeholdt i Appendiks C–E. En virksomhed må ikke anvende disse undtagelser ved analogi i forhold til andre poster.

| 19 | Visse af undtagelserne i Appendiks C–E vedrører dagsværdi. Ved opgørelsen af dagsværdi i overensstemmelse med denne standard skal virksomheden anvende definitionen på dagsværdi i Appendiks A og en eventuel mere konkret vejledning i andre IFRS-standarder vedrørende opgørelse af dagsværdi for de pågældende aktiver eller forpligtelser. Disse dagsværdier skal afspejle de forhold, som fandtes på den dato, de blev fastlagt for. |
| --- | --- |

19

Visse af undtagelserne i Appendiks C–E vedrører dagsværdi. Ved opgørelsen af dagsværdi i overensstemmelse med denne standard skal virksomheden anvende definitionen på dagsværdi i Appendiks A og en eventuel mere konkret vejledning i andre IFRS-standarder vedrørende opgørelse af dagsværdi for de pågældende aktiver eller forpligtelser. Disse dagsværdier skal afspejle de forhold, som fandtes på den dato, de blev fastlagt for.

PRÆSENTATION OG OPLYSNING

| 20 | Denne standard indeholder ikke undtagelser fra præsentations- og oplysningskravene i andre IFRS-standarder. |
| --- | --- |

20

Denne standard indeholder ikke undtagelser fra præsentations- og oplysningskravene i andre IFRS-standarder.

Sammenligningstal

| 21 | For at overholde IAS 1 skal en virksomheds første IFRS-årsregnskab indeholde mindst tre opgørelser af finansiel stilling, to totalindkomstopgørelser, to separate resultatopgørelser (hvis sådanne præsenteres), to opgørelser af pengestrømme og to egenkapitalopgørelser med tilhørende noter, herunder sammenligningstal. |
| --- | --- |

21

For at overholde IAS 1 skal en virksomheds første IFRS-årsregnskab indeholde mindst tre opgørelser af finansiel stilling, to totalindkomstopgørelser, to separate resultatopgørelser (hvis sådanne præsenteres), to opgørelser af pengestrømme og to egenkapitalopgørelser med tilhørende noter, herunder sammenligningstal.

Sammenligningstal og historiske sammendrag, der ikke udarbejdes i henhold til IFRS

| 22 | Nogle virksomheder præsenterer historiske sammendrag af udvalgte data for perioder, der ligger forud for den første periode, for hvilken virksomheden præsenterer fyldestgørende sammenligningstal i overensstemmelse med IFRS. Denne IFRS kræver ikke, at disse sammendrag er i overensstemmelse med kravene om indregning og måling i IFRS. Endvidere præsenterer visse virksomheder både de sammenligningstal, der kræves i overensstemmelse med virksomhedens tidligere regnskabsprincipper og de sammenligningstal, som kræves af IAS 1. I alle årsregnskaber, der indeholder historiske sammendrag eller sammenligningstal i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper, skal virksomheden:






  (a) | markere oplysninger udarbejdet i henhold til tidligere regnskabsprincipper på en klar og forståelig måde, så det fremgår, at de ikke er udarbejdet i overensstemmelse med IFRS, og |
| --- | --- | --- |

22

Nogle virksomheder præsenterer historiske sammendrag af udvalgte data for perioder, der ligger forud for den første periode, for hvilken virksomheden præsenterer fyldestgørende sammenligningstal i overensstemmelse med IFRS. Denne IFRS kræver ikke, at disse sammendrag er i overensstemmelse med kravene om indregning og måling i IFRS. Endvidere præsenterer visse virksomheder både de sammenligningstal, der kræves i overensstemmelse med virksomhedens tidligere regnskabsprincipper og de sammenligningstal, som kræves af IAS 1. I alle årsregnskaber, der indeholder historiske sammendrag eller sammenligningstal i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper, skal virksomheden:

(a)

markere oplysninger udarbejdet i henhold til tidligere regnskabsprincipper på en klar og forståelig måde, så det fremgår, at de ikke er udarbejdet i overensstemmelse med IFRS, og

| (b) | oplyse hvilke primære reguleringer, der skal foretages for at opnå overensstemmelse med IFRS. Det er ikke nødvendigt, at virksomheden sætter tal på disse reguleringer. |
| --- | --- |

(b)

oplyse hvilke primære reguleringer, der skal foretages for at opnå overensstemmelse med IFRS. Det er ikke nødvendigt, at virksomheden sætter tal på disse reguleringer.

Forklaring af overgangen til IFRS

| 23 | En virksomhed skal gøre rede for, hvordan overgangen fra de tidligere regnskabsprincipper til IFRS har påvirket virksomhedens finansielle stilling, indtjening og pengestrømme. |
| --- | --- |

23

Afstemninger

| 24 | For at opfylde kravene i afsnit 23 skal virksomhedens første IFRS-årsregnskab indeholde:






  (a) | afstemninger af den egenkapital, den har rapporteret i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper i forhold til egenkapitalen i overensstemmelse med IFRS for følgende to datoer:






  (i) | tidspunktet for overgangen til IFRS og |
| --- | --- | --- | --- |

24

For at opfylde kravene i afsnit 23 skal virksomhedens første IFRS-årsregnskab indeholde:

(a)

afstemninger af den egenkapital, den har rapporteret i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper i forhold til egenkapitalen i overensstemmelse med IFRS for følgende to datoer:

(i)

tidspunktet for overgangen til IFRS og

| (ii) | afslutningen af den sidste periode, som præsenteres i virksomhedens seneste årsregnskab aflagt i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper |
| --- | --- |

(ii)

afslutningen af den sidste periode, som præsenteres i virksomhedens seneste årsregnskab aflagt i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper

| (b) | en afstemning til den samlede totalindkomst i overensstemmelse med IFRS for den sidste periode i virksomhedens seneste årsregnskab. Udgangspunktet for denne afstemning skal være den samlede totalindkomst i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper for den samme periode eller, hvis virksomheden ikke aflagde en sådan samlet opgørelse, resultatet i henhold til de tidligere regnskabsprincipper. |
| --- | --- |

(b)

en afstemning til den samlede totalindkomst i overensstemmelse med IFRS for den sidste periode i virksomhedens seneste årsregnskab. Udgangspunktet for denne afstemning skal være den samlede totalindkomst i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper for den samme periode eller, hvis virksomheden ikke aflagde en sådan samlet opgørelse, resultatet i henhold til de tidligere regnskabsprincipper.

| (c) | i det omfang virksomheden indregnede eller tilbageførte tab ved værdiforringelse for første gang ved udarbejdelsen af sin IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling, de oplysninger, som ville være påkrævet i henhold til IAS 36 Værdiforringelse af aktiver, hvis virksomheden havde indregnet disse tab ved værdiforringelse eller tilbageførsler i den periode, som indledtes med datoen for overgangen til IFRS. |
| --- | --- |

(c)

i det omfang virksomheden indregnede eller tilbageførte tab ved værdiforringelse for første gang ved udarbejdelsen af sin IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling, de oplysninger, som ville være påkrævet i henhold til IAS 36 Værdiforringelse af aktiver, hvis virksomheden havde indregnet disse tab ved værdiforringelse eller tilbageførsler i den periode, som indledtes med datoen for overgangen til IFRS.

| 25 | De nødvendige afstemninger i medfør af afsnit 24 a) og b) skal være tilstrækkeligt detaljerede til at give regnskabsbrugerne en forståelse af de væsentlige reguleringer af opgørelsen af finansiel stilling og totalindkomstopgørelsen. Hvis en virksomhed har præsenteret en opgørelse af pengestrømme i henhold til tidligere regnskabsprincipper, skal den ligeledes gøre rede for de væsentligste reguleringer i opgørelsen af pengestrømme. |
| --- | --- |

25

De nødvendige afstemninger i medfør af afsnit 24 a) og b) skal være tilstrækkeligt detaljerede til at give regnskabsbrugerne en forståelse af de væsentlige reguleringer af opgørelsen af finansiel stilling og totalindkomstopgørelsen. Hvis en virksomhed har præsenteret en opgørelse af pengestrømme i henhold til tidligere regnskabsprincipper, skal den ligeledes gøre rede for de væsentligste reguleringer i opgørelsen af pengestrømme.

| 26 | Hvis en virksomhed bliver opmærksom på fejl begået i henhold til de tidligere regnskabsprincipper, skal de afstemninger, som kræves i afsnit 24 a) og b), sondre mellem korrektion af disse fejl og ændringer i den anvendte regnskabspraksis. |
| --- | --- |

26

Hvis en virksomhed bliver opmærksom på fejl begået i henhold til de tidligere regnskabsprincipper, skal de afstemninger, som kræves i afsnit 24 a) og b), sondre mellem korrektion af disse fejl og ændringer i den anvendte regnskabspraksis.

| 27 | IAS 8 beskæftiger sig ikke med ændringer i anvendt regnskabspraksis, som optræder, når en virksomhed anvender IFRS for første gang. Derfor finder kravene i IAS 8 om oplysninger om ændringer i anvendt regnskabspraksis ikke anvendelse på virksomhedens første IFRS-årsregnskab. |
| --- | --- |

27

IAS 8 beskæftiger sig ikke med ændringer i anvendt regnskabspraksis, som optræder, når en virksomhed anvender IFRS for første gang. Derfor finder kravene i IAS 8 om oplysninger om ændringer i anvendt regnskabspraksis ikke anvendelse på virksomhedens første IFRS-årsregnskab.

| 28 | Hvis en virksomhed ikke har aflagt årsregnskab for tidligere perioder, skal det første IFRS-årsregnskab oplyse herom. |
| --- | --- |

28

Hvis en virksomhed ikke har aflagt årsregnskab for tidligere perioder, skal det første IFRS-årsregnskab oplyse herom.

Klassifikation af finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser

| 29 | Det er tilladt for virksomheden at klassificere tidligere indregnede finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser som finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser til dagsværdi gennem resultatet eller at klassificere finansielle aktiver som disponible for salg i overensstemmelse med afsnit D19. Virksomheden skal oplyse om dagsværdien af eventuelle finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, som er klassificeret til hver kategori, på tidspunktet for klassifikationen samt om klassifikationen og den regnskabsmæssige værdi i de tidligere årsregnskaber. |
| --- | --- |

29

Det er tilladt for virksomheden at klassificere tidligere indregnede finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser som finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser til dagsværdi gennem resultatet eller at klassificere finansielle aktiver som disponible for salg i overensstemmelse med afsnit D19. Virksomheden skal oplyse om dagsværdien af eventuelle finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, som er klassificeret til hver kategori, på tidspunktet for klassifikationen samt om klassifikationen og den regnskabsmæssige værdi i de tidligere årsregnskaber.

Anvendelse af dagsværdi som fastsat kostpris

| 30 | Hvis en virksomhed i sin IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling anvender dagsværdien som fastsat kostpris for et materielt anlægsaktiv, en investeringsejendom eller et immaterielt aktiv (se afsnit D5 og D7), skal virksomhedens første IFRS-årsregnskab oplyse følgende for hver regnskabspost i IFRS-åbningsopgørelsen af finansiel stilling:






  (a) | den beløbsmæssige størrelse af disse dagsværdier og |
| --- | --- | --- |

30

Hvis en virksomhed i sin IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling anvender dagsværdien som fastsat kostpris for et materielt anlægsaktiv, en investeringsejendom eller et immaterielt aktiv (se afsnit D5 og D7), skal virksomhedens første IFRS-årsregnskab oplyse følgende for hver regnskabspost i IFRS-åbningsopgørelsen af finansiel stilling:

(a)

den beløbsmæssige størrelse af disse dagsværdier og

| (b) | den samlede regulering af den regnskabsmæssige værdi, der er rapporteret i henhold til tidligere regnskabsprincipper. |
| --- | --- |

(b)

den samlede regulering af den regnskabsmæssige værdi, der er rapporteret i henhold til tidligere regnskabsprincipper.

Anvendelse af fastsat kostpris på investeringer i dattervirksomheder, fælles kontrollerede virksomheder og associerede virksomheder

| 31 | Ligeledes, såfremt en virksomhed i sin IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling anvender fastsat kostpris til måling af en investering i en dattervirksomhed, fælles kontrolleret virksomhed eller associeret virksomhed i sit separate årsregnskab (se afsnit D15), skal virksomheden i sit første separate IFRS-årsregnskab oplyse:






  (a) | den samlede fastsatte kostpris af de investeringer, for hvilke den fastsatte kostpris er den regnskabsmæssige værdi i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper, |
| --- | --- | --- |

31

Ligeledes, såfremt en virksomhed i sin IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling anvender fastsat kostpris til måling af en investering i en dattervirksomhed, fælles kontrolleret virksomhed eller associeret virksomhed i sit separate årsregnskab (se afsnit D15), skal virksomheden i sit første separate IFRS-årsregnskab oplyse:

(a)

den samlede fastsatte kostpris af de investeringer, for hvilke den fastsatte kostpris er den regnskabsmæssige værdi i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper,

| (b) | den samlede fastsatte kostpris af de investeringer, for hvilke den fastsatte kostpris er dagsværdien og |
| --- | --- |

(b)

den samlede fastsatte kostpris af de investeringer, for hvilke den fastsatte kostpris er dagsværdien og

| (c) | den samlede regulering af den regnskabsmæssige værdi, der er rapporteret i henhold til tidligere regnskabsprincipper. |
| --- | --- |

(c)

den samlede regulering af den regnskabsmæssige værdi, der er rapporteret i henhold til tidligere regnskabsprincipper.

Præsentation af delårsregnskab

| 32 | For at opfylde kravene i afsnit 23 skal virksomheden, hvis den præsenterer et delårsregnskab i overensstemmelse med IAS 34 for en del af den periode, som dækkes af det første IFRS-årsregnskab, opfylde følgende krav ud over de i IAS 34 nævnte:






  (a) | Hvert delårsregnskab skal, hvis virksomheden præsenterede et delårsregnskab for en sammenlignelig periode af det umiddelbart forudgående regnskabsår, indeholde:






  (i) | en afstemning af egenkapitalen i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper ved udgangen af den sammenlignelige delårsperiode i forhold til egenkapitalen i henhold til IFRS på samme dato, og |
| --- | --- | --- | --- |

32

For at opfylde kravene i afsnit 23 skal virksomheden, hvis den præsenterer et delårsregnskab i overensstemmelse med IAS 34 for en del af den periode, som dækkes af det første IFRS-årsregnskab, opfylde følgende krav ud over de i IAS 34 nævnte:

(a)

Hvert delårsregnskab skal, hvis virksomheden præsenterede et delårsregnskab for en sammenlignelig periode af det umiddelbart forudgående regnskabsår, indeholde:

(i)

en afstemning af egenkapitalen i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper ved udgangen af den sammenlignelige delårsperiode i forhold til egenkapitalen i henhold til IFRS på samme dato, og

| (ii) | en afstemning til den samlede totalindkomst i overensstemmelse med IFRS for den pågældende sammenlignelige delårsperiode (aktuel og år-til-dato). Udgangspunktet for denne afstemning skal være den samlede totalindkomst i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper for denne periode eller, hvis virksomheden ikke aflagde en sådan samlet opgørelse, resultatet i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper. |
| --- | --- |

(ii)

en afstemning til den samlede totalindkomst i overensstemmelse med IFRS for den pågældende sammenlignelige delårsperiode (aktuel og år-til-dato). Udgangspunktet for denne afstemning skal være den samlede totalindkomst i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper for denne periode eller, hvis virksomheden ikke aflagde en sådan samlet opgørelse, resultatet i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper.

| (b) | Ud over de under punkt a) krævede afstemninger skal virksomhedens første delårsregnskab i overensstemmelse med IAS 34 for en del af den periode, som dækkes af det første IFRS-årsregnskab, indeholde de afstemninger, som er beskrevet i afsnit 24 a) og b) (suppleret med yderligere oplysninger, som kræves i afsnit 25 og 26), eller en krydshenvisning til et andet offentliggjort dokument, som indeholder disse afstemninger. |
| --- | --- |

(b)

Ud over de under punkt a) krævede afstemninger skal virksomhedens første delårsregnskab i overensstemmelse med IAS 34 for en del af den periode, som dækkes af det første IFRS-årsregnskab, indeholde de afstemninger, som er beskrevet i afsnit 24 a) og b) (suppleret med yderligere oplysninger, som kræves i afsnit 25 og 26), eller en krydshenvisning til et andet offentliggjort dokument, som indeholder disse afstemninger.

| 33 | IAS 34 kræver minimumsoplysninger, som baseres på en antagelse om, at brugere af delårsregnskaber også har adgang til det seneste årsregnskab. IAS 34 kræver dog ligeledes, at virksomheden giver oplysning om »begivenheder eller transaktioner, som er væsentlige for en forståelse af den aktuelle delårsperiode«. Hvis en virksomhed, der anvender IFRS for første gang, ikke i sit seneste årsregnskab i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper har givet oplysninger, som er væsentlige for forståelsen af den aktuelle delårsperiode, skal dens delårsregnskab derfor give disse oplysninger eller omfatte en krydshenvisning til et andet offentliggjort dokument, som indeholder disse oplysninger. |
| --- | --- |

33

IAS 34 kræver minimumsoplysninger, som baseres på en antagelse om, at brugere af delårsregnskaber også har adgang til det seneste årsregnskab. IAS 34 kræver dog ligeledes, at virksomheden giver oplysning om »begivenheder eller transaktioner, som er væsentlige for en forståelse af den aktuelle delårsperiode«. Hvis en virksomhed, der anvender IFRS for første gang, ikke i sit seneste årsregnskab i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper har givet oplysninger, som er væsentlige for forståelsen af den aktuelle delårsperiode, skal dens delårsregnskab derfor give disse oplysninger eller omfatte en krydshenvisning til et andet offentliggjort dokument, som indeholder disse oplysninger.

IKRAFTTRÆDELSESTIDSPUNKT

| 34 | En virksomhed skal anvende denne IFRS, hvis virksomhedens første IFRS-årsregnskab dækker en periode, der begynder den 1. juli 2009 eller derefter. Det er tilladt at anvende standarden før dette tidspunkt. |
| --- | --- |

34

En virksomhed skal anvende denne IFRS, hvis virksomhedens første IFRS-årsregnskab dækker en periode, der begynder den 1. juli 2009 eller derefter. Det er tilladt at anvende standarden før dette tidspunkt.

| 35 | Virksomheder skal anvende ændringerne i afsnit D1 n) og D23 på regnskabsår, der begynder 1. juli 2009 eller derefter. Hvis en virksomhed anvender IAS 23 Låneomkostninger (ajourført 2007) for et tidligere regnskabsår, skal ændringerne anvendes for dette tidligere regnskabsår. |
| --- | --- |

35

Virksomheder skal anvende ændringerne i afsnit D1 n) og D23 på regnskabsår, der begynder 1. juli 2009 eller derefter. Hvis en virksomhed anvender IAS 23 Låneomkostninger (ajourført 2007) for et tidligere regnskabsår, skal ændringerne anvendes for dette tidligere regnskabsår.

| 36 | IFRS 3 Virksomhedssammenslutninger (ajourført 2008) ændrede afsnit 19, C1 og C4 f) og g). Hvis en virksomhed anvender IFRS 3 (ajourført 2008) for et tidligere regnskabsår, skal ændringerne anvendes for dette tidligere regnskabsår. |
| --- | --- |

36

IFRS 3 Virksomhedssammenslutninger (ajourført 2008) ændrede afsnit 19, C1 og C4 f) og g). Hvis en virksomhed anvender IFRS 3 (ajourført 2008) for et tidligere regnskabsår, skal ændringerne anvendes for dette tidligere regnskabsår.

| 37 | IAS 27 Koncernregnskaber og separate årsregnskaber (ændret 2008) ændrede afsnit 13 og B7. Hvis en virksomhed anvender IAS 27 (ændret 2008) for et tidligere regnskabsår, skal ændringerne anvendes for dette tidligere regnskabsår. |
| --- | --- |

37

IAS 27 Koncernregnskaber og separate årsregnskaber (ændret 2008) ændrede afsnit 13 og B7. Hvis en virksomhed anvender IAS 27 (ændret 2008) for et tidligere regnskabsår, skal ændringerne anvendes for dette tidligere regnskabsår.

| 38 | Kostprisen for en investering i en dattervirksomhed, en fælles kontrolleret virksomhed eller en associeret virksomhed (ændringer til IFRS 1 og IAS 27), udstedt i maj 2008, tilføjede afsnit 31, D1 g), D14 og D15. Virksomheden skal anvende disse afsnit for regnskabsår, som begynder 1. juli 2009 eller derefter. Det er tilladt at anvende standarden før dette tidspunkt Hvis en virksomhed anvender disse afsnit for et tidligere regnskabsår, skal den give oplysning om dette. |
| --- | --- |

38

Kostprisen for en investering i en dattervirksomhed, en fælles kontrolleret virksomhed eller en associeret virksomhed (ændringer til IFRS 1 og IAS 27), udstedt i maj 2008, tilføjede afsnit 31, D1 g), D14 og D15. Virksomheden skal anvende disse afsnit for regnskabsår, som begynder 1. juli 2009 eller derefter. Det er tilladt at anvende standarden før dette tidspunkt Hvis en virksomhed anvender disse afsnit for et tidligere regnskabsår, skal den give oplysning om dette.

| 39 | Afsnit B7 blev ændret af Forbedringer til IFRS, udstedt i maj 2008. Virksomheden skal anvende disse ændringer for regnskabsår, som begynder 1. juli 2009 eller derefter. Hvis en virksomhed anvender IAS 27 (ændret 2008) for et tidligere regnskabsår, skal ændringerne anvendes for dette tidligere regnskabsår. |
| --- | --- |

39

Afsnit B7 blev ændret af Forbedringer til IFRS, udstedt i maj 2008. Virksomheden skal anvende disse ændringer for regnskabsår, som begynder 1. juli 2009 eller derefter. Hvis en virksomhed anvender IAS 27 (ændret 2008) for et tidligere regnskabsår, skal ændringerne anvendes for dette tidligere regnskabsår.

OPHÆVELSE AF IFRS 1 (UDGIVET 2003)

| 40 | Denne standard erstatter IFRS 1 (udstedt i 2003 og ændret i maj 2008). |
| --- | --- |

40

Denne standard erstatter IFRS 1 (udstedt i 2003 og ændret i maj 2008).

Appendiks A

Definerede termer

Dette appendiks er en integreret del af standarden.

| tidspunkt for overgang til IFRS | Starten på den første periode, hvor en virksomhed præsenterer fyldestgørende sammenligningstal i henhold til IFRS i sit første IFRS-årsregnskab. |
| --- | --- |
| fastsat kostpris | Et beløb, som anvendes i stedet for kostprisen eller kostprisen med fradrag af afskrivninger på en given dato. Efterfølgende afskrivning forudsætter, at virksomheden oprindeligt havde indregnet aktivet eller forpligtelsen på denne dato, og at kostprisen var lig den fastsatte kostpris. |
| dagsværdi | Det beløb, et aktiv kan omsættes til, eller en forpligtelse kan indfries til, ved en handel mellem kvalificerede, villige, indbyrdes uafhængige parter. |
| første IFRS-årsregnskab | Det første årsregnskab, hvor en virksomhed anvender IFRS ved afgivelse af en udtrykkelig og uforbeholden erklæring om overensstemmelse med IFRS. |
| første IFRS-regnskabsår | Den seneste regnskabsperiode, der dækkes af en virksomheds første IFRS-årsregnskab. |
| virksomhed, som anvender IFRS for første gang | En virksomhed, som aflægger sit første IFRS-årsregnskab. |
| Internationale regnskabsstandarder (IFRS) | Standarder og fortolkninger tiltrådt af IASB (International Accounting Standards Board). Disse omfatter følgende:






  a) | IFRS, |

tidspunkt for overgang til IFRS

Starten på den første periode, hvor en virksomhed præsenterer fyldestgørende sammenligningstal i henhold til IFRS i sit første IFRS-årsregnskab.

fastsat kostpris

Et beløb, som anvendes i stedet for kostprisen eller kostprisen med fradrag af afskrivninger på en given dato. Efterfølgende afskrivning forudsætter, at virksomheden oprindeligt havde indregnet aktivet eller forpligtelsen på denne dato, og at kostprisen var lig den fastsatte kostpris.

dagsværdi

Det beløb, et aktiv kan omsættes til, eller en forpligtelse kan indfries til, ved en handel mellem kvalificerede, villige, indbyrdes uafhængige parter.

første IFRS-årsregnskab

Det første årsregnskab, hvor en virksomhed anvender IFRS ved afgivelse af en udtrykkelig og uforbeholden erklæring om overensstemmelse med IFRS.

første IFRS-regnskabsår

Den seneste regnskabsperiode, der dækkes af en virksomheds første IFRS-årsregnskab.

virksomhed, som anvender IFRS for første gang

En virksomhed, som aflægger sit første IFRS-årsregnskab.

Internationale regnskabsstandarder (IFRS)

Standarder og fortolkninger tiltrådt af IASB (International Accounting Standards Board). Disse omfatter følgende:

a)

IFRS,

| b) | IAS og |
| --- | --- |

b)

IAS og

| c) | Fortolkningsbidrag udarbejdet af International Financial Reporting Interpretations Committee (IFRIC) eller den tidligere Standing Interpretations Committee (SIC). |
| --- | --- |

c)

Fortolkningsbidrag udarbejdet af International Financial Reporting Interpretations Committee (IFRIC) eller den tidligere Standing Interpretations Committee (SIC).

IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling

En virksomheds opgørelse af finansiel stilling på tidspunktet for overgangen til IFRS.

tidligere (almindeligt anerkendte) regnskabsprincipper

Det regnskabsmæssige grundlag, som en virksomhed, der anvender IFRS for første gang, anvendte umiddelbart før anvendelsen af IFRS.

Appendiks B

Undtagelser fra anvendelse med tilbagevirkende kraft af andre IFRS-standarder

Dette appendiks er en integreret del af standarden.

| B1 | Virksomheder skal anvende følgende undtagelser:






  (a) | ophør af indregning af finansielle aktiver og finansielle forpligtelser (afsnit B2 og B3) |
| --- | --- | --- |

B1

Virksomheder skal anvende følgende undtagelser:

(a)

ophør af indregning af finansielle aktiver og finansielle forpligtelser (afsnit B2 og B3)

| (b) | regnskabsmæssig sikring (afsnit B4-B6) og |
| --- | --- |

(b)

regnskabsmæssig sikring (afsnit B4-B6) og

| (c) | Minoritetsinteresser (afsnit B7). |
| --- | --- |

(c)

Minoritetsinteresser (afsnit B7).

Ophør af indregning af finansielle aktiver og finansielle forpligtelser

| B2 | Bortset fra det i afsnit B3 tilladte skal en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, anvende kravene om ophør af indregning i IAS 39 Finansielle instrumenter: Indregning og måling fremadrettet på transaktioner, som finder sted 1. januar 2004 eller derefter. Med andre ord må en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, og som har ophørt med indregning af ikke-afledte finansielle aktiver eller ikke-afledte finansielle forpligtelser i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper som følge af en transaktion, som fandt sted før 1. januar 2004, ikke indregne disse aktiver og forpligtelser i overensstemmelse med IFRS (medmindre de opfylder kriterierne for indregning som følge af en senere transaktion eller begivenhed). |
| --- | --- |

B2

Bortset fra det i afsnit B3 tilladte skal en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, anvende kravene om ophør af indregning i IAS 39 Finansielle instrumenter: Indregning og måling fremadrettet på transaktioner, som finder sted 1. januar 2004 eller derefter. Med andre ord må en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, og som har ophørt med indregning af ikke-afledte finansielle aktiver eller ikke-afledte finansielle forpligtelser i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper som følge af en transaktion, som fandt sted før 1. januar 2004, ikke indregne disse aktiver og forpligtelser i overensstemmelse med IFRS (medmindre de opfylder kriterierne for indregning som følge af en senere transaktion eller begivenhed).

| B3 | Uanset indholdet i afsnit B2 kan de i IAS 39 anførte krav om ophør af indregning anvendes med tilbagevirkende kraft fra et tidspunkt efter virksomhedens eget valg, forudsat at de oplysninger, som kræves for at anvende IAS 39 på finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, som ikke længere indregnes som følge af tidligere transaktioner, var indhentet på tidspunktet for den første regnskabsmæssige behandling af disse transaktioner. |
| --- | --- |

B3

Uanset indholdet i afsnit B2 kan de i IAS 39 anførte krav om ophør af indregning anvendes med tilbagevirkende kraft fra et tidspunkt efter virksomhedens eget valg, forudsat at de oplysninger, som kræves for at anvende IAS 39 på finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, som ikke længere indregnes som følge af tidligere transaktioner, var indhentet på tidspunktet for den første regnskabsmæssige behandling af disse transaktioner.

Regnskabsmæssig sikring

| B4 | I henhold til IAS 39 skal en virksomhed på tidspunktet for overgangen til IFRS:






  (a) | måle alle afledte finansielle instrumenter på grundlag af dagsværdien og |
| --- | --- | --- |

B4

I henhold til IAS 39 skal en virksomhed på tidspunktet for overgangen til IFRS:

(a)

måle alle afledte finansielle instrumenter på grundlag af dagsværdien og

| (b) | udligne alle udskudte tab og gevinster på afledte finansielle instrumenter, der i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper blev indregnet som aktiver eller forpligtelser. |
| --- | --- |

(b)

udligne alle udskudte tab og gevinster på afledte finansielle instrumenter, der i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper blev indregnet som aktiver eller forpligtelser.

| B5 | En virksomhed skal ikke i sin IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling afspejle sikringsforhold, som ikke opfylder kravene til regnskabsmæssig sikring i henhold til IAS 39 (f.eks. mange sikringsforhold, hvor sikringsinstrumentet er et kontantinstrument eller en solgt option, eller hvor den sikrede post er en nettoposition, eller hvor sikringen omfatter renterisikoen på en hold-til-udløb-investering). Såfremt en virksomhed imidlertid har klassificeret en nettoposition som en sikret post i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper, kan den klassificere en særskilt post i denne nettoposition som en sikret post i overensstemmelse med IFRS, forudsat at virksomheden ikke gør dette senere end tidspunktet for overgangen til IFRS. |
| --- | --- |

B5

En virksomhed skal ikke i sin IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling afspejle sikringsforhold, som ikke opfylder kravene til regnskabsmæssig sikring i henhold til IAS 39 (f.eks. mange sikringsforhold, hvor sikringsinstrumentet er et kontantinstrument eller en solgt option, eller hvor den sikrede post er en nettoposition, eller hvor sikringen omfatter renterisikoen på en hold-til-udløb-investering). Såfremt en virksomhed imidlertid har klassificeret en nettoposition som en sikret post i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper, kan den klassificere en særskilt post i denne nettoposition som en sikret post i overensstemmelse med IFRS, forudsat at virksomheden ikke gør dette senere end tidspunktet for overgangen til IFRS.

| B6 | Hvis virksomheden forud for tidspunktet for overgangen til IFRS havde klassificeret en transaktion som en sikring, men sikringen ikke opfylder betingelserne for regnskabsmæssig sikring i IAS 39, skal virksomheden anvende afsnit 91 og 101 i IAS 39 for at bringe den regnskabsmæssige sikring til ophør. Transaktioner, som er indgået før tidspunktet for overgangen til IFRS, må ikke klassificeres som sikringer med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

B6

Hvis virksomheden forud for tidspunktet for overgangen til IFRS havde klassificeret en transaktion som en sikring, men sikringen ikke opfylder betingelserne for regnskabsmæssig sikring i IAS 39, skal virksomheden anvende afsnit 91 og 101 i IAS 39 for at bringe den regnskabsmæssige sikring til ophør. Transaktioner, som er indgået før tidspunktet for overgangen til IFRS, må ikke klassificeres som sikringer med tilbagevirkende kraft.

Minoritetsinteresser

| B7 | Ved første anvendelse af IAS 27 (ændret i 2008) skal følgende krav anvendes fremadrettet fra tidspunktet for overgangen til IFRS:






  (a) | kravet i afsnit 28 om, at den samlede totalindkomst henføres til ejerne af modervirksomheden samt minoritetsinteresserne, selvom dette måtte betyde, at minoritetsinteresserne får en negativ saldo, |
| --- | --- | --- |

B7

Ved første anvendelse af IAS 27 (ændret i 2008) skal følgende krav anvendes fremadrettet fra tidspunktet for overgangen til IFRS:

(a)

kravet i afsnit 28 om, at den samlede totalindkomst henføres til ejerne af modervirksomheden samt minoritetsinteresserne, selvom dette måtte betyde, at minoritetsinteresserne får en negativ saldo,

| (b) | kravene i afsnit 30 og 31 om regnskabsmæssig behandling af ændringer i modervirksomhedens ejerandel af en dattervirksomhed, som ikke medfører tab af bestemmende indflydelse, og |
| --- | --- |

(b)

kravene i afsnit 30 og 31 om regnskabsmæssig behandling af ændringer i modervirksomhedens ejerandel af en dattervirksomhed, som ikke medfører tab af bestemmende indflydelse, og

| (c) | Kravene i afsnit 34–37 om regnskabsmæssig behandling af tab af bestemmende indflydelse på en dattervirksomhed og de dertil knyttede krav i afsnit 8A i IFRS 5 Anlægsaktiver, der besiddes med henblik på salg og ophørte aktiviteter. |
| --- | --- |

(c)

Kravene i afsnit 34–37 om regnskabsmæssig behandling af tab af bestemmende indflydelse på en dattervirksomhed og de dertil knyttede krav i afsnit 8A i IFRS 5 Anlægsaktiver, der besiddes med henblik på salg og ophørte aktiviteter.

Hvis en virksomhed, der anvender standarden for første gang, vælger at anvende IFRS 3 (ajourført 2008) med tilbagevirkende kraft for tidligere virksomhedssammenslutninger, skal den også anvende IAS 27 (ændret 2008) i overensstemmelse med afsnit C1 i denne standard.

Tillæg C

Undtagelser for virksomhedssammenslutninger

Dette appendiks er en integreret del af standarden. En virksomhed skal anvende følgende krav på virksomhedssammenslutninger, som virksomheden indregnede før tidspunktet for overgangen til IFRS.

| C1 | En virksomhed, som anvender IFRS for første gang, behøver ikke at anvende IFRS 3 (ajourført 2008) med tilbagevirkende kraft for tidligere virksomhedssammenslutninger (virksomhedssammenslutninger før datoen for overgangen til IFRS). Hvis en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, tilpasser en virksomhedssammenslutning, så den overholder kravene i IFRS 3 (ajourført 2008), skal den imidlertid tilpasse alle senere virksomhedssammenslutninger og skal også anvende IAS 27 (ændret 2008) fra samme tidspunkt. Hvis en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, eksempelvis vælger at tilpasse en virksomhedssammenslutning, som fandt sted 30. juni 20X6, skal den tilpasse alle virksomhedssammenslutninger, som fandt sted mellem 30. juni 20X6 og tidspunktet for overgangen til IFRS, og den skal også anvende IAS 27 (ændret 2008) fra 30. juni 20X6. |
| --- | --- |

C1

En virksomhed, som anvender IFRS for første gang, behøver ikke at anvende IFRS 3 (ajourført 2008) med tilbagevirkende kraft for tidligere virksomhedssammenslutninger (virksomhedssammenslutninger før datoen for overgangen til IFRS). Hvis en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, tilpasser en virksomhedssammenslutning, så den overholder kravene i IFRS 3 (ajourført 2008), skal den imidlertid tilpasse alle senere virksomhedssammenslutninger og skal også anvende IAS 27 (ændret 2008) fra samme tidspunkt. Hvis en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, eksempelvis vælger at tilpasse en virksomhedssammenslutning, som fandt sted 30. juni 20X6, skal den tilpasse alle virksomhedssammenslutninger, som fandt sted mellem 30. juni 20X6 og tidspunktet for overgangen til IFRS, og den skal også anvende IAS 27 (ændret 2008) fra 30. juni 20X6.

| C2 | Det er ikke nødvendigt for en virksomhed at anvende IAS 21 Valutaomregning med tilbagevirkende kraft for dagsværdireguleringer og goodwill hidrørende fra virksomhedssammenslutninger, der fandt sted før tidspunktet for overgangen til IFRS. Hvis en virksomhed ikke anvender IAS 21 med tilbagevirkende kraft for disse dagsværdireguleringer og goodwill, skal virksomheden behandle dem som aktiver og forpligtelser i virksomheden frem for som aktiver og forpligtelser i den overtagne virksomhed. Derfor er disse reguleringer af goodwill og dagsværdi enten allerede angivet i virksomhedens funktionelle valuta, eller de er ikke-monetære poster i fremmed valuta, som præsenteres ved anvendelse af den valutakurs, der blev anvendt i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper. |
| --- | --- |

C2

Det er ikke nødvendigt for en virksomhed at anvende IAS 21 Valutaomregning med tilbagevirkende kraft for dagsværdireguleringer og goodwill hidrørende fra virksomhedssammenslutninger, der fandt sted før tidspunktet for overgangen til IFRS. Hvis en virksomhed ikke anvender IAS 21 med tilbagevirkende kraft for disse dagsværdireguleringer og goodwill, skal virksomheden behandle dem som aktiver og forpligtelser i virksomheden frem for som aktiver og forpligtelser i den overtagne virksomhed. Derfor er disse reguleringer af goodwill og dagsværdi enten allerede angivet i virksomhedens funktionelle valuta, eller de er ikke-monetære poster i fremmed valuta, som præsenteres ved anvendelse af den valutakurs, der blev anvendt i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper.

| C3 | En virksomhed kan anvende IAS 21 med tilbagevirkende kraft for dagsværdireguleringer og goodwill hidrørende fra enten:






  (a) | alle virksomhedssammenslutninger, der fandt sted før tidspunktet for overgangen til IFRS, eller |
| --- | --- | --- |

C3

En virksomhed kan anvende IAS 21 med tilbagevirkende kraft for dagsværdireguleringer og goodwill hidrørende fra enten:

(a)

alle virksomhedssammenslutninger, der fandt sted før tidspunktet for overgangen til IFRS, eller

| (b) | alle virksomhedssammenslutninger, som virksomheden vælger at tilpasse for at overholde bestemmelserne i IFRS 3, som det tillades i afsnit C1 ovenfor. |
| --- | --- |

(b)

alle virksomhedssammenslutninger, som virksomheden vælger at tilpasse for at overholde bestemmelserne i IFRS 3, som det tillades i afsnit C1 ovenfor.

| C4 | Såfremt en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, ikke anvender IFRS 3 med tilbagevirkende kraft for en tidligere virksomhedssammenslutning, har det følgende konsekvenser for virksomhedssammenslutningen:






  (a) | Virksomheder, som anvender IFRS for første gang, skal anvende samme klassifikation (som enten en overtagelse foretaget af den juridiske erhverver, en omvendt virksomhedsovertagelse foretaget af den juridisk erhvervede virksomhed eller en virksomhedssammenlægning) som i det seneste årsregnskab i henhold til tidligere regnskabsprincipper. |
| --- | --- | --- |

C4

Såfremt en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, ikke anvender IFRS 3 med tilbagevirkende kraft for en tidligere virksomhedssammenslutning, har det følgende konsekvenser for virksomhedssammenslutningen:

(a)

Virksomheder, som anvender IFRS for første gang, skal anvende samme klassifikation (som enten en overtagelse foretaget af den juridiske erhverver, en omvendt virksomhedsovertagelse foretaget af den juridisk erhvervede virksomhed eller en virksomhedssammenlægning) som i det seneste årsregnskab i henhold til tidligere regnskabsprincipper.

| (b) | Virksomheder, som anvender IFRS for første gang, skal på tidspunktet for overgangen til IFRS indregne alle aktiver og forpligtelser, som blev overtaget i en tidligere virksomhedssammenslutning, undtagen:






  (i) | visse finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, hvor indregning ophørte i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper (se afsnit B2), og |
| --- | --- | --- |

(b)

Virksomheder, som anvender IFRS for første gang, skal på tidspunktet for overgangen til IFRS indregne alle aktiver og forpligtelser, som blev overtaget i en tidligere virksomhedssammenslutning, undtagen:

(i)

visse finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, hvor indregning ophørte i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper (se afsnit B2), og

| (ii) | aktiver, herunder goodwill, og forpligtelser, der ikke blev indregnet i den overtagende virksomheds konsoliderede opgørelse af finansiel stilling i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper, og som heller ikke ville opfylde kravene til indregning i overensstemmelse med IFRS i den overtagne virksomheds separate opgørelse af finansiel stilling se (f)–(i) nedenfor). |
| --- | --- |

(ii)

aktiver, herunder goodwill, og forpligtelser, der ikke blev indregnet i den overtagende virksomheds konsoliderede opgørelse af finansiel stilling i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper, og som heller ikke ville opfylde kravene til indregning i overensstemmelse med IFRS i den overtagne virksomheds separate opgørelse af finansiel stilling se (f)–(i) nedenfor).

Virksomheder, som anvender IFRS for første gang, skal indregne eventuelle efterfølgende ændringer ved at foretage regulering af det overførte resultat (eller eventuelt en anden egenkapitalkategori), medmindre ændringerne skyldes indregning af et immaterielt aktiv, som tidligere indgik i goodwill (se (g)(i) nedenfor).

| (c) | Virksomheder, som anvender IFRS for første gang, skal i deres IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling udelade eventuelle poster, som blev indregnet i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper, men som ikke opfylder kravene til indregning som et aktiv eller en forpligtelse i henhold til IFRS. Den regnskabsmæssige behandling af den efterfølgende ændring skal være som følger:






  (i) | virksomheder, som anvender IFRS for første gang, kan have klassificeret en tidligere virksomhedssammenslutning som en overtagelse og indregnet en post som et immaterielt aktiv, selvom den ikke opfylder kravene til indregning som et aktiv i overensstemmelse med IAS 38 Immaterielle aktiver. Virksomheden skal omklassificere posten (samt eventuelt udskudt skat i forbindelse hermed og minoritetsinteresser) som en del af goodwill (medmindre goodwill blev trukket direkte fra egenkapitalen i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper, se (g)(i) og (i)). |
| --- | --- | --- |

(c)

Virksomheder, som anvender IFRS for første gang, skal i deres IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling udelade eventuelle poster, som blev indregnet i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper, men som ikke opfylder kravene til indregning som et aktiv eller en forpligtelse i henhold til IFRS. Den regnskabsmæssige behandling af den efterfølgende ændring skal være som følger:

(i)

virksomheder, som anvender IFRS for første gang, kan have klassificeret en tidligere virksomhedssammenslutning som en overtagelse og indregnet en post som et immaterielt aktiv, selvom den ikke opfylder kravene til indregning som et aktiv i overensstemmelse med IAS 38 Immaterielle aktiver. Virksomheden skal omklassificere posten (samt eventuelt udskudt skat i forbindelse hermed og minoritetsinteresser) som en del af goodwill (medmindre goodwill blev trukket direkte fra egenkapitalen i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper, se (g)(i) og (i)).

| (ii) | virksomheder, som anvender IFRS for første gang, skal indregne alle øvrige efterfølgende ændringer i det overførte resultat (1). |
| --- | --- |

(ii)

virksomheder, som anvender IFRS for første gang, skal indregne alle øvrige efterfølgende ændringer i det overførte resultat (1).

| (d) | IFRS kræver efterfølgende måling af visse aktiver og forpligtelser på et grundlag, der ikke er baseret på den oprindelige kostpris som f.eks. dagsværdien. Virksomheder, som anvender IFRS for første gang, skal måle disse aktiver og forpligtelser på basis heraf i IFRS-åbningsopgørelsen af finansiel stilling, selvom aktiverne/forpligtelserne blev erhvervet i forbindelse med en tidligere virksomhedssammenslutning. Virksomheden skal indregne eventuelle efterfølgende ændringer i den regnskabsmæssige værdi ved at foretage regulering af det overførte resultat (eller eventuelt en anden egenkapitalkategori) i stedet for goodwill. |
| --- | --- |

(d)

IFRS kræver efterfølgende måling af visse aktiver og forpligtelser på et grundlag, der ikke er baseret på den oprindelige kostpris som f.eks. dagsværdien. Virksomheder, som anvender IFRS for første gang, skal måle disse aktiver og forpligtelser på basis heraf i IFRS-åbningsopgørelsen af finansiel stilling, selvom aktiverne/forpligtelserne blev erhvervet i forbindelse med en tidligere virksomhedssammenslutning. Virksomheden skal indregne eventuelle efterfølgende ændringer i den regnskabsmæssige værdi ved at foretage regulering af det overførte resultat (eller eventuelt en anden egenkapitalkategori) i stedet for goodwill.

| (e) | Umiddelbart efter virksomhedssammenslutningen skal den regnskabsmæssige værdi i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper for overtagne aktiver og forpligtelser i den pågældende virksomhedssammenslutning udgøres af den fastsatte kostpris i overensstemmelse med IFRS på den pågældende dato. Hvis IFRS kræver en kostprisbaseret måling af disse aktiver og forpligtelser på en senere dato, skal den fastsatte kostpris danne grundlag for den kostprisbaserede afskrivning fra datoen for virksomhedssammenslutningen. |
| --- | --- |

(e)

Umiddelbart efter virksomhedssammenslutningen skal den regnskabsmæssige værdi i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper for overtagne aktiver og forpligtelser i den pågældende virksomhedssammenslutning udgøres af den fastsatte kostpris i overensstemmelse med IFRS på den pågældende dato. Hvis IFRS kræver en kostprisbaseret måling af disse aktiver og forpligtelser på en senere dato, skal den fastsatte kostpris danne grundlag for den kostprisbaserede afskrivning fra datoen for virksomhedssammenslutningen.

| (f) | Hvis et overtaget aktiv eller en overtaget forpligtelse i en tidligere virksomhedssammenslutning ikke blev indregnet i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper, har det ikke en fastsat kostpris på nul i IFRS-åbningsopgørelsen af finansiel stilling. I stedet skal den overtagende virksomhed foretage indregning og måling i den konsoliderede opgørelse af finansiel stilling på samme grundlag, som IFRS-standarderne kræver for den overtagne virksomheds opgørelse af finansiel stilling. Følgende eksempler illustrerer dette: Hvis den overtagende virksomhed ikke i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper havde aktiveret finansielle leasingkontrakter, som den havde erhvervet ved en tidligere virksomhedssammenslutning, skal virksomheden aktivere disse leasingkontrakter i sit konsoliderede årsregnskab, som det kræves af IAS 17 Leasingkontrakter for den overtagne virksomhed i dennes IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling. Tilsvarende gælder det, at hvis den overtagende virksomhed ikke i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper havde indregnet en eventualforpligtelse, der stadig eksisterer på tidspunktet for overgangen til IFRS-standarderne, skal den overtagende virksomhed indregne denne eventualforpligtelse pr. dette tidspunkt, medmindre IAS 37 Hensatte forpligtelser, eventualforpligtelser og eventualaktiver forbyder indregning i den overtagne virksomheds årsregnskab. Omvendt, hvis et aktiv eller en forpligtelse indgik i goodwill i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper, men ville være indregnet separat i henhold til IFRS 3, indgår dette aktiv eller denne forpligtelse i goodwill, medmindre IFRS kræver, at det indregnes i den overtagne virksomheds årsregnskab. |
| --- | --- |

(f)

Hvis et overtaget aktiv eller en overtaget forpligtelse i en tidligere virksomhedssammenslutning ikke blev indregnet i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper, har det ikke en fastsat kostpris på nul i IFRS-åbningsopgørelsen af finansiel stilling. I stedet skal den overtagende virksomhed foretage indregning og måling i den konsoliderede opgørelse af finansiel stilling på samme grundlag, som IFRS-standarderne kræver for den overtagne virksomheds opgørelse af finansiel stilling. Følgende eksempler illustrerer dette: Hvis den overtagende virksomhed ikke i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper havde aktiveret finansielle leasingkontrakter, som den havde erhvervet ved en tidligere virksomhedssammenslutning, skal virksomheden aktivere disse leasingkontrakter i sit konsoliderede årsregnskab, som det kræves af IAS 17 Leasingkontrakter for den overtagne virksomhed i dennes IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling. Tilsvarende gælder det, at hvis den overtagende virksomhed ikke i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper havde indregnet en eventualforpligtelse, der stadig eksisterer på tidspunktet for overgangen til IFRS-standarderne, skal den overtagende virksomhed indregne denne eventualforpligtelse pr. dette tidspunkt, medmindre IAS 37 Hensatte forpligtelser, eventualforpligtelser og eventualaktiver forbyder indregning i den overtagne virksomheds årsregnskab. Omvendt, hvis et aktiv eller en forpligtelse indgik i goodwill i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper, men ville være indregnet separat i henhold til IFRS 3, indgår dette aktiv eller denne forpligtelse i goodwill, medmindre IFRS kræver, at det indregnes i den overtagne virksomheds årsregnskab.

| (g) | Den regnskabsmæssige værdi af goodwill i IFRS-åbningsopgørelsen af finansiel stilling svarer til den regnskabsmæssige værdi i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper på tidspunktet for overgangen til IFRS efter følgende to reguleringer:






  (i) | Hvis det kræves i afsnit (c) i) ovenfor, skal virksomheder, som anvender IFRS for første gang, øge den regnskabsmæssige værdi af goodwill, når virksomheden omklassificerer en post, som den indregnede som et immaterielt aktiv i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper. Tilsvarende gælder det, at hvis det i henhold til f) ovenfor kræves, at en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, skal indregne et immaterielt aktiv, som i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper indgik i goodwill, skal virksomheden reducere den regnskabsmæssige goodwill tilsvarende (og eventuelt regulere udskudt skat og minoritetsinteresser). |
| --- | --- | --- |

(g)

Den regnskabsmæssige værdi af goodwill i IFRS-åbningsopgørelsen af finansiel stilling svarer til den regnskabsmæssige værdi i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper på tidspunktet for overgangen til IFRS efter følgende to reguleringer:

(i)

Hvis det kræves i afsnit (c) i) ovenfor, skal virksomheder, som anvender IFRS for første gang, øge den regnskabsmæssige værdi af goodwill, når virksomheden omklassificerer en post, som den indregnede som et immaterielt aktiv i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper. Tilsvarende gælder det, at hvis det i henhold til f) ovenfor kræves, at en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, skal indregne et immaterielt aktiv, som i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper indgik i goodwill, skal virksomheden reducere den regnskabsmæssige goodwill tilsvarende (og eventuelt regulere udskudt skat og minoritetsinteresser).

| (ii) | Uanset om der er tegn på, at goodwill kan være værdiforringet, skal virksomheder, som anvender IFRS for første gang, anvende IAS 36 med henblik på at vurdere eventuel værdiforringelse af goodwill på datoen for overgangen til IFRS og ved indregning af et eventuelt tab som følge af værdiforringelsen i det overførte resultat (eller, hvis det kræves i IAS 36, i reserver for opskrivninger). Denne test for værdiforringelse skal ske på grundlag af forholdene på tidspunktet for overgangen til IFRS. |
| --- | --- |

(ii)

Uanset om der er tegn på, at goodwill kan være værdiforringet, skal virksomheder, som anvender IFRS for første gang, anvende IAS 36 med henblik på at vurdere eventuel værdiforringelse af goodwill på datoen for overgangen til IFRS og ved indregning af et eventuelt tab som følge af værdiforringelsen i det overførte resultat (eller, hvis det kræves i IAS 36, i reserver for opskrivninger). Denne test for værdiforringelse skal ske på grundlag af forholdene på tidspunktet for overgangen til IFRS.

| (h) | Der skal ikke foretages andre reguleringer af den regnskabsmæssige goodwill på tidspunktet for overgangen til IFRS. Virksomheder, som anvender IFRS for første gang, skal f.eks. ikke tilpasse den regnskabsmæssige goodwill:






  (i) | for at udelukke forskning og udvikling under udførelse, som overtages i en virksomhedssammenslutning (medmindre det dertil knyttede immaterielle aktiv opfylder kravene til indregning i overensstemmelse med IAS 38 i den overtagne virksomheds opgørelse af finansiel stilling) |
| --- | --- | --- |

(h)

Der skal ikke foretages andre reguleringer af den regnskabsmæssige goodwill på tidspunktet for overgangen til IFRS. Virksomheder, som anvender IFRS for første gang, skal f.eks. ikke tilpasse den regnskabsmæssige goodwill:

(i)

for at udelukke forskning og udvikling under udførelse, som overtages i en virksomhedssammenslutning (medmindre det dertil knyttede immaterielle aktiv opfylder kravene til indregning i overensstemmelse med IAS 38 i den overtagne virksomheds opgørelse af finansiel stilling)

| (ii) | for at regulere tidligere afskrivning af goodwill |
| --- | --- |

(ii)

for at regulere tidligere afskrivning af goodwill

| (iii) | for at tilbageføre reguleringer af goodwill, som ikke tillades i henhold til IFRS 3, men som blev foretaget i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper på grund af reguleringer af aktiver og forpligtelser fra datoen for virksomhedssammenslutningen og frem til tidspunktet for overgangen til IFRS. |
| --- | --- |

(iii)

for at tilbageføre reguleringer af goodwill, som ikke tillades i henhold til IFRS 3, men som blev foretaget i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper på grund af reguleringer af aktiver og forpligtelser fra datoen for virksomhedssammenslutningen og frem til tidspunktet for overgangen til IFRS.

| (i) | Hvis en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, har indregnet goodwill i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper som et fradrag i egenkapitalen:






  (i) | skal virksomheden ikke indregne denne goodwill i sin IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling. Endvidere skal virksomheden ikke omklassificere denne goodwill til resultatet, hvis den afhænder dattervirksomheden, eller hvis investeringen i dattervirksomheden værdiforringes. |
| --- | --- | --- |

(i)

Hvis en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, har indregnet goodwill i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper som et fradrag i egenkapitalen:

(i)

skal virksomheden ikke indregne denne goodwill i sin IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling. Endvidere skal virksomheden ikke omklassificere denne goodwill til resultatet, hvis den afhænder dattervirksomheden, eller hvis investeringen i dattervirksomheden værdiforringes.

| (ii) | reguleringer som følge af en efterfølgende afklaring på en eventualpost, som påvirker købsprisen, skal indregnes i det overførte resultat. |
| --- | --- |

(ii)

reguleringer som følge af en efterfølgende afklaring på en eventualpost, som påvirker købsprisen, skal indregnes i det overførte resultat.

| (j) | En virksomhed, som anvender IFRS for første gang, har i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper muligvis ikke konsolideret en dattervirksomhed, som er erhvervet i en tidligere virksomhedssammenslutning (f.eks. fordi modervirksomheden ikke anså det for at være en dattervirksomhed i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper eller ikke har udarbejdet et konsolideret regnskab). Virksomheden skal regulere den regnskabsmæssige værdi af dattervirksomhedens aktiver og forpligtelser i forhold til den værdi, som IFRS kræver i dattervirksomhedens opgørelse af finansiel stilling. Den fastsatte kostpris for goodwill er lig med forskellen på tidspunktet for overgangen til IFRS mellem:






  (i) | modervirksomhedens andel af den regulerede regnskabsmæssige værdi og |
| --- | --- | --- |

(j)

En virksomhed, som anvender IFRS for første gang, har i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper muligvis ikke konsolideret en dattervirksomhed, som er erhvervet i en tidligere virksomhedssammenslutning (f.eks. fordi modervirksomheden ikke anså det for at være en dattervirksomhed i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper eller ikke har udarbejdet et konsolideret regnskab). Virksomheden skal regulere den regnskabsmæssige værdi af dattervirksomhedens aktiver og forpligtelser i forhold til den værdi, som IFRS kræver i dattervirksomhedens opgørelse af finansiel stilling. Den fastsatte kostpris for goodwill er lig med forskellen på tidspunktet for overgangen til IFRS mellem:

(i)

modervirksomhedens andel af den regulerede regnskabsmæssige værdi og

| (ii) | kostprisen i modervirksomhedens separate årsregnskab for investeringen i dattervirksomheden. |
| --- | --- |

(ii)

kostprisen i modervirksomhedens separate årsregnskab for investeringen i dattervirksomheden.

| (k) | Målingen af værdien af minoritetsinteresser og udskudt skat følger af målingen af værdien af de øvrige aktiver og forpligtelser. Derfor påvirker ovenstående reguleringer af indregnede aktiver og forpligtelser minoritetsinteresserne og den udskudte skat. |
| --- | --- |

(k)

Målingen af værdien af minoritetsinteresser og udskudt skat følger af målingen af værdien af de øvrige aktiver og forpligtelser. Derfor påvirker ovenstående reguleringer af indregnede aktiver og forpligtelser minoritetsinteresserne og den udskudte skat.

| C5 | Undtagelsen for tidligere virksomhedssammenslutninger gælder også for tidligere overtagelser af investeringer i associerede virksomheder og kapitalandele i joint ventures. Endvidere gælder den dato, som vælges i henhold til afsnit C1, lige for alle typer af overtagelser. |
| --- | --- |

C5

Undtagelsen for tidligere virksomhedssammenslutninger gælder også for tidligere overtagelser af investeringer i associerede virksomheder og kapitalandele i joint ventures. Endvidere gælder den dato, som vælges i henhold til afsnit C1, lige for alle typer af overtagelser.

---

(1)  Sådanne ændringer omfatter omklassificeringer fra eller til immaterielle aktiver, hvis goodwill ikke blev indregnet som et aktiv i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper. Dette opstår, hvis virksomheden i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper a) fratrak goodwill direkte fra egenkapitalen eller b) ikke behandlede virksomhedssammenslutningen som en overtagelse.

Appendiks D

Undtagelser fra andre IFRS-standarder

Dette appendiks er en integreret del af standarden.

| D1 | En virksomhed kan vælge at anvende en eller flere af følgende undtagelser:






  (a) | aktiebaseret vederlæggelse (afsnit D2 og D3) |
| --- | --- | --- |

D1

En virksomhed kan vælge at anvende en eller flere af følgende undtagelser:

(a)

aktiebaseret vederlæggelse (afsnit D2 og D3)

| (b) | forsikringskontrakter (afsnit D4) |
| --- | --- |

(b)

forsikringskontrakter (afsnit D4)

| (c) | dagsværdi eller omvurdering som fastsat kostpris (afsnit D5–D8) |
| --- | --- |

(c)

dagsværdi eller omvurdering som fastsat kostpris (afsnit D5–D8)

| (d) | leasingkontrakter (afsnit D9) |
| --- | --- |

(d)

leasingkontrakter (afsnit D9)

| (e) | personaleydelser (afsnit D10 og D11) |
| --- | --- |

(e)

personaleydelser (afsnit D10 og D11)

| (f) | akkumulerede omregningsforskelle (afsnit D12 og D13) |
| --- | --- |

(f)

akkumulerede omregningsforskelle (afsnit D12 og D13)

| (g) | investeringer i dattervirksomheder, fælles kontrollerede virksomheder og associerede virksomheder (afsnit D14 og D15), |
| --- | --- |

(g)

investeringer i dattervirksomheder, fælles kontrollerede virksomheder og associerede virksomheder (afsnit D14 og D15),

| (h) | aktiver og forpligtelser i dattervirksomheder, associerede virksomheder og joint ventures (afsnit D16 og D17) |
| --- | --- |

(h)

aktiver og forpligtelser i dattervirksomheder, associerede virksomheder og joint ventures (afsnit D16 og D17)

| (i) | sammensatte finansielle instrumenter (afsnit D18) |
| --- | --- |

(i)

sammensatte finansielle instrumenter (afsnit D18)

| (j) | klassifikation af tidligere indregnede finansielle instrumenter (afsnit D19) |
| --- | --- |

(j)

klassifikation af tidligere indregnede finansielle instrumenter (afsnit D19)

| (k) | måling af dagsværdien af finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser ved første indregning (afsnit D20), |
| --- | --- |

(k)

måling af dagsværdien af finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser ved første indregning (afsnit D20),

| (l) | forpligtelser i forbindelse med at tage anlæg ud af drift, som er medtaget i kostprisen for materielle anlægsaktiver (afsnit D21) |
| --- | --- |

(l)

forpligtelser i forbindelse med at tage anlæg ud af drift, som er medtaget i kostprisen for materielle anlægsaktiver (afsnit D21)

| (m) | finansielle aktiver eller immaterielle aktiver, der behandles regnskabsmæssigt i overensstemmelse med IFRIC 12 Koncessionsaftaler (afsnit D22), og |
| --- | --- |

(m)

finansielle aktiver eller immaterielle aktiver, der behandles regnskabsmæssigt i overensstemmelse med IFRIC 12 Koncessionsaftaler (afsnit D22), og

| (n) | låneomkostninger (afsnit D23). |
| --- | --- |

(n)

låneomkostninger (afsnit D23).

En virksomhed må ikke anvende disse undtagelser ved analogi i forhold til andre poster.

Aktiebaseret vederlæggelse

| D2 | Der tilskyndes til, men kræves ikke, at en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, anvender IFRS 2 Aktiebaseret vederlæggelse på egenkapitalinstrumenter, som blev tildelt 7. november 2002 eller før. Ligeledes tilskyndes der til, men kræves ikke, at en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, anvender IFRS 2 på egenkapitalinstrumenter, som blev tildelt efter 7. november 2002 og blev optjent før (a) tidspunktet for overgangen til IFRS eller (b) 1. januar 2005, alt efter hvad der måtte komme senest. Hvis en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, vælger at anvende IFRS 2 på sådanne egenkapitalinstrumenter, må virksomheden imidlertid udelukkende gøre dette, hvis den har offentliggjort dagsværdien af disse egenkapitalinstrumenter opgjort på målingstidspunktet som defineret i IFRS 2. For alle tildelinger af egenkapitalinstrumenter, som IFRS 2 ikke har været anvendt på (eksempelvis egenkapitalinstrumenter, som er tildelt 7. november 2002 eller før), skal en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, dog alligevel give de i afsnit 44 og 45 i IFRS 2 krævede oplysninger. Hvis en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, ændrer vilkårene eller betingelserne for en tildeling af egenkapitalinstrumenter, som IFRS 2 ikke har været anvendt på, kræves det ikke, at virksomheden anvender afsnit 26-29 i IFRS 2, hvis ændringen blev foretaget før overgangen til IFRS. |
| --- | --- |

D2

Der tilskyndes til, men kræves ikke, at en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, anvender IFRS 2 Aktiebaseret vederlæggelse på egenkapitalinstrumenter, som blev tildelt 7. november 2002 eller før. Ligeledes tilskyndes der til, men kræves ikke, at en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, anvender IFRS 2 på egenkapitalinstrumenter, som blev tildelt efter 7. november 2002 og blev optjent før (a) tidspunktet for overgangen til IFRS eller (b) 1. januar 2005, alt efter hvad der måtte komme senest. Hvis en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, vælger at anvende IFRS 2 på sådanne egenkapitalinstrumenter, må virksomheden imidlertid udelukkende gøre dette, hvis den har offentliggjort dagsværdien af disse egenkapitalinstrumenter opgjort på målingstidspunktet som defineret i IFRS 2. For alle tildelinger af egenkapitalinstrumenter, som IFRS 2 ikke har været anvendt på (eksempelvis egenkapitalinstrumenter, som er tildelt 7. november 2002 eller før), skal en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, dog alligevel give de i afsnit 44 og 45 i IFRS 2 krævede oplysninger. Hvis en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, ændrer vilkårene eller betingelserne for en tildeling af egenkapitalinstrumenter, som IFRS 2 ikke har været anvendt på, kræves det ikke, at virksomheden anvender afsnit 26-29 i IFRS 2, hvis ændringen blev foretaget før overgangen til IFRS.

| D3 | Der tilskyndes til, men kræves ikke, at en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, anvender IFRS 2 på forpligtelser hidrørende fra aktiebaseret vederlæggelse, som blev afregnet før overgangen til IFRS. Der tilskyndes til, men kræves ikke, at en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, anvender IFRS 2 på forpligtelser, som blev afregnet 1. januar 2005 eller før. Ved forpligtelser, som IFRS 2 finder anvendelse på, kræves det ikke, at en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, tilpasser sammenligningstal, i det omfang disse oplysninger er tilknyttet et regnskabsår eller et tidspunkt før 7. november 2002. |
| --- | --- |

D3

Der tilskyndes til, men kræves ikke, at en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, anvender IFRS 2 på forpligtelser hidrørende fra aktiebaseret vederlæggelse, som blev afregnet før overgangen til IFRS. Der tilskyndes til, men kræves ikke, at en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, anvender IFRS 2 på forpligtelser, som blev afregnet 1. januar 2005 eller før. Ved forpligtelser, som IFRS 2 finder anvendelse på, kræves det ikke, at en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, tilpasser sammenligningstal, i det omfang disse oplysninger er tilknyttet et regnskabsår eller et tidspunkt før 7. november 2002.

Forsikringskontrakter

| D4 | En virksomhed, som anvender IFRS for første gang, kan anvende overgangsbestemmelserne i IFRS 4 Forsikringskontrakter. IFRS 4 begrænser muligheden for ændringer i regnskabspraksis for forsikringskontrakter, herunder ændringer, som er foretaget af en virksomhed, der anvender IFRS for første gang. |
| --- | --- |

D4

En virksomhed, som anvender IFRS for første gang, kan anvende overgangsbestemmelserne i IFRS 4 Forsikringskontrakter. IFRS 4 begrænser muligheden for ændringer i regnskabspraksis for forsikringskontrakter, herunder ændringer, som er foretaget af en virksomhed, der anvender IFRS for første gang.

Dagsværdi eller omvurdering til fastsat kostpris

| D5 | En virksomhed kan vælge at foretage måling af et materielt anlægsaktiv på tidspunktet for overgangen til IFRS på grundlag af aktivets dagsværdi og anvende denne dagsværdi som den fastsatte kostpris på den pågældende dato. |
| --- | --- |

D5

En virksomhed kan vælge at foretage måling af et materielt anlægsaktiv på tidspunktet for overgangen til IFRS på grundlag af aktivets dagsværdi og anvende denne dagsværdi som den fastsatte kostpris på den pågældende dato.

| D6 | Virksomheder, som anvender IFRS for første gang, kan vælge at anvende en omvurdering af et materielt anlægsaktiv foretaget i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper på eller før tidspunktet for overgangen til IFRS som fastsat kostpris på datoen for omvurderingen, hvis omvurderingen på datoen for omvurderingen i store træk var sammenlignelig med:






  (a) | dagsværdi eller |
| --- | --- | --- |

D6

Virksomheder, som anvender IFRS for første gang, kan vælge at anvende en omvurdering af et materielt anlægsaktiv foretaget i overensstemmelse med tidligere regnskabsprincipper på eller før tidspunktet for overgangen til IFRS som fastsat kostpris på datoen for omvurderingen, hvis omvurderingen på datoen for omvurderingen i store træk var sammenlignelig med:

(a)

dagsværdi eller

| (b) | kostprisen eller kostprisen med fradrag af afskrivninger i overensstemmelse med IFRS, korrigeret med henblik på at afspejle f.eks. ændringer i et generelt eller specifikt prisindeks. |
| --- | --- |

(b)

kostprisen eller kostprisen med fradrag af afskrivninger i overensstemmelse med IFRS, korrigeret med henblik på at afspejle f.eks. ændringer i et generelt eller specifikt prisindeks.

| D7 | De valg, som beskrives i afsnit D5 og D6, kan også foretages for:






  (a) | investeringsejendomme, hvis virksomheden vælger at anvende kostprismodellen i IAS 40 Investeringsejendomme og |
| --- | --- | --- |

D7

De valg, som beskrives i afsnit D5 og D6, kan også foretages for:

(a)

investeringsejendomme, hvis virksomheden vælger at anvende kostprismodellen i IAS 40 Investeringsejendomme og

| (b) | immaterielle aktiver som opfylder:






  (i) | indregningskriterierne i IAS 38 (herunder pålidelig måling af den oprindelige kostpris), og |
| --- | --- | --- |

(b)

immaterielle aktiver som opfylder:

(i)

indregningskriterierne i IAS 38 (herunder pålidelig måling af den oprindelige kostpris), og

| (ii) | kriterierne i IAS 38 vedrørende omvurdering (herunder tilstedeværelsen af et aktivt marked). |
| --- | --- |

(ii)

kriterierne i IAS 38 vedrørende omvurdering (herunder tilstedeværelsen af et aktivt marked).

En virksomhed må ikke anvende disse valg for så vidt angår andre aktiver eller for forpligtelser.

| D8 | En virksomhed, som anvender IFRS for første gang, kan have fastlagt den fastsatte kostpris i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper for visse eller alle aktiver og forpligtelser ved måling af disse på grundlag af dagsværdien på en bestemt dato som følge af en begivenhed, som f.eks. privatisering eller børsintroduktion. Virksomheden kan anvende denne form for begivenhedsspecifik måling af dagsværdien som fastsat kostpris, for så vidt angår IFRS på datoen for denne måling. |
| --- | --- |

D8

En virksomhed, som anvender IFRS for første gang, kan have fastlagt den fastsatte kostpris i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper for visse eller alle aktiver og forpligtelser ved måling af disse på grundlag af dagsværdien på en bestemt dato som følge af en begivenhed, som f.eks. privatisering eller børsintroduktion. Virksomheden kan anvende denne form for begivenhedsspecifik måling af dagsværdien som fastsat kostpris, for så vidt angår IFRS på datoen for denne måling.

Leasingkontrakter

| D9 | En virksomhed, som anvender IFRS for første gang, kan anvende overgangsbestemmelserne i IFRIC 4 Vurdering af, om en aftale indeholder en leasingkontrakt. Derfor kan en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, vurdere, om en aftale, som eksisterede på tidspunktet for overgangen til IFRS, indeholder en leasingkontrakt på baggrund af de foreliggende forhold og omstændigheder på det tidspunkt. |
| --- | --- |

D9

En virksomhed, som anvender IFRS for første gang, kan anvende overgangsbestemmelserne i IFRIC 4 Vurdering af, om en aftale indeholder en leasingkontrakt. Derfor kan en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, vurdere, om en aftale, som eksisterede på tidspunktet for overgangen til IFRS, indeholder en leasingkontrakt på baggrund af de foreliggende forhold og omstændigheder på det tidspunkt.

Personaleydelser

| D10 | I overensstemmelse med IAS 19 Personaleydelser kan en virksomhed vælge at anvende »korridormetoden«, hvorved visse aktuarmæssige gevinster og tab ikke indregnes. Anvendelse af denne metode med tilbagevirkende kraft forudsætter, at virksomheden inddeler de akkumulerede aktuarmæssige gevinster og tab fra indførelsen af pensionsordningen og frem til tidspunktet for overgangen til IFRS i en indregnet og en ikke-indregnet del. En virksomhed, som anvender IFRS for første gang, kan imidlertid vælge at indregne alle akkumulerede aktuarmæssige gevinster og tab på tidspunktet for overgangen til IFRS, selv hvis den anvender korridormetoden for senere aktuarmæssige gevinster og tab. Hvis en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, benytter sig af denne mulighed, skal den anvende den for alle pensionsordninger. |
| --- | --- |

D10

I overensstemmelse med IAS 19 Personaleydelser kan en virksomhed vælge at anvende »korridormetoden«, hvorved visse aktuarmæssige gevinster og tab ikke indregnes. Anvendelse af denne metode med tilbagevirkende kraft forudsætter, at virksomheden inddeler de akkumulerede aktuarmæssige gevinster og tab fra indførelsen af pensionsordningen og frem til tidspunktet for overgangen til IFRS i en indregnet og en ikke-indregnet del. En virksomhed, som anvender IFRS for første gang, kan imidlertid vælge at indregne alle akkumulerede aktuarmæssige gevinster og tab på tidspunktet for overgangen til IFRS, selv hvis den anvender korridormetoden for senere aktuarmæssige gevinster og tab. Hvis en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, benytter sig af denne mulighed, skal den anvende den for alle pensionsordninger.

| D11 | En virksomhed kan oplyse de i IAS 19, afsnit 120A p) krævede beløb, da beløbene opgøres fremadrettet for hvert regnskabsår fra tidspunktet for overgangen til IFRS. |
| --- | --- |

D11

En virksomhed kan oplyse de i IAS 19, afsnit 120A p) krævede beløb, da beløbene opgøres fremadrettet for hvert regnskabsår fra tidspunktet for overgangen til IFRS.

Akkumulerede omregningsforskelle

| D12 | IAS 21 kræver, at virksomheden:






  (a) | Indregner visse omregningsforskelle i øvrig totalindkomst og akkumulerer disse i et separat element af egenkapitalen, og |
| --- | --- | --- |

D12

IAS 21 kræver, at virksomheden:

(a)

Indregner visse omregningsforskelle i øvrig totalindkomst og akkumulerer disse i et separat element af egenkapitalen, og

| (b) | ved afhændelse af en udenlandsk aktivitet omklassificerer den akkumulerede omregningsforskel for denne udenlandske aktivitet (herunder eventuelt gevinster og tab på sikring i forbindelse hermed) fra egenkapitalen til resultatet som en del af gevinsten eller tabet på afhændelsen. |
| --- | --- |

(b)

ved afhændelse af en udenlandsk aktivitet omklassificerer den akkumulerede omregningsforskel for denne udenlandske aktivitet (herunder eventuelt gevinster og tab på sikring i forbindelse hermed) fra egenkapitalen til resultatet som en del af gevinsten eller tabet på afhændelsen.

| D13 | Dog behøver en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, ikke at overholde disse kravene for akkumulerede omregningsforskelle, som eksisterede på tidspunktet for overgangen til IFRS. Hvis en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, benytter sig af undtagelsen:






  (a) | anslås de akkumulerede omregningsforskelle for alle udenlandske aktiviteter til nul på tidspunktet for overgangen til IFRS, og |
| --- | --- | --- |

D13

Dog behøver en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, ikke at overholde disse kravene for akkumulerede omregningsforskelle, som eksisterede på tidspunktet for overgangen til IFRS. Hvis en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, benytter sig af undtagelsen:

(a)

anslås de akkumulerede omregningsforskelle for alle udenlandske aktiviteter til nul på tidspunktet for overgangen til IFRS, og

| (b) | gevinsten eller tabet på en efterfølgende afhændelse af en udenlandsk aktivitet skal ikke omfatte de omregningsforskelle, som opstod før tidspunktet for overgangen til IFRS, men skal omfatte senere omregningsforskelle. |
| --- | --- |

(b)

gevinsten eller tabet på en efterfølgende afhændelse af en udenlandsk aktivitet skal ikke omfatte de omregningsforskelle, som opstod før tidspunktet for overgangen til IFRS, men skal omfatte senere omregningsforskelle.

Investeringer i dattervirksomheder, fælles kontrollerede virksomheder og associerede virksomheder

| D14 | Når en virksomhed udarbejder et separat årsregnskab kræver IAS 27 (ændret 2008), at virksomheden regnskabsmæssigt behandler investeringer i dattervirksomheder, fælles kontrollerede virksomheder og associerede virksomheder enten:






  (a) | til kostpris eller |
| --- | --- | --- |

D14

Når en virksomhed udarbejder et separat årsregnskab kræver IAS 27 (ændret 2008), at virksomheden regnskabsmæssigt behandler investeringer i dattervirksomheder, fælles kontrollerede virksomheder og associerede virksomheder enten:

(a)

til kostpris eller

| (b) | i overensstemmelse med IAS 39. |
| --- | --- |

(b)

i overensstemmelse med IAS 39.

| D15 | Såfremt en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, måler en sådan investering til kostpris i overensstemmelse med afsnit D14, skal den i den separate IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling måle investeringen til et af følgende beløb:






  (a) | kostprisen opgjort i overensstemmelse med IAS 27 eller |
| --- | --- | --- |

D15

Såfremt en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, måler en sådan investering til kostpris i overensstemmelse med afsnit D14, skal den i den separate IFRS-åbningsopgørelse af finansiel stilling måle investeringen til et af følgende beløb:

(a)

kostprisen opgjort i overensstemmelse med IAS 27 eller

| (b) | fastsat kostpris. Den fastsatte kostpris af en sådan investering skal udgøre dens:






  (i) | dagsværdi (opgjort i overensstemmelse med IAS 39) på tidspunktet for virksomhedens overgang til IFRS i det separate årsregnskab eller |
| --- | --- | --- |

(b)

fastsat kostpris. Den fastsatte kostpris af en sådan investering skal udgøre dens:

(i)

dagsværdi (opgjort i overensstemmelse med IAS 39) på tidspunktet for virksomhedens overgang til IFRS i det separate årsregnskab eller

| (ii) | regnskabsmæssige værdi i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper på det tidspunkt. |
| --- | --- |

(ii)

regnskabsmæssige værdi i overensstemmelse med de tidligere regnskabsprincipper på det tidspunkt.

En virksomhed, som anvender IFRS for første gang, kan vælge enten alternativ (i) eller (ii) til at måle sin investering i hver dattervirksomhed, fælles kontrollerede virksomhed og associerede virksomhed, som virksomheden vælger at måle til fastsat kostpris.

Aktiver og forpligtelser i dattervirksomheder, associerede virksomheder og joint ventures

| D16 | Hvis en dattervirksomhed anvender IFRS for første gang på et senere tidspunkt end modervirksomheden, skal dattervirksomheden i sit årsregnskab foretage en måling af sine aktiver og forpligtelser enten:






  (a) | i form af de regnskabsmæssige værdier, som ville blive indregnet i modervirksomhedens konsoliderede årsregnskab, baseret på datoen for modervirksomhedens overgang til IFRS, såfremt der ikke blev foretaget reguleringer for konsolideringsprocedurer og for effekten af den virksomhedssammenslutning, inden for hvilken modervirksomheden erhvervede dattervirksomheden, eller |
| --- | --- | --- |

D16

Hvis en dattervirksomhed anvender IFRS for første gang på et senere tidspunkt end modervirksomheden, skal dattervirksomheden i sit årsregnskab foretage en måling af sine aktiver og forpligtelser enten:

(a)

i form af de regnskabsmæssige værdier, som ville blive indregnet i modervirksomhedens konsoliderede årsregnskab, baseret på datoen for modervirksomhedens overgang til IFRS, såfremt der ikke blev foretaget reguleringer for konsolideringsprocedurer og for effekten af den virksomhedssammenslutning, inden for hvilken modervirksomheden erhvervede dattervirksomheden, eller

| (b) | i form af de regnskabsmæssige værdier, som kræves i resten af denne standard, baseret på datoen for dattervirksomhedens overgang til IFRS. De regnskabsmæssige værdier kan være forskellige fra dem, som er beskrevet i a):






  (i) | hvis undtagelserne i denne standard resulterer i målinger, som afhænger af tidspunktet for overgangen til IFRS |
| --- | --- | --- |

(b)

i form af de regnskabsmæssige værdier, som kræves i resten af denne standard, baseret på datoen for dattervirksomhedens overgang til IFRS. De regnskabsmæssige værdier kan være forskellige fra dem, som er beskrevet i a):

(i)

hvis undtagelserne i denne standard resulterer i målinger, som afhænger af tidspunktet for overgangen til IFRS

| (ii) | hvis den anvendte regnskabspraksis i dattervirksomhedens årsregnskab er forskellig fra den, som anvendes i koncernregnskabet. Eksempelvis kan en dattervirksomhed anvende kostprismodellen i IAS 16 Materielle anlægsaktiver, mens koncernen kan anvende omvurderingsmodellen. |
| --- | --- |

(ii)

hvis den anvendte regnskabspraksis i dattervirksomhedens årsregnskab er forskellig fra den, som anvendes i koncernregnskabet. Eksempelvis kan en dattervirksomhed anvende kostprismodellen i IAS 16 Materielle anlægsaktiver, mens koncernen kan anvende omvurderingsmodellen.

Et tilsvarende valg kan foretages for en associeret virksomhed eller et joint venture, som anvender IFRS for første gang på et senere tidspunkt end en virksomhed, som har væsentlig indflydelse på eller fælles kontrol over virksomheden.

| D17 | Hvis en virksomhed derimod anvender IFRS for første gang på et senere tidspunkt end en dattervirksomhed (eller en associeret virksomhed eller et joint venture), skal virksomheden i sit konsoliderede årsregnskab foretage en måling af dattervirksomhedens (eller den associerede virksomheds eller joint ventures) aktiver og forpligtelser på grundlag af de samme regnskabsmæssige værdier som i dattervirksomhedens (eller den associerede virksomheds eller joint ventures) årsregnskab, efter regulering for konsolidering og regnskabsmæssige egenkapitalreguleringer samt for effekten af virksomhedssammenslutningen, inden for hvilken virksomheden erhvervede dattervirksomheden. Tilsvarende gælder det, at hvis modervirksomheden anvender IFRS for første gang tidligere eller senere for det separate årsregnskab end for det konsoliderede årsregnskab, skal den foretage en måling af aktiver og forpligtelser på grundlag af de samme beløb i begge årsregnskaber, dog undtaget for konsolideringsmæssige reguleringer. |
| --- | --- |

D17

Hvis en virksomhed derimod anvender IFRS for første gang på et senere tidspunkt end en dattervirksomhed (eller en associeret virksomhed eller et joint venture), skal virksomheden i sit konsoliderede årsregnskab foretage en måling af dattervirksomhedens (eller den associerede virksomheds eller joint ventures) aktiver og forpligtelser på grundlag af de samme regnskabsmæssige værdier som i dattervirksomhedens (eller den associerede virksomheds eller joint ventures) årsregnskab, efter regulering for konsolidering og regnskabsmæssige egenkapitalreguleringer samt for effekten af virksomhedssammenslutningen, inden for hvilken virksomheden erhvervede dattervirksomheden. Tilsvarende gælder det, at hvis modervirksomheden anvender IFRS for første gang tidligere eller senere for det separate årsregnskab end for det konsoliderede årsregnskab, skal den foretage en måling af aktiver og forpligtelser på grundlag af de samme beløb i begge årsregnskaber, dog undtaget for konsolideringsmæssige reguleringer.

Sammensatte finansielle instrumenter

| D18 | IAS 32 Finansielle instrumenter: Præsentation kræver, at en virksomhed fra starten opdeler et sammensat finansielt instrument i separate forpligtelses- og egenkapitalelementer. Hvis forpligtelseselementet ikke længere er udestående, medfører anvendelsen af IAS 32 med tilbagevirkende kraft en opdeling i to egenkapitalelementer. Det første element indgår i det overførte resultat og udgør den akkumulerede rente på det samlede forpligtelseselement. Det andet element repræsenterer det oprindelige egenkapitalelement. I overensstemmelse med denne standard behøver en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, imidlertid ikke at adskille de to elementer, hvis forpligtelseselementet ikke længere er udestående på tidspunktet for overgangen til IFRS. |
| --- | --- |

D18

IAS 32 Finansielle instrumenter: Præsentation kræver, at en virksomhed fra starten opdeler et sammensat finansielt instrument i separate forpligtelses- og egenkapitalelementer. Hvis forpligtelseselementet ikke længere er udestående, medfører anvendelsen af IAS 32 med tilbagevirkende kraft en opdeling i to egenkapitalelementer. Det første element indgår i det overførte resultat og udgør den akkumulerede rente på det samlede forpligtelseselement. Det andet element repræsenterer det oprindelige egenkapitalelement. I overensstemmelse med denne standard behøver en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, imidlertid ikke at adskille de to elementer, hvis forpligtelseselementet ikke længere er udestående på tidspunktet for overgangen til IFRS.

Klassifikation af tidligere indregnede finansielle instrumenter

| D19 | IAS 39 tillader, at et finansielt aktiv ved første indregning klassificeres som disponibelt for salg, eller at et finansielt instrument (forudsat at det opfylder visse kriterier) klassificeres som et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse til dagsværdi med indregning i resultatopgørelsen. På trods af dette krav gælder der undtagelser i følgende tilfælde;






  (a) | det er tilladt for en virksomhed at foretage en klassifikation som disponibel for salg på tidspunktet for overgangen til IFRS |
| --- | --- | --- |

D19

IAS 39 tillader, at et finansielt aktiv ved første indregning klassificeres som disponibelt for salg, eller at et finansielt instrument (forudsat at det opfylder visse kriterier) klassificeres som et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse til dagsværdi med indregning i resultatopgørelsen. På trods af dette krav gælder der undtagelser i følgende tilfælde;

(a)

det er tilladt for en virksomhed at foretage en klassifikation som disponibel for salg på tidspunktet for overgangen til IFRS

| (b) | det er tilladt for en virksomhed på tidspunktet for overgangen til IFRS at klassificere alle finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser til dagsværdi med indregning i resultatopgørelsen af ændringer i dagsværdi, forudsat at aktivet eller forpligtelsen opfylder kriterierne i afsnit 9 b) i), 9 b) ii) eller 11A i IAS 39 på det tidspunkt. |
| --- | --- |

(b)

det er tilladt for en virksomhed på tidspunktet for overgangen til IFRS at klassificere alle finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser til dagsværdi med indregning i resultatopgørelsen af ændringer i dagsværdi, forudsat at aktivet eller forpligtelsen opfylder kriterierne i afsnit 9 b) i), 9 b) ii) eller 11A i IAS 39 på det tidspunkt.

Måling af dagsværdien af finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser ved første indregning

| D20 | Uanset kravene i afsnit 7 og 9 kan virksomheden anvende kravene i sidste sætning af afsnit AG76 samt afsnit AG76A i IAS 39 på en af følgende måder:






  (a) | fremadrettet på transaktioner, som er indgået efter 25. oktober 2002, eller |
| --- | --- | --- |

D20

Uanset kravene i afsnit 7 og 9 kan virksomheden anvende kravene i sidste sætning af afsnit AG76 samt afsnit AG76A i IAS 39 på en af følgende måder:

(a)

fremadrettet på transaktioner, som er indgået efter 25. oktober 2002, eller

| (b) | fremadrettet på transaktioner, som er indgået efter 1. januar 2004. |
| --- | --- |

(b)

fremadrettet på transaktioner, som er indgået efter 1. januar 2004.

Forpligtelser i forbindelse med at tage anlæg, som er medtaget i kostprisen for materielle anlægsaktiver, ud af drift

| D21 | IFRIC 1 Ændringer i eksisterende forpligtelser i forbindelse med at tage anlæg ud af drift, retablering samt tilsvarende forpligtelser kræver, at bestemte ændringer i en forpligtelse i forbindelse med at tage anlæg ud af drift, en retableringsforpligtelse eller en tilsvarende forpligtelse lægges til eller trækkes fra kostprisen for det aktiv, forpligtelsen knytter sig til. Aktivets regulerede afskrivningsberettigede beløb afskrives derefter fremadrettet over den resterende brugstid. En virksomhed, som anvender IFRS for første gang, behøver ikke at overholde disse krav om ændringer i sådanne forpligtelser, som er foretaget før tidspunktet for overgangen til IFRS. Hvis en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, benytter sig af undtagelsen, skal den:






  (a) | måle forpligtelsen på tidspunktet for overgangen til IFRS i overensstemmelse med IAS 37 |
| --- | --- | --- |

D21

IFRIC 1 Ændringer i eksisterende forpligtelser i forbindelse med at tage anlæg ud af drift, retablering samt tilsvarende forpligtelser kræver, at bestemte ændringer i en forpligtelse i forbindelse med at tage anlæg ud af drift, en retableringsforpligtelse eller en tilsvarende forpligtelse lægges til eller trækkes fra kostprisen for det aktiv, forpligtelsen knytter sig til. Aktivets regulerede afskrivningsberettigede beløb afskrives derefter fremadrettet over den resterende brugstid. En virksomhed, som anvender IFRS for første gang, behøver ikke at overholde disse krav om ændringer i sådanne forpligtelser, som er foretaget før tidspunktet for overgangen til IFRS. Hvis en virksomhed, som anvender IFRS for første gang, benytter sig af undtagelsen, skal den:

(a)

måle forpligtelsen på tidspunktet for overgangen til IFRS i overensstemmelse med IAS 37

| (b) | i det omfang forpligtelsen er omfattet af IFRIC 1, skønne det beløb, der ville have været medtaget i kostprisen for det aktiv, forpligtelsen knytter sig til, på det tidspunkt, hvor forpligtelsen opstod, ved at diskontere forpligtelsen til dette tidspunkt ved anvendelse af sit bedste skøn over den eller de historiske risikokorrigerede diskonteringssatser, som ville have været gældende for forpligtelsen i den mellemliggende periode, og |
| --- | --- |

(b)

i det omfang forpligtelsen er omfattet af IFRIC 1, skønne det beløb, der ville have været medtaget i kostprisen for det aktiv, forpligtelsen knytter sig til, på det tidspunkt, hvor forpligtelsen opstod, ved at diskontere forpligtelsen til dette tidspunkt ved anvendelse af sit bedste skøn over den eller de historiske risikokorrigerede diskonteringssatser, som ville have været gældende for forpligtelsen i den mellemliggende periode, og

| (c) | beregne den akkumulerede afskrivning på dette beløb på tidspunktet for overgangen til IFRS på grundlag af det aktuelle skøn over aktivets brugstid og ved anvendelse af virksomhedens vedtagne afskrivningspraksis i overensstemmelse med IFRS-standarderne. |
| --- | --- |

(c)

beregne den akkumulerede afskrivning på dette beløb på tidspunktet for overgangen til IFRS på grundlag af det aktuelle skøn over aktivets brugstid og ved anvendelse af virksomhedens vedtagne afskrivningspraksis i overensstemmelse med IFRS-standarderne.

Finansielle aktiver eller immaterielle aktiver, der behandles regnskabsmæssigt i overensstemmelse med IFRIC 12

| D22 | En virksomhed, som anvender IFRS for første gang, kan anvende overgangsbestemmelserne i IFRIC 12. |
| --- | --- |

D22

En virksomhed, som anvender IFRS for første gang, kan anvende overgangsbestemmelserne i IFRIC 12.

Låneomkostninger

| D23 | En virksomhed, som anvender IFRS for første gang, kan anvende overgangsbestemmelserne i afsnit 27 og 28 i IAS 23 (ajourført 2007). I disse afsnit skal henvisninger til ikrafttrædelsestidspunktet fortolkes som 1. juli 2009 eller tidspunktet for overgangen til IFRS, alt efter hvad der kommer senest. |
| --- | --- |

D23

En virksomhed, som anvender IFRS for første gang, kan anvende overgangsbestemmelserne i afsnit 27 og 28 i IAS 23 (ajourført 2007). I disse afsnit skal henvisninger til ikrafttrædelsestidspunktet fortolkes som 1. juli 2009 eller tidspunktet for overgangen til IFRS, alt efter hvad der kommer senest.

Appendiks E

Midlertidige undtagelser fra IFRS-standarder

Dette appendiks er en integreret del af standarden.

[Dette appendiks er forbeholdt eventuelle senere midlertidige undtagelser].

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 311/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 311/21

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1137/2009

af 25. november 2009

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Insalata di Lusia (BGB))

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 7, stk. 4, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 6, stk. 2, første afsnit, og artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Italiens anmodning om registrering af betegnelsen »Insalata di Lusia« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 6, stk. 2, første afsnit, og artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Italiens anmodning om registrering af betegnelsen »Insalata di Lusia« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør betegnelsen registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør betegnelsen registreres —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget registreres.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. november 2009.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 89 af 18.4.2009, s. 13.

2

---

BILAG

Landbrugsprodukter til konsum opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.6.   Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

ITALIEN

Insalata di Lusia (BGB)

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 311/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 311/23

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1138/2009

af 25. november 2009

om godkendelse af væsentlige ændringer af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Bitto (BOB))

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 7, stk. 4, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har i henhold til artikel 9, stk. 1, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 behandlet Italiens ansøgning om godkendelse af ændringer af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Bitto«, der er registreret i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 (2), som ændret ved forordning (EF) nr. 1263/96 (3). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i henhold til artikel 9, stk. 1, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 behandlet Italiens ansøgning om godkendelse af ændringer af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Bitto«, der er registreret i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 (2), som ændret ved forordning (EF) nr. 1263/96 (3).

| (2) | Eftersom de pågældende ændringer ikke er af mindre omfang, jf. artikel 9 i forordning (EF) nr. 510/2006, har Kommissionen i medfør af artikel 6, stk. 2, første afsnit, i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende
   (4). Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør ændringerne godkendes — |
| --- | --- |

(2)

Eftersom de pågældende ændringer ikke er af mindre omfang, jf. artikel 9 i forordning (EF) nr. 510/2006, har Kommissionen i medfør af artikel 6, stk. 2, første afsnit, i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende
   (4). Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør ændringerne godkendes —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De ændringer af varespecifikationen, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen i bilaget til denne forordning, godkendes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. november 2009.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EFT L 148 af 21.6.1996, s. 1.

2

(3)  EFT L 163 af 2.7.1996, s. 19.

3

(4)  EUT C 87 af 16.4.2009, s. 20.

4

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til fødevarer, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.3.   Oste

ITALIEN

Bitto (BOB)

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 311/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 311/25

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 13. maj 2009

om foranstaltningerne C 20/07 (ex NN 31/07) iværksat af Spanien til fordel for Pickman

(meddelt under nummer K(2009) 3541)

(Kun den spanske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2009/849/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1,

efter at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger (1) i overensstemmelse med denne artikel og under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Som følge af påstande fremsat af en klager ved brev registreret den 5. april 2006, ifølge hvilke de spanske myndigheder skulle have ydet statsstøtte til Pickman — La Cartuja de Sevilla S.A. (herefter benævnt »Pickman« eller »virksomheden«), anmodede Europa-Kommissionen (herefter benævnt »Kommissionen«) de spanske myndigheder om supplerende oplysninger ved breve af 12. april 2006 og 12. februar 2007, som de spanske myndigheder fremsendte ved breve, der registreredes den 7. juni 2006, 30. august 2006 og 18. april 2007. |
| --- | --- |

(1)

Som følge af påstande fremsat af en klager ved brev registreret den 5. april 2006, ifølge hvilke de spanske myndigheder skulle have ydet statsstøtte til Pickman — La Cartuja de Sevilla S.A. (herefter benævnt »Pickman« eller »virksomheden«), anmodede Europa-Kommissionen (herefter benævnt »Kommissionen«) de spanske myndigheder om supplerende oplysninger ved breve af 12. april 2006 og 12. februar 2007, som de spanske myndigheder fremsendte ved breve, der registreredes den 7. juni 2006, 30. august 2006 og 18. april 2007.

| (2) | Den 27. juni 2007 underrettede Kommissionen de spanske myndigheder om sin beslutning om at indlede proceduren og modtog deres bemærkninger ved breve af 15. september 2007 og 26. november de 2007. |
| --- | --- |

(2)

Den 27. juni 2007 underrettede Kommissionen de spanske myndigheder om sin beslutning om at indlede proceduren og modtog deres bemærkninger ved breve af 15. september 2007 og 26. november de 2007.

| (3) | Efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende den 10. oktober 2007 af beslutningen om at indlede proceduren i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (herefter benævnt »Beslutningen om at indlede proceduren«), hvori de interesserede blev opfordret til at fremsende deres bemærkninger, modtog Kommissionen bemærkninger fra støttemodtageren ved breve registreret den 26. november 2007 og 7. april 2008. Den 12. februar 2008 og den 11. april 2008 blev disse bemærkninger fremsendt til de spanske myndigheder, som sendte deres kommentarer den 2. april 2008. Der blev ikke modtaget bemærkninger fra tredjeparter. |
| --- | --- |

(3)

Efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende den 10. oktober 2007 af beslutningen om at indlede proceduren i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (herefter benævnt »Beslutningen om at indlede proceduren«), hvori de interesserede blev opfordret til at fremsende deres bemærkninger, modtog Kommissionen bemærkninger fra støttemodtageren ved breve registreret den 26. november 2007 og 7. april 2008. Den 12. februar 2008 og den 11. april 2008 blev disse bemærkninger fremsendt til de spanske myndigheder, som sendte deres kommentarer den 2. april 2008. Der blev ikke modtaget bemærkninger fra tredjeparter.

2.   STØTTEMODTAGEREN

| (4) | Pickman, der blev grundlagt i Sevilla i 1841, fremstiller fade og porcelæn. Virksomheden har traditionelt fokuseret på fremstilling af kunsthåndværksprodukter af høj kvalitet og direkte salg til hoteller, restauranter og cateringvirksomheder eller gennem partnere i detailhandlen. For nylig har virksomheden udvidet sine aktiviteter til at omfatte markedet for firmagaver og artikler til hotel- og restaurationsbranchen. Pickman har i øjeblikket 140 ansatte og havde i 2005 en omsætning på 4,28 mio. EUR. Derfor må virksomheden anses for at være mellemstor (2). |
| --- | --- |

(4)

Pickman, der blev grundlagt i Sevilla i 1841, fremstiller fade og porcelæn. Virksomheden har traditionelt fokuseret på fremstilling af kunsthåndværksprodukter af høj kvalitet og direkte salg til hoteller, restauranter og cateringvirksomheder eller gennem partnere i detailhandlen. For nylig har virksomheden udvidet sine aktiviteter til at omfatte markedet for firmagaver og artikler til hotel- og restaurationsbranchen. Pickman har i øjeblikket 140 ansatte og havde i 2005 en omsætning på 4,28 mio. EUR. Derfor må virksomheden anses for at være mellemstor (2).

| (5) | Pickman opererer på keramikmarkedet, som sammenlagt har et registreret salg på i alt ca. 26 000 mio. EUR, hvilket skønnes at udgøre en tredjedel af den samlede verdensproduktion med 222 000 beskæftigede. Helt konkret gælder der for det segment, som benævnes »bordservice og dekorationsemner«, nogle helt særlige forhold: Det er meget arbejdsintensivt og er tæt forbundet med den endelige forbruger samt udviser et stort behov for at konkurrere på design og kvalitet. Markedet er åbent for samhandelen imellem medlemsstaterne, hvor Det Forenede Kongerige og Tyskland har den største produktion og det største forbrug, hvorimod Spaniens andel udgør mindre end 5 %, og der er konkurrence mellem fabrikanterne. I hele Spanien er der 11 aktive virksomheder med ca. 3 000 beskæftigede og en samlet årlig omsætning på 60 mio. enheder svarende til en årlig værdi på i alt 84 mio. EUR (3). |
| --- | --- |

(5)

Pickman opererer på keramikmarkedet, som sammenlagt har et registreret salg på i alt ca. 26 000 mio. EUR, hvilket skønnes at udgøre en tredjedel af den samlede verdensproduktion med 222 000 beskæftigede. Helt konkret gælder der for det segment, som benævnes »bordservice og dekorationsemner«, nogle helt særlige forhold: Det er meget arbejdsintensivt og er tæt forbundet med den endelige forbruger samt udviser et stort behov for at konkurrere på design og kvalitet. Markedet er åbent for samhandelen imellem medlemsstaterne, hvor Det Forenede Kongerige og Tyskland har den største produktion og det største forbrug, hvorimod Spaniens andel udgør mindre end 5 %, og der er konkurrence mellem fabrikanterne. I hele Spanien er der 11 aktive virksomheder med ca. 3 000 beskæftigede og en samlet årlig omsætning på 60 mio. enheder svarende til en årlig værdi på i alt 84 mio. EUR (3).

3.   FORANSTALTNINGER

| (6) | Beslutningen om at indlede proceduren omfatter følgende foranstaltninger (4):






  — | foranstaltning nr. 2: eftergivelse af Pickmans gæld på 3,29 mio. EUR til de sociale myndigheder i kraft af en engangsaftale indgået den 11. april 2000, der afviger fra den almindelige kreditoraftale |
| --- | --- | --- |

(6)

Beslutningen om at indlede proceduren omfatter følgende foranstaltninger (4):

—

foranstaltning nr. 2: eftergivelse af Pickmans gæld på 3,29 mio. EUR til de sociale myndigheder i kraft af en engangsaftale indgået den 11. april 2000, der afviger fra den almindelige kreditoraftale

| — | foranstaltninger nr. 3-6: en række aktionærlån på i alt 1,87 mio. EUR og tilskud beregnet til investeringer i materielle og immaterielle aktiver på i alt 2,59 mio. EUR, fastlagt i en omstruktureringsplan, som Pickman har fremsendt til den andalusiske regionalregering (Junta de Andalucía), der godkendte planen den 2. marts 2004, beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren og i betragtning 50, 51 og 52 |
| --- | --- |

—

foranstaltninger nr. 3-6: en række aktionærlån på i alt 1,87 mio. EUR og tilskud beregnet til investeringer i materielle og immaterielle aktiver på i alt 2,59 mio. EUR, fastlagt i en omstruktureringsplan, som Pickman har fremsendt til den andalusiske regionalregering (Junta de Andalucía), der godkendte planen den 2. marts 2004, beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren og i betragtning 50, 51 og 52

| — | foranstaltning nr. 7: en garanti stillet af Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía (herefter benævnt »IDEA«), som dækkede 1,3 mio. EUR, dvs. 80 % af et lån på 1,65 mio. EUR, som Pickman havde forhandlet sig frem til med en bank. Parterne indgik aftalen den 28. december 2005. Garantien er ikke blevet indfriet. |
| --- | --- |

—

foranstaltning nr. 7: en garanti stillet af Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía (herefter benævnt »IDEA«), som dækkede 1,3 mio. EUR, dvs. 80 % af et lån på 1,65 mio. EUR, som Pickman havde forhandlet sig frem til med en bank. Parterne indgik aftalen den 28. december 2005. Garantien er ikke blevet indfriet.

4.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF PROCEDUREN

| (7) | I beslutningen om at indlede proceduren var Kommissionens foreløbige konklusion, at foranstaltningerne nr. 2-7 kunne udgøre statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(7)

I beslutningen om at indlede proceduren var Kommissionens foreløbige konklusion, at foranstaltningerne nr. 2-7 kunne udgøre statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (8) | Eftersom hovedformålet med foranstaltningerne tilsyneladende var at hjælpe en kriseramt virksomhed, var det Kommissionens opfattelse, at Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (5) fandt anvendelse (herefter benævnt »rammebestemmelserne fra 2004«), eftersom foranstaltning nr. 7 — hvis der var tale om statsstøtte — blev foretaget efter disse rammebestemmelsers ikrafttrædelse. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom hovedformålet med foranstaltningerne tilsyneladende var at hjælpe en kriseramt virksomhed, var det Kommissionens opfattelse, at Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (5) fandt anvendelse (herefter benævnt »rammebestemmelserne fra 2004«), eftersom foranstaltning nr. 7 — hvis der var tale om statsstøtte — blev foretaget efter disse rammebestemmelsers ikrafttrædelse.

| (9) | Kommissionens foreløbige vurdering var navnlig følgende:






  — | foranstaltningerne kan ikke betragtes som redningsstøtte i kraft af formen og varigheden |
| --- | --- | --- |

(9)

Kommissionens foreløbige vurdering var navnlig følgende:

—

foranstaltningerne kan ikke betragtes som redningsstøtte i kraft af formen og varigheden

| — | Pickman kunne være ydet omstruktureringsstøtte, men uden en omstruktureringsplan var det ikke muligt at vurdere, om foranstaltningen kunne genoprette virksomhedens rentabilitet på længere sigt. |
| --- | --- |

—

Pickman kunne være ydet omstruktureringsstøtte, men uden en omstruktureringsplan var det ikke muligt at vurdere, om foranstaltningen kunne genoprette virksomhedens rentabilitet på længere sigt.

| (10) | På baggrund af de foreliggende oplysninger traf Kommissionen beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure for at fjerne sin tvivl, for såvel de pågældende foranstaltningers karakter af statsstøtte som foranstaltningernes forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(10)

På baggrund af de foreliggende oplysninger traf Kommissionen beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure for at fjerne sin tvivl, for såvel de pågældende foranstaltningers karakter af statsstøtte som foranstaltningernes forenelighed med fællesmarkedet.

5.   DE SPANSKE MYNDIGHEDERS BEMÆRKNINGER

| (11) | De spanske myndigheder sendte efter at være blevet underrettet om beslutningen om at indlede proceduren følgende bemærkninger til de forskellige nævnte foranstaltninger. |
| --- | --- |

(11)

De spanske myndigheder sendte efter at være blevet underrettet om beslutningen om at indlede proceduren følgende bemærkninger til de forskellige nævnte foranstaltninger.

| (12) | For så vidt angår foranstaltning nr. 2 understreger de spanske myndigheder, at de sociale myndigheder (Tesorería de la Seguridad Social) i egenskab af særligt privilegeret kreditor havde forrang over for de almindelige kreditorer, lige efter kreditorerne med garanti og gælden til virksomhedens ansatte. Fordelen ved denne forrang er således ikke en absolut prioritet, men består i muligheden for at afholde sig fra at underskrive den almindelige kreditoraftale og i stedet vælge at indgå en individuel aftale med det formål at opnå betingelser, der på grundlag af gældende national lovgivning skal være mere favorable end de betingelser, som den almindelige kreditoraftale giver. De spanske myndigheder beskriver ligeledes detaljeret de to eneste mulige alternativer, nemlig at gøre udlæg i specifikke materielle og immaterielle aktiver, som imidlertid ikke havde forrang over for andre tidligere registrerede prioriteter eller betalingerne til de ansatte, og som efter al sandsynlighed ville medføre en mindre tilbagebetaling af Pickmans gæld. |
| --- | --- |

(12)

For så vidt angår foranstaltning nr. 2 understreger de spanske myndigheder, at de sociale myndigheder (Tesorería de la Seguridad Social) i egenskab af særligt privilegeret kreditor havde forrang over for de almindelige kreditorer, lige efter kreditorerne med garanti og gælden til virksomhedens ansatte. Fordelen ved denne forrang er således ikke en absolut prioritet, men består i muligheden for at afholde sig fra at underskrive den almindelige kreditoraftale og i stedet vælge at indgå en individuel aftale med det formål at opnå betingelser, der på grundlag af gældende national lovgivning skal være mere favorable end de betingelser, som den almindelige kreditoraftale giver. De spanske myndigheder beskriver ligeledes detaljeret de to eneste mulige alternativer, nemlig at gøre udlæg i specifikke materielle og immaterielle aktiver, som imidlertid ikke havde forrang over for andre tidligere registrerede prioriteter eller betalingerne til de ansatte, og som efter al sandsynlighed ville medføre en mindre tilbagebetaling af Pickmans gæld.

| (13) | De spanske myndigheder korrigerer erklæringen i betragtning 16 i beslutningen om at indlede proceduren og understreger, at i henhold til den almindelige kreditoraftale var der to alternativer ud over to akkumulative muligheder: enten at få tilbagebetalt 5 % af fordringerne over 75 dage eller 20 % over 17 år uden renter. |
| --- | --- |

(13)

De spanske myndigheder korrigerer erklæringen i betragtning 16 i beslutningen om at indlede proceduren og understreger, at i henhold til den almindelige kreditoraftale var der to alternativer ud over to akkumulative muligheder: enten at få tilbagebetalt 5 % af fordringerne over 75 dage eller 20 % over 17 år uden renter.

| (14) | De sociale myndigheder (Tesorería de la Seguridad Social) afholdt sig derimod fra at undertegne de almindelige kreditoraftaler og valgte at indgå en individuel aftale, som efter deres mening forbedrede mulighederne for tilbagebetaling sammenlignet med den almindelige kreditoraftale. Som følge heraf indvilgede Pickman, der skyldte 4 mio. EUR til de sociale myndigheder (Tesorería de la Seguridad Social), i at betale 18 % af dette beløb over otte år med en årlig rente på 3,25 %. Den individuelle aftale indeholdt endvidere en garanti for, at aftalen automatisk ville blive ophævet, hvis en hvilken som helst anden kreditor blev genstand for en mere fordelagtig behandling. Efter betalingen af 595 676,89 EUR til dækning af lønmodtagerbidrag betalte Pickman rent faktisk 2 012 786,39 EUR den 27. maj 2004. |
| --- | --- |

(14)

De sociale myndigheder (Tesorería de la Seguridad Social) afholdt sig derimod fra at undertegne de almindelige kreditoraftaler og valgte at indgå en individuel aftale, som efter deres mening forbedrede mulighederne for tilbagebetaling sammenlignet med den almindelige kreditoraftale. Som følge heraf indvilgede Pickman, der skyldte 4 mio. EUR til de sociale myndigheder (Tesorería de la Seguridad Social), i at betale 18 % af dette beløb over otte år med en årlig rente på 3,25 %. Den individuelle aftale indeholdt endvidere en garanti for, at aftalen automatisk ville blive ophævet, hvis en hvilken som helst anden kreditor blev genstand for en mere fordelagtig behandling. Efter betalingen af 595 676,89 EUR til dækning af lønmodtagerbidrag betalte Pickman rent faktisk 2 012 786,39 EUR den 27. maj 2004.

| (15) | Endelig hævder de spanske myndigheder, at »den almene interesse« beskrevet i betragtning 18 i beslutningen om at indlede proceduren er en del af en standardformulering, som anvendes i alle aftaler, der indgås i forbindelse med tvangsfuldbyrdelse af gæld. I virkeligheden ønskede de sociale myndigheder (Tesorería de la Seguridad Social) at få tilbagebetalt det størst mulige beløb fra skyldner og optrådte derfor i overensstemmelse med princippet om investor i en markedsøkonomi, og benægter, at de havde andre intentioner end at opnå den størst mulige tilbagebetaling. |
| --- | --- |

(15)

Endelig hævder de spanske myndigheder, at »den almene interesse« beskrevet i betragtning 18 i beslutningen om at indlede proceduren er en del af en standardformulering, som anvendes i alle aftaler, der indgås i forbindelse med tvangsfuldbyrdelse af gæld. I virkeligheden ønskede de sociale myndigheder (Tesorería de la Seguridad Social) at få tilbagebetalt det størst mulige beløb fra skyldner og optrådte derfor i overensstemmelse med princippet om investor i en markedsøkonomi, og benægter, at de havde andre intentioner end at opnå den størst mulige tilbagebetaling.

| (16) | De spanske myndigheder gør gældende, at i lyset af Kommissionens meddelelse om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 angående statsstøtte i form af garantier (6) (herefter benævnt »garantimeddelelsen«) udgør foranstaltningen ikke statsstøtte. For det første kan Pickman ikke anses for at være en kriseramt virksomhed, og dette var betingelsen for at opnå et lån uden statens intervention, eftersom virksomhedens situation blev væsentlig forbedret i 2005 i en sådan grad, at det lykkedes at opnå et positivt resultat i 2006, ligesom virksomheden havde bankernes tillid, hvorfor de rent faktisk ydede virksomheden et lån på normale markedsvilkår, dvs. til Euribor-renten, som på daværende tidspunkt udgjorde 2,783 procentpoint plus 1,25 procentpoint. |
| --- | --- |

(16)

De spanske myndigheder gør gældende, at i lyset af Kommissionens meddelelse om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 angående statsstøtte i form af garantier (6) (herefter benævnt »garantimeddelelsen«) udgør foranstaltningen ikke statsstøtte. For det første kan Pickman ikke anses for at være en kriseramt virksomhed, og dette var betingelsen for at opnå et lån uden statens intervention, eftersom virksomhedens situation blev væsentlig forbedret i 2005 i en sådan grad, at det lykkedes at opnå et positivt resultat i 2006, ligesom virksomheden havde bankernes tillid, hvorfor de rent faktisk ydede virksomheden et lån på normale markedsvilkår, dvs. til Euribor-renten, som på daværende tidspunkt udgjorde 2,783 procentpoint plus 1,25 procentpoint.

| (17) | De spanske myndigheder bekræfter, at der ikke har været tale om statsstøtte, eftersom garantien kun gjaldt en specifik økonomisk transaktion, nemlig 80 % dækning, dvs. 1,3 mio. EUR, af et samlet lånebeløb med en begrænset løbetid på 10 år. Desuden understreger de spanske myndigheder, at Pickman betalte markedsprisen for garantien, eftersom virksomheden betalte et årligt tillæg på 1,5 % og ligeledes registrerede en panteret til fordel for IDEA, som i sig selv repræsenterede 13 % af de 10 950 000 EUR, der var værdien af den faste ejendom. |
| --- | --- |

(17)

De spanske myndigheder bekræfter, at der ikke har været tale om statsstøtte, eftersom garantien kun gjaldt en specifik økonomisk transaktion, nemlig 80 % dækning, dvs. 1,3 mio. EUR, af et samlet lånebeløb med en begrænset løbetid på 10 år. Desuden understreger de spanske myndigheder, at Pickman betalte markedsprisen for garantien, eftersom virksomheden betalte et årligt tillæg på 1,5 % og ligeledes registrerede en panteret til fordel for IDEA, som i sig selv repræsenterede 13 % af de 10 950 000 EUR, der var værdien af den faste ejendom.

| (18) | De spanske myndigheder gør ikke indsigelse mod foranstaltningerne nr. 3 og 6's karakter af støtte, men gør gældende, at man ikke anmeldte dem ud fra den betragtning, at de var en del af en støtteordning til fremme af investeringer, jobskabelse og SMV i Andalusien, som også gav mulighed for at yde støtte til redning og omstrukturering af kriseramte SMV, og som allerede var godkendt af Kommissionen (7) (herefter benævnt »den godkendte ordning«). |
| --- | --- |

(18)

De spanske myndigheder gør ikke indsigelse mod foranstaltningerne nr. 3 og 6's karakter af støtte, men gør gældende, at man ikke anmeldte dem ud fra den betragtning, at de var en del af en støtteordning til fremme af investeringer, jobskabelse og SMV i Andalusien, som også gav mulighed for at yde støtte til redning og omstrukturering af kriseramte SMV, og som allerede var godkendt af Kommissionen (7) (herefter benævnt »den godkendte ordning«).

| (19) | I den forbindelse bekræfter de spanske myndigheder, at alle betingelser fastsat i den godkendte ordning er opfyldt. De medgår, at bestemmelsen om i alt højst 4 mio. EUR i støtte pr. støttemodtager ikke er fuldstændigt overholdt, eftersom foranstaltningerne nr. 3-6 i alt androg 4,46 mio. EUR. De mener dog ikke, at det forhold, at man ikke har meddelt Kommissionen, at der var sket en mindre overskridelse på 0,46 mio. EUR — og heller ikke det samlede støttebeløb — kan anses for at være en administrativ uregelmæssighed, som anfægter, at foranstaltningen i al væsentlighed overholder bestemmelserne for den godkendte ordning, hvilket Kommissionen også med rimelighed må kunne forstå. |
| --- | --- |

(19)

I den forbindelse bekræfter de spanske myndigheder, at alle betingelser fastsat i den godkendte ordning er opfyldt. De medgår, at bestemmelsen om i alt højst 4 mio. EUR i støtte pr. støttemodtager ikke er fuldstændigt overholdt, eftersom foranstaltningerne nr. 3-6 i alt androg 4,46 mio. EUR. De mener dog ikke, at det forhold, at man ikke har meddelt Kommissionen, at der var sket en mindre overskridelse på 0,46 mio. EUR — og heller ikke det samlede støttebeløb — kan anses for at være en administrativ uregelmæssighed, som anfægter, at foranstaltningen i al væsentlighed overholder bestemmelserne for den godkendte ordning, hvilket Kommissionen også med rimelighed må kunne forstå.

| (20) | Desuden fastholder de spanske myndigheder, at foranstaltningerne nr. 3-6 bør vurderes i henhold til Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder vedtaget i 1999 (8) (herefter benævnt »rammebestemmelserne fra 1999«), eftersom disse var de eneste rammebestemmelser, som var gældende på det tidspunkt, da støtten blev ydet, og at de derfor bør anses for at være en ekstraordinær foranstaltning i henhold til en omstruktureringsplan, som blev fremsendt til de spanske myndigheder inden for rammerne af den godkendte ordning. De mener rent faktisk i modsætning til Kommissionens foreløbige vurdering i beslutningen om at indlede proceduren, at foranstaltning nr. 7 ikke bør anses for at være statsstøtte (se betragtning 15 og 16), eftersom der ikke blev ydet støtte til omstrukturering efter offentliggørelsen af rammebestemmelserne fra 2004. |
| --- | --- |

(20)

Desuden fastholder de spanske myndigheder, at foranstaltningerne nr. 3-6 bør vurderes i henhold til Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder vedtaget i 1999 (8) (herefter benævnt »rammebestemmelserne fra 1999«), eftersom disse var de eneste rammebestemmelser, som var gældende på det tidspunkt, da støtten blev ydet, og at de derfor bør anses for at være en ekstraordinær foranstaltning i henhold til en omstruktureringsplan, som blev fremsendt til de spanske myndigheder inden for rammerne af den godkendte ordning. De mener rent faktisk i modsætning til Kommissionens foreløbige vurdering i beslutningen om at indlede proceduren, at foranstaltning nr. 7 ikke bør anses for at være statsstøtte (se betragtning 15 og 16), eftersom der ikke blev ydet støtte til omstrukturering efter offentliggørelsen af rammebestemmelserne fra 2004.

| (21) | De spanske myndigheder insisterer endvidere på det forhold, at støtten både i henhold til rammebestemmelserne fra 1999 og rammebestemmelserne fra 2004 skal anses for at være støtte til omstrukturering og er forenelig med fællesmarkedet. I 2003 havde Pickman rent faktisk 128 ansatte og en omsætning på 2,35 mio. EUR, hvilket placerer virksomheden i kategorien SMV, som Kommissionen ikke behøver at godkende planer for. Under alle omstændigheder lever planen for omstrukturering op til Kommissionens krav, idet den løber over seks år, begrænser sig til det nødvendige minimum for igen at gøre virksomheden Pickman rentabel, således som det fremgår af den vedlagte markedsanalyse, og forudsætter et betydeligt bidrag af Pickmans egne midler til genopretning af rentabiliteten. I den forbindelse henviser de spanske myndigheder til en beslutning, hvori Kommissionen godkendte omstruktureringsstøtte, som ikke var anmeldt til Kommissionen, til en anden spansk SMV i samme sektor som Pickman, Porcelanas del Principado (9), på grundlag af væsentlig overholdelse af betingelserne fastsat i rammebestemmelserne fra 1999 og begrænset konkurrencefordrejning som følge af støtten. |
| --- | --- |

(21)

De spanske myndigheder insisterer endvidere på det forhold, at støtten både i henhold til rammebestemmelserne fra 1999 og rammebestemmelserne fra 2004 skal anses for at være støtte til omstrukturering og er forenelig med fællesmarkedet. I 2003 havde Pickman rent faktisk 128 ansatte og en omsætning på 2,35 mio. EUR, hvilket placerer virksomheden i kategorien SMV, som Kommissionen ikke behøver at godkende planer for. Under alle omstændigheder lever planen for omstrukturering op til Kommissionens krav, idet den løber over seks år, begrænser sig til det nødvendige minimum for igen at gøre virksomheden Pickman rentabel, således som det fremgår af den vedlagte markedsanalyse, og forudsætter et betydeligt bidrag af Pickmans egne midler til genopretning af rentabiliteten. I den forbindelse henviser de spanske myndigheder til en beslutning, hvori Kommissionen godkendte omstruktureringsstøtte, som ikke var anmeldt til Kommissionen, til en anden spansk SMV i samme sektor som Pickman, Porcelanas del Principado (9), på grundlag af væsentlig overholdelse af betingelserne fastsat i rammebestemmelserne fra 1999 og begrænset konkurrencefordrejning som følge af støtten.

| (22) | Endelig fremhæver de spanske myndigheder Pickmans betydning for den lokale industri i Andalusien og Spanien og sætter virksomhedens lange historiske og kulturelle tradition op imod den begrænsede konkurrencefordrejning, som er afstedkommet af en støtte ydet til en SMV, der har en meget lille markedsandel. |
| --- | --- |

(22)

Endelig fremhæver de spanske myndigheder Pickmans betydning for den lokale industri i Andalusien og Spanien og sætter virksomhedens lange historiske og kulturelle tradition op imod den begrænsede konkurrencefordrejning, som er afstedkommet af en støtte ydet til en SMV, der har en meget lille markedsandel.

6.   BEMÆRKNINGER FRA TREDJEPARTER

| (23) | Efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende af beslutningen om at indlede proceduren modtog Kommissionen kun bemærkninger fra støttemodtageren Pickman om de forskellige foranstaltninger; disse er medtaget i punkterne 24-32. |
| --- | --- |

(23)

Efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende af beslutningen om at indlede proceduren modtog Kommissionen kun bemærkninger fra støttemodtageren Pickman om de forskellige foranstaltninger; disse er medtaget i punkterne 24-32.

| (24) | Pickman gør indsigelse mod Kommissionens foreløbige vurdering, hvorefter foranstaltning nr. 2 udgør statsstøtte, og bekræfter de argumenter, som de spanske myndigheder fremfører, ifølge hvilke den individuelle aftale indgået med de sociale myndigheder (Tesorería de la Seguridad Social) var at foretrække som garanti for størst og hurtigst mulig tilbagebetaling i overensstemmelse med en privat kreditors adfærd under markedsøkonomiske forhold. Støttemodtageren fremhæver også det forhold, at al Pickmans gæld til de sociale myndigheder (Tesorería de la Seguridad Social) sidenhen er blevet tilbagebetalt, og de efterfølgende bidrag er udbetalt regelmæssigt. |
| --- | --- |

(24)

Pickman gør indsigelse mod Kommissionens foreløbige vurdering, hvorefter foranstaltning nr. 2 udgør statsstøtte, og bekræfter de argumenter, som de spanske myndigheder fremfører, ifølge hvilke den individuelle aftale indgået med de sociale myndigheder (Tesorería de la Seguridad Social) var at foretrække som garanti for størst og hurtigst mulig tilbagebetaling i overensstemmelse med en privat kreditors adfærd under markedsøkonomiske forhold. Støttemodtageren fremhæver også det forhold, at al Pickmans gæld til de sociale myndigheder (Tesorería de la Seguridad Social) sidenhen er blevet tilbagebetalt, og de efterfølgende bidrag er udbetalt regelmæssigt.

| (25) | Hvad angår foranstaltning nr. 7, fremfører Pickman, at den ikke kan anses for statsstøtte, eftersom den opfylder de fire betingelser, som er fastsat i garantimeddelelsen. |
| --- | --- |

(25)

Hvad angår foranstaltning nr. 7, fremfører Pickman, at den ikke kan anses for statsstøtte, eftersom den opfylder de fire betingelser, som er fastsat i garantimeddelelsen.

| (26) | Rent faktisk var Pickman i december 2005 på vej ud af krisen, eftersom virksomhedens tab var faldet fra godt 2 mio. EUR i 2004 til ca. 0,15 mio. EUR i 2005. Endvidere kunne virksomheden opnå et lån på normale markedsvilkår og optog rent faktisk et lån på 3,3 mio. EUR i Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla i 2004, mens den endnu var kriseramt, med pant som sikkerhed. Den pågældende offentlige garanti for lånet på 1,6 mio. EUR dækkede kun 80 % heraf, og løbetiden var begrænset til 10 år. Endelig blev der betalt markedspris for lånet: Pickman betalte et årligt præmie på 1,5 % og sikrede hele garantien med en panteret til IDEA over en del af virksomhedens faste ejendom. |
| --- | --- |

(26)

Rent faktisk var Pickman i december 2005 på vej ud af krisen, eftersom virksomhedens tab var faldet fra godt 2 mio. EUR i 2004 til ca. 0,15 mio. EUR i 2005. Endvidere kunne virksomheden opnå et lån på normale markedsvilkår og optog rent faktisk et lån på 3,3 mio. EUR i Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla i 2004, mens den endnu var kriseramt, med pant som sikkerhed. Den pågældende offentlige garanti for lånet på 1,6 mio. EUR dækkede kun 80 % heraf, og løbetiden var begrænset til 10 år. Endelig blev der betalt markedspris for lånet: Pickman betalte et årligt præmie på 1,5 % og sikrede hele garantien med en panteret til IDEA over en del af virksomhedens faste ejendom.

| (27) | Som svar på Kommissionens anmodning om en vurdering af værdien af Pickmans faste ejendom igennem de seneste år fremsendte Pickman to uafhængige vurderinger dateret 31. maj 2005 (10 962 598,56 EUR) og 4. oktober 2007 (12 512 066,27 EUR). Pr. den 20. maj 2004 var den faste ejendom ikke belånt, men den 8. maj 2007 var den behæftet med to prioriteter for henholdsvis Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla og IDEA, svarende til et beløb på henholdsvis 3 300 000 EUR, plus renter og gebyrer, og 1 300 000 EUR, plus 104 000 EUR i gebyrer. Pickman er af den mening, at den samlede værdi af disse to prioriteter fortsat var betydeligt lavere end den faste ejendoms vurderingspris, hvorfor den meget beskedne risiko, som IDEA løb, så rigeligt var dækket ind ud fra den samlede pris, som det normalt ville være muligt at opnå på markedet. Derfor mener Pickman, at de fire betingelser er opfyldt, og at der ikke er tale om statsstøtte. |
| --- | --- |

(27)

Som svar på Kommissionens anmodning om en vurdering af værdien af Pickmans faste ejendom igennem de seneste år fremsendte Pickman to uafhængige vurderinger dateret 31. maj 2005 (10 962 598,56 EUR) og 4. oktober 2007 (12 512 066,27 EUR). Pr. den 20. maj 2004 var den faste ejendom ikke belånt, men den 8. maj 2007 var den behæftet med to prioriteter for henholdsvis Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla og IDEA, svarende til et beløb på henholdsvis 3 300 000 EUR, plus renter og gebyrer, og 1 300 000 EUR, plus 104 000 EUR i gebyrer. Pickman er af den mening, at den samlede værdi af disse to prioriteter fortsat var betydeligt lavere end den faste ejendoms vurderingspris, hvorfor den meget beskedne risiko, som IDEA løb, så rigeligt var dækket ind ud fra den samlede pris, som det normalt ville være muligt at opnå på markedet. Derfor mener Pickman, at de fire betingelser er opfyldt, og at der ikke er tale om statsstøtte.

| (28) | Pickman forholder sig ikke til Kommissionens første vurdering, efter hvilken foranstaltningerne udgør statsstøtte, men fremfører, at disse er forenelige med EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), samt at de falder ind under den godkendte ordning, der fastsætter muligheden for at yde støtte til redning og omstrukturering af kriseramte SMV’er. |
| --- | --- |

(28)

Pickman forholder sig ikke til Kommissionens første vurdering, efter hvilken foranstaltningerne udgør statsstøtte, men fremfører, at disse er forenelige med EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), samt at de falder ind under den godkendte ordning, der fastsætter muligheden for at yde støtte til redning og omstrukturering af kriseramte SMV’er.

| (29) | Pickman fremhæver det forhold, at foranstaltningerne opfylder kravet i den godkendte ordning, og at grænsen på 4 mio. EUR kun er overskredet med 0,46 mio. EUR, hvilket er meget under det maksimale støttebeløb på 10 mio. EUR anført i punkt 68 i rammebestemmelserne fra 1999, hvad angår ordninger for SMV’er. |
| --- | --- |

(29)

Pickman fremhæver det forhold, at foranstaltningerne opfylder kravet i den godkendte ordning, og at grænsen på 4 mio. EUR kun er overskredet med 0,46 mio. EUR, hvilket er meget under det maksimale støttebeløb på 10 mio. EUR anført i punkt 68 i rammebestemmelserne fra 1999, hvad angår ordninger for SMV’er.

| (30) | Den godkendte ordning og rammebestemmelserne fra 1999 kræver, at støtten skal begrænse sig til det strengt nødvendige minimum, og at støttemodtageren selv skal yde et betydeligt bidrag til den plan, som skal genoprette virksomhedens rentabilitet på længere sigt, hvorimod der ikke kræves modydelser, idet støttemodtagerens eneste forpligtelse er ikke at øge sin produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(30)

Den godkendte ordning og rammebestemmelserne fra 1999 kræver, at støtten skal begrænse sig til det strengt nødvendige minimum, og at støttemodtageren selv skal yde et betydeligt bidrag til den plan, som skal genoprette virksomhedens rentabilitet på længere sigt, hvorimod der ikke kræves modydelser, idet støttemodtagerens eneste forpligtelse er ikke at øge sin produktionskapacitet.

| (31) | Pickman er af den mening, at den omstruktureringsplan, som godkendte foranstaltningerne nr. 3-6, udarbejdet af en uvildig rådgiver, Auditoría y Consulta, S.A. i oktober 2003, og som er godkendt af de spanske myndigheder i marts 2004, til fulde opfylder disse krav, hvorfor virksomheden henviser til princippet om »engangsstøtte«, det eksisterende behov, egetbidraget, forbuddet mod at forøge produktionskapaciteten og udsigterne til en rentabel drift på længere sigt under forskellige forudsætninger. |
| --- | --- |

(31)

Pickman er af den mening, at den omstruktureringsplan, som godkendte foranstaltningerne nr. 3-6, udarbejdet af en uvildig rådgiver, Auditoría y Consulta, S.A. i oktober 2003, og som er godkendt af de spanske myndigheder i marts 2004, til fulde opfylder disse krav, hvorfor virksomheden henviser til princippet om »engangsstøtte«, det eksisterende behov, egetbidraget, forbuddet mod at forøge produktionskapaciteten og udsigterne til en rentabel drift på længere sigt under forskellige forudsætninger.

| (32) | Endelig fremhæver Pickman, at foranstaltningerne ikke har givet anledning til konkurrencefordrejning på markedet, men er ydet til en mellemstor virksomhed, der er beliggende i en region under artikel 87, stk. 3, litra a), med en meget lille markedsandel sammenlignet med de generelle salgstal, og som til fulde har overholdt den godkendte tidsplan for omstruktureringen, og som rent faktisk lige siden 2006 har rettet sin finansielle situation op, hvorfor det ikke har været nødvendigt at kræve modydelser. |
| --- | --- |

(32)

Endelig fremhæver Pickman, at foranstaltningerne ikke har givet anledning til konkurrencefordrejning på markedet, men er ydet til en mellemstor virksomhed, der er beliggende i en region under artikel 87, stk. 3, litra a), med en meget lille markedsandel sammenlignet med de generelle salgstal, og som til fulde har overholdt den godkendte tidsplan for omstruktureringen, og som rent faktisk lige siden 2006 har rettet sin finansielle situation op, hvorfor det ikke har været nødvendigt at kræve modydelser.

| (33) | For så vidt angår Pickmans bemærkninger, bakker de spanske myndigheder fuldt op om de fremførte argumenter og om konklusionen, der fastholder, at foranstaltningerne nr. 2 og 7 ikke bør anses for statsstøtte, hvorimod foranstaltningerne nr. 3-6 udgør støtte, og at denne under alle omstændigheder er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(33)

For så vidt angår Pickmans bemærkninger, bakker de spanske myndigheder fuldt op om de fremførte argumenter og om konklusionen, der fastholder, at foranstaltningerne nr. 2 og 7 ikke bør anses for statsstøtte, hvorimod foranstaltningerne nr. 3-6 udgør støtte, og at denne under alle omstændigheder er forenelig med fællesmarkedet.

7.   VURDERING

| (34) | I overensstemmelse med EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(34)

I overensstemmelse med EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (35) | Kommissionen vil foreløbigt undersøge foranstaltning nr. 7 efter at have vurderet foranstaltning nr. 2 og følge den samme rækkefølge af bemærkningerne, som de spanske myndigheder og støttemodtageren har anvendt. Vurderingen af foranstaltning nr. 7 har rent faktisk betydning for samtlige de regler, som bør anvendes på de resterende foranstaltninger nr. 3-6, således som det blev foregrebet i beslutningen om at indlede proceduren, og som det fastslås i denne beslutning. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen vil foreløbigt undersøge foranstaltning nr. 7 efter at have vurderet foranstaltning nr. 2 og følge den samme rækkefølge af bemærkningerne, som de spanske myndigheder og støttemodtageren har anvendt. Vurderingen af foranstaltning nr. 7 har rent faktisk betydning for samtlige de regler, som bør anvendes på de resterende foranstaltninger nr. 3-6, således som det blev foregrebet i beslutningen om at indlede proceduren, og som det fastslås i denne beslutning.

| (36) | For så vidt angår foranstaltning nr. 2, går Kommissionens tvivl som nævnt af Kommissionen i beslutningen om at indlede proceduren på spørgsmål om, hvorvidt de sociale myndigheder (Tesorería de la Seguridad Social) ved genforhandlingen af Pickmans gæld optrådte som en privat kreditor. |
| --- | --- |

(36)

For så vidt angår foranstaltning nr. 2, går Kommissionens tvivl som nævnt af Kommissionen i beslutningen om at indlede proceduren på spørgsmål om, hvorvidt de sociale myndigheder (Tesorería de la Seguridad Social) ved genforhandlingen af Pickmans gæld optrådte som en privat kreditor.

| (37) | For det første nyder fordringer i form af sociale bidrag ifølge spansk lovgivning særstatus, som består i muligheden for at indgå en individuel aftale i stedet for at deltage i den procedure, som gælder for kreditorer uden forrang (10). |
| --- | --- |

(37)

For det første nyder fordringer i form af sociale bidrag ifølge spansk lovgivning særstatus, som består i muligheden for at indgå en individuel aftale i stedet for at deltage i den procedure, som gælder for kreditorer uden forrang (10).

| (38) | I den forbindelse kan det ud fra de oplysninger, som de spanske myndigheder har fremsendt, og som er bekræftet ved kopi af de to aftaler, konkluderes, at den individuelle aftale, som de sociale myndigheder (Tesorería de la Seguridad Social) havde indgået med Pickman, var mere favorabel end den aftale, som virksomheden havde indgået med de almindelige kreditorer. Sidstnævnte aftale gav således kun de almindelige kreditorer mulighed for at vælge mellem at få tilbagebetalt 5 % af deres fordringer over 75 dage eller 20 % over 17 år uden renter, hvorimod staten ved hjælp af den individuelle aftale opnåede mulighed for at få tilbagebetalt 18 % af sit tilgodehavende over 8 år med en årlig rente på 3,25 %, og denne gæld blev rent faktisk indfriet fuldt ud inden for den fastsatte tidsramme. |
| --- | --- |

(38)

I den forbindelse kan det ud fra de oplysninger, som de spanske myndigheder har fremsendt, og som er bekræftet ved kopi af de to aftaler, konkluderes, at den individuelle aftale, som de sociale myndigheder (Tesorería de la Seguridad Social) havde indgået med Pickman, var mere favorabel end den aftale, som virksomheden havde indgået med de almindelige kreditorer. Sidstnævnte aftale gav således kun de almindelige kreditorer mulighed for at vælge mellem at få tilbagebetalt 5 % af deres fordringer over 75 dage eller 20 % over 17 år uden renter, hvorimod staten ved hjælp af den individuelle aftale opnåede mulighed for at få tilbagebetalt 18 % af sit tilgodehavende over 8 år med en årlig rente på 3,25 %, og denne gæld blev rent faktisk indfriet fuldt ud inden for den fastsatte tidsramme.

| (39) | Kommissionen medgiver også, at — i tilfælde af Pickmans eventuelle konkurs — ville de sociale myndigheders (Tesorería de la Seguridad Social) eneste alternativ være at forsøge at inddrive gælden ved at gøre udlæg i visse helt specifikke materielle og immaterielle aktiver. De spanske myndigheder viste imidlertid med tilstrækkelig tydelighed, at dette alternativ ikke ville have været særlig rentabelt: Udlægget i materielle aktiver havde ikke nogen reel værdi, da en prioritet, som var registreret tidligere til fordel for den offentlige institution RUMASA, havde forrang, og det er rimeligt at tilslutte sig de spanske myndigheders synspunkt om, at muligheden for at foretage udlæg i de immaterielle aktiver ville have været usikker i betragtning af den nødvendige afhængighed af mulige købere, som den spanske lovgivning kræver, og for hvem værdien af aktiverne, når de først var adskilt fra virksomhedens navn, ville være meget begrænset eller lig nul. Som følge heraf virker det, som om konkursen ville have været mindre favorabel end det standpunkt, som de spanske myndigheder rent faktisk indtog, idet deres privilegerede stilling udtrykkeligt blev nævnt i den individuelle aftale, hvori bestemmelse 10 udtrykkeligt fastslog, at aftalen ville have været ugyldig, hvis der senere var blevet aftalt bedre betingelser med en hvilken som helst anden kreditor. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen medgiver også, at — i tilfælde af Pickmans eventuelle konkurs — ville de sociale myndigheders (Tesorería de la Seguridad Social) eneste alternativ være at forsøge at inddrive gælden ved at gøre udlæg i visse helt specifikke materielle og immaterielle aktiver. De spanske myndigheder viste imidlertid med tilstrækkelig tydelighed, at dette alternativ ikke ville have været særlig rentabelt: Udlægget i materielle aktiver havde ikke nogen reel værdi, da en prioritet, som var registreret tidligere til fordel for den offentlige institution RUMASA, havde forrang, og det er rimeligt at tilslutte sig de spanske myndigheders synspunkt om, at muligheden for at foretage udlæg i de immaterielle aktiver ville have været usikker i betragtning af den nødvendige afhængighed af mulige købere, som den spanske lovgivning kræver, og for hvem værdien af aktiverne, når de først var adskilt fra virksomhedens navn, ville være meget begrænset eller lig nul. Som følge heraf virker det, som om konkursen ville have været mindre favorabel end det standpunkt, som de spanske myndigheder rent faktisk indtog, idet deres privilegerede stilling udtrykkeligt blev nævnt i den individuelle aftale, hvori bestemmelse 10 udtrykkeligt fastslog, at aftalen ville have været ugyldig, hvis der senere var blevet aftalt bedre betingelser med en hvilken som helst anden kreditor.

| (40) | Under hensyntagen til dette er Kommissionen overbevist om, at der foreligger tilstrækkelige beviser for, at de sociale myndigheder (Tesoría de la Seguridad Social) handlede i overensstemmelse med princippet om en kreditors adfærd under markedsøkonomiske forhold på linje med Tubacex-dommen (11), og således har bestræbt sig på at finde den løsning, som rent faktisk kunne garantere tilbagebetaling af det størst mulige beløb på de bedste betingelser. Derfor slutter Kommissionen, at foranstaltningen med eftergivelse af Pickmans gæld til de sociale myndigheder ikke udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(40)

Under hensyntagen til dette er Kommissionen overbevist om, at der foreligger tilstrækkelige beviser for, at de sociale myndigheder (Tesoría de la Seguridad Social) handlede i overensstemmelse med princippet om en kreditors adfærd under markedsøkonomiske forhold på linje med Tubacex-dommen (11), og således har bestræbt sig på at finde den løsning, som rent faktisk kunne garantere tilbagebetaling af det størst mulige beløb på de bedste betingelser. Derfor slutter Kommissionen, at foranstaltningen med eftergivelse af Pickmans gæld til de sociale myndigheder ikke udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (41) | For så vidt angår foranstaltning nr. 7, udtrykte Kommissionen i beslutningen om at indlede proceduren tvivl om, at Pickman ville kunne have opnået et lån på 1,6 mio. EUR fra Caja Provincial San Fernando de Sevilla y Jerez uden en garanti fra IDEA på 1,3 mio. EUR. |
| --- | --- |

(41)

For så vidt angår foranstaltning nr. 7, udtrykte Kommissionen i beslutningen om at indlede proceduren tvivl om, at Pickman ville kunne have opnået et lån på 1,6 mio. EUR fra Caja Provincial San Fernando de Sevilla y Jerez uden en garanti fra IDEA på 1,3 mio. EUR.

| (42) | Kommissionen har vurderet foranstaltningen i forhold til garantimeddelelsen. Således som det anføres i afsnit 4, udgør individuelle garantier ikke statsstøtte i henhold til artikel 87, stk. 1,i EF-traktaten hvis a) låntageren ikke er i finansielle vanskeligheder, b) låntageren i princippet er i stand til at opnå et lån på markedsvilkår uden statens indgriben, c) garantien er knyttet til en specifik finansiel transaktion, lyder på et fast maksimalt beløb, ikke dækker mere end 80 % af det udestående beløb og har en begrænset løbetid, samt d) der betales markedspris for garantien, som bl.a. afspejler løbetid og sikkerhedsstillelsen. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen har vurderet foranstaltningen i forhold til garantimeddelelsen. Således som det anføres i afsnit 4, udgør individuelle garantier ikke statsstøtte i henhold til artikel 87, stk. 1,i EF-traktaten hvis a) låntageren ikke er i finansielle vanskeligheder, b) låntageren i princippet er i stand til at opnå et lån på markedsvilkår uden statens indgriben, c) garantien er knyttet til en specifik finansiel transaktion, lyder på et fast maksimalt beløb, ikke dækker mere end 80 % af det udestående beløb og har en begrænset løbetid, samt d) der betales markedspris for garantien, som bl.a. afspejler løbetid og sikkerhedsstillelsen.

| (43) | På baggrund af garantimeddelelsen og Kommissionens praksis på området er betingelse c) opfyldt, eftersom garantien, der ikke er indfriet, er knyttet til et specifikt lån, der er begrænset til 10 år, og som kun dækker 80 % af det udestående beløb, dvs. et fast beløb på 1,3 mio. EUR. |
| --- | --- |

(43)

På baggrund af garantimeddelelsen og Kommissionens praksis på området er betingelse c) opfyldt, eftersom garantien, der ikke er indfriet, er knyttet til et specifikt lån, der er begrænset til 10 år, og som kun dækker 80 % af det udestående beløb, dvs. et fast beløb på 1,3 mio. EUR.

| (44) | For så vidt angår betingelse a), er det Kommissionens opfattelse, at på tidspunktet for lånoptagelsen og garantistillelsen den 28. december 2005 var omstruktureringsperioden ikke afsluttet. Det er ganske vist rigtigt, at Pickmans finansielle situation i december 2005 havde rettet sig betydeligt, og planen for omstrukturering havde nået at konsolidere sig, ligesom der i 2006 kunne noteres et overskud på 0,7 mio. EUR. Af disse grunde kan det ikke udelukkes, at Pickman ikke stadigvæk var en virksomhed i finansielle vanskeligheder, da garantien blev stillet. Men eftersom omstruktureringsperioden endnu ikke var afsluttet, kan det ikke udelukkes, at Pickman ikke var i finansielle vanskeligheder. Derfor kan Kommissionen ikke udelukke, at garantien ikke blev prissat på markedsvilkår. |
| --- | --- |

(44)

For så vidt angår betingelse a), er det Kommissionens opfattelse, at på tidspunktet for lånoptagelsen og garantistillelsen den 28. december 2005 var omstruktureringsperioden ikke afsluttet. Det er ganske vist rigtigt, at Pickmans finansielle situation i december 2005 havde rettet sig betydeligt, og planen for omstrukturering havde nået at konsolidere sig, ligesom der i 2006 kunne noteres et overskud på 0,7 mio. EUR. Af disse grunde kan det ikke udelukkes, at Pickman ikke stadigvæk var en virksomhed i finansielle vanskeligheder, da garantien blev stillet. Men eftersom omstruktureringsperioden endnu ikke var afsluttet, kan det ikke udelukkes, at Pickman ikke var i finansielle vanskeligheder. Derfor kan Kommissionen ikke udelukke, at garantien ikke blev prissat på markedsvilkår.

| (45) | For så vidt angår betingelse b), skal det understreges, at i 2004, da virksomheden med sikkerhed kunne betegnes som en virksomhed i finansielle vanskeligheder, fik Pickman et lån fra Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla på 3,3 mio. EUR, fordi den kunne stille fuld sikkerhed herfor ved hjælp af en panteret i en del af virksomhedens aktiver. |
| --- | --- |

(45)

For så vidt angår betingelse b), skal det understreges, at i 2004, da virksomheden med sikkerhed kunne betegnes som en virksomhed i finansielle vanskeligheder, fik Pickman et lån fra Monte de Piedad y Caja de Ahorros de Huelva y Sevilla på 3,3 mio. EUR, fordi den kunne stille fuld sikkerhed herfor ved hjælp af en panteret i en del af virksomhedens aktiver.

| (46) | Det kan således ikke fastholdes, at Pickman ikke ville have kunnet opnå et lån uden statens intervention i slutningen af 2005. I modsætning til da virksomheden ikke fik et lån uden statens intervention i 2004, var første del af omstruktureringen tilendebragt og planen konsolideret på grundlag af en sundere finansiel situation. Endvidere stillede Pickman sikkerhed for sit lån i 2004 direkte over for banken og ikke over for IDEA. Denne konklusion bekræftes endvidere af det forhold, at Caja Provincial San Fernando de Sevilla y Jerez indvilgede i at yde et lån til Pickman på markedsvilkår og påtog sig risikoen på 20 % af dette lån uden garantier eller yderligere sikkerhed for denne del af lånet. |
| --- | --- |

(46)

Det kan således ikke fastholdes, at Pickman ikke ville have kunnet opnå et lån uden statens intervention i slutningen af 2005. I modsætning til da virksomheden ikke fik et lån uden statens intervention i 2004, var første del af omstruktureringen tilendebragt og planen konsolideret på grundlag af en sundere finansiel situation. Endvidere stillede Pickman sikkerhed for sit lån i 2004 direkte over for banken og ikke over for IDEA. Denne konklusion bekræftes endvidere af det forhold, at Caja Provincial San Fernando de Sevilla y Jerez indvilgede i at yde et lån til Pickman på markedsvilkår og påtog sig risikoen på 20 % af dette lån uden garantier eller yderligere sikkerhed for denne del af lånet.

| (47) | På baggrund af disse betragtninger kan Kommissionen på den ene side ikke udelukke, at Pickman den 28. december 2005 stadigvæk kunne betegnes som en virksomhed i finansielle vanskeligheder, men er på den anden side af den opfattelse, at Pickman i princippet kunne have opnået et lån på markedsvilkår uden statens intervention, hvorfor hele støttebeløbet ikke svarer til det fulde lån, men til den mulige økonomiske fordel affødt af den pågældende statsgaranti. |
| --- | --- |

(47)

På baggrund af disse betragtninger kan Kommissionen på den ene side ikke udelukke, at Pickman den 28. december 2005 stadigvæk kunne betegnes som en virksomhed i finansielle vanskeligheder, men er på den anden side af den opfattelse, at Pickman i princippet kunne have opnået et lån på markedsvilkår uden statens intervention, hvorfor hele støttebeløbet ikke svarer til det fulde lån, men til den mulige økonomiske fordel affødt af den pågældende statsgaranti.

| (48) | Endelig, for så vidt angår betingelse d), medgiver Kommissionen, at lånet blev ydet over 10 år til markedsprisen, dvs. til Euribor-renten (som på daværende tidspunkt var 2,783 procentpoint plus 1,25 %), hvilket kan sammenlignes med forholdene på det spanske marked for lån til sanerede virksomheder. Hvad angår den pris, som blev betalt for garantien, bør det, således som tidligere understreget, undersøges, om prisen svarede til gældende pris på markedet, eftersom det ikke kan udelukkes, at Pickman befandt sig i finansielle vanskeligheder. I så fald kan det i betragtning af virksomhedens status ikke udelukkes, at denne præmie udgjorde et støtteelement. Samtidig skal det imidlertid understreges, at i betragtning af Kommissionens praksis på det pågældende tidspunkt er støtteelementet af relativ begrænset karakter. For det første accepterede Kommissionen en garantipræmie på 1,5 % som fri for statsstøtte i overensstemmelse med Kommissionens praksis med at acceptere et tillæg på 0,5 % for garantiordninger i forbindelse med sunde virksomheder uden sikkerhedsstillelse (12). I den foreliggende sag er præmien tre gange større. Garantien var for det andet i dette tilfælde sikret i en panteret for af staten vurderet til 10 962 598,56 EUR den 31. maj 2005 og til 12 512 066,27 EUR den 4. oktober 2007. |
| --- | --- |

(48)

Endelig, for så vidt angår betingelse d), medgiver Kommissionen, at lånet blev ydet over 10 år til markedsprisen, dvs. til Euribor-renten (som på daværende tidspunkt var 2,783 procentpoint plus 1,25 %), hvilket kan sammenlignes med forholdene på det spanske marked for lån til sanerede virksomheder. Hvad angår den pris, som blev betalt for garantien, bør det, således som tidligere understreget, undersøges, om prisen svarede til gældende pris på markedet, eftersom det ikke kan udelukkes, at Pickman befandt sig i finansielle vanskeligheder. I så fald kan det i betragtning af virksomhedens status ikke udelukkes, at denne præmie udgjorde et støtteelement. Samtidig skal det imidlertid understreges, at i betragtning af Kommissionens praksis på det pågældende tidspunkt er støtteelementet af relativ begrænset karakter. For det første accepterede Kommissionen en garantipræmie på 1,5 % som fri for statsstøtte i overensstemmelse med Kommissionens praksis med at acceptere et tillæg på 0,5 % for garantiordninger i forbindelse med sunde virksomheder uden sikkerhedsstillelse (12). I den foreliggende sag er præmien tre gange større. Garantien var for det andet i dette tilfælde sikret i en panteret for af staten vurderet til 10 962 598,56 EUR den 31. maj 2005 og til 12 512 066,27 EUR den 4. oktober 2007.

| (49) | Under hensyntagen til foranstående slutter Kommissionen, at Pickman ville kunne have opnået et lån uden statens indgriben takket være større sikkerhed og virksomhedens forbedrede finansielle situation. Derfor beregnes støtten ikke i forhold til det samlede lånebeløb. Støtten består i forskellen mellem den præmie, som blev betalt, og den præmie, som en virksomhed i en lignende situation skulle have betalt, under hensyntagen til den samlede finansielle garanti. I betragtning af lånets begrænsede værdi på 1,6 mio. EUR, den høje kvalitet af garantien og det forhold, at der blev beregnet en præmie på 1,5 %, er Kommissionen af den opfattelse, at støtteelementet ikke overstiger de 100 000 EUR, som på det pågældende tidspunkt var det gældende de minimis-loft (13). |
| --- | --- |

(49)

Under hensyntagen til foranstående slutter Kommissionen, at Pickman ville kunne have opnået et lån uden statens indgriben takket være større sikkerhed og virksomhedens forbedrede finansielle situation. Derfor beregnes støtten ikke i forhold til det samlede lånebeløb. Støtten består i forskellen mellem den præmie, som blev betalt, og den præmie, som en virksomhed i en lignende situation skulle have betalt, under hensyntagen til den samlede finansielle garanti. I betragtning af lånets begrænsede værdi på 1,6 mio. EUR, den høje kvalitet af garantien og det forhold, at der blev beregnet en præmie på 1,5 %, er Kommissionen af den opfattelse, at støtteelementet ikke overstiger de 100 000 EUR, som på det pågældende tidspunkt var det gældende de minimis-loft (13).

| (50) | For så vidt angår foranstaltningerne nr. 3-6, udtrykte Kommissionen i beslutningen om at indlede proceduren tvivl om, hvorvidt disse kunne anses for ikke at udgøre støtte i henhold til princippet om investor under markedsøkonomiske vilkår. |
| --- | --- |

(50)

For så vidt angår foranstaltningerne nr. 3-6, udtrykte Kommissionen i beslutningen om at indlede proceduren tvivl om, hvorvidt disse kunne anses for ikke at udgøre støtte i henhold til princippet om investor under markedsøkonomiske vilkår.

| (51) | Tvivlen bekræftes i denne beslutning. Tilskuddene skulle rent faktisk ikke tilbagebetales, og aktionærlånene skulle tilbagebetales årligt i form af 10 % af det overskud, som ikke gav renter, hvorfor det er indlysende, at den andalusiske regionalregering (Junta de Andalucía) ikke udviste en adfærd, som en investor under markedsøkonomiske vilkår ville have, og ikke forventede, at investeringen gav et afkast. Foranstaltningerne, som blev iværksat i sammenhæng med en plan for omstrukturering i perioden 2004-2009, blev godkendt af den andalusiske regionalregering (Junta de Andalucía) og skal derfor tilskrives staten eller en offentlig myndighed. Foranstaltningerne gav en selektiv fordel til en eneste støttemodtager, Pickman, i form af præferencelån og direkte tilskud, som andre virksomheder normalt ikke har adgang til. Pickman opererer i markedssegmentet for fade og porcelæn. Eftersom disse produkter forhandles inden for Fællesskabet, truer de pågældende foranstaltninger med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Spanien sætter ikke spørgsmålstegn ved betegnelsen af disse foranstaltninger som statsstøtte. |
| --- | --- |

(51)

Tvivlen bekræftes i denne beslutning. Tilskuddene skulle rent faktisk ikke tilbagebetales, og aktionærlånene skulle tilbagebetales årligt i form af 10 % af det overskud, som ikke gav renter, hvorfor det er indlysende, at den andalusiske regionalregering (Junta de Andalucía) ikke udviste en adfærd, som en investor under markedsøkonomiske vilkår ville have, og ikke forventede, at investeringen gav et afkast. Foranstaltningerne, som blev iværksat i sammenhæng med en plan for omstrukturering i perioden 2004-2009, blev godkendt af den andalusiske regionalregering (Junta de Andalucía) og skal derfor tilskrives staten eller en offentlig myndighed. Foranstaltningerne gav en selektiv fordel til en eneste støttemodtager, Pickman, i form af præferencelån og direkte tilskud, som andre virksomheder normalt ikke har adgang til. Pickman opererer i markedssegmentet for fade og porcelæn. Eftersom disse produkter forhandles inden for Fællesskabet, truer de pågældende foranstaltninger med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Spanien sætter ikke spørgsmålstegn ved betegnelsen af disse foranstaltninger som statsstøtte.

| (52) | Foranstaltningerne nr. 3-6 udgør derfor statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og deres eventuelle forenelighed med fællesmarkedet skal vurderes på baggrund heraf. Den omstændighed, at støtten allerede er givet, og dermed er i strid med medlemsstaternes pligt til forhåndsmeddelelse fastsat i EF-traktatens artikel 88, stk. 3, betyder, at den udgør ulovlig støtte. |
| --- | --- |

(52)

Foranstaltningerne nr. 3-6 udgør derfor statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og deres eventuelle forenelighed med fællesmarkedet skal vurderes på baggrund heraf. Den omstændighed, at støtten allerede er givet, og dermed er i strid med medlemsstaternes pligt til forhåndsmeddelelse fastsat i EF-traktatens artikel 88, stk. 3, betyder, at den udgør ulovlig støtte.

| (53) | EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, fastsætter undtagelser for den almindelige uforenelighed, som er beskrevet i samme artikels stk. 1. I henhold til artikel 87, stk. 3, litra c), i EF-traktaten er især støtte ydet til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner forenelig med fællesmarkedet, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(53)

EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, fastsætter undtagelser for den almindelige uforenelighed, som er beskrevet i samme artikels stk. 1. I henhold til artikel 87, stk. 3, litra c), i EF-traktaten er især støtte ydet til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner forenelig med fællesmarkedet, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

| (54) | Eftersom foranstaltning nr. 7 ikke udgør statsstøtte, se betragtning 41-50, i modsætning til den første opfattelse i beslutningen om at indlede proceduren, er Kommissionen af den opfattelse, at vurderingen af foreneligheden af foranstaltningerne nr. 3-6 ikke skal ske i henhold til rammebestemmelserne fra 2004. |
| --- | --- |

(54)

Eftersom foranstaltning nr. 7 ikke udgør statsstøtte, se betragtning 41-50, i modsætning til den første opfattelse i beslutningen om at indlede proceduren, er Kommissionen af den opfattelse, at vurderingen af foreneligheden af foranstaltningerne nr. 3-6 ikke skal ske i henhold til rammebestemmelserne fra 2004.

| (55) | Faktisk fastslår punkt 104 i rammebestemmelserne fra 2004, at »Kommissionen vil undersøge, om rednings- eller omstruktureringsstøtte, der er ydet uden Kommissionens forudgående godkendelse og derfor i strid med traktatens artikel 88, stk. 3, er i overensstemmelse med fællesmarkedet på grundlag af disse rammebestemmelser, hvis al støtten eller en del heraf er blevet ydet efter rammebestemmelsernes offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende«. |
| --- | --- |

(55)

Faktisk fastslår punkt 104 i rammebestemmelserne fra 2004, at »Kommissionen vil undersøge, om rednings- eller omstruktureringsstøtte, der er ydet uden Kommissionens forudgående godkendelse og derfor i strid med traktatens artikel 88, stk. 3, er i overensstemmelse med fællesmarkedet på grundlag af disse rammebestemmelser, hvis al støtten eller en del heraf er blevet ydet efter rammebestemmelsernes offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende«.

| (56) | I den forbindelse medgår Kommissionen, at foranstaltningerne nr. 3-6, en ekstraordinær indsats fastsat i en plan for omstrukturering, blev iværksat på datoen for de spanske myndigheders godkendelse af planen, den 2. marts 2004, og at ingen dele af støtten blev ydet efter offentliggørelsen af rammebestemmelserne fra 2004, hvorfor rammebestemmelserne fra 1999 er gældende. |
| --- | --- |

(56)

I den forbindelse medgår Kommissionen, at foranstaltningerne nr. 3-6, en ekstraordinær indsats fastsat i en plan for omstrukturering, blev iværksat på datoen for de spanske myndigheders godkendelse af planen, den 2. marts 2004, og at ingen dele af støtten blev ydet efter offentliggørelsen af rammebestemmelserne fra 2004, hvorfor rammebestemmelserne fra 1999 er gældende.

| (57) | I punkt 3.2.2 i rammebestemmelserne fra 1999 fastsættes betingelserne for at godkende omstruktureringsstøtte med forbehold af de særlige bestemmelser i punkt 55, der for små og mellemstore virksomheders vedkommende fastslår, at betingelserne for godkendelse kan være mindre strenge, og der kræves normalt ikke modydelser. Kommissionen har foretaget denne særlige vurdering bl.a. i en sag ligeledes vedrørende en virksomhed af typen SMV i sektoren for fremstilling af fade og porcelæn, nemlig Porcelanas del Principado (14). |
| --- | --- |

(57)

I punkt 3.2.2 i rammebestemmelserne fra 1999 fastsættes betingelserne for at godkende omstruktureringsstøtte med forbehold af de særlige bestemmelser i punkt 55, der for små og mellemstore virksomheders vedkommende fastslår, at betingelserne for godkendelse kan være mindre strenge, og der kræves normalt ikke modydelser. Kommissionen har foretaget denne særlige vurdering bl.a. i en sag ligeledes vedrørende en virksomhed af typen SMV i sektoren for fremstilling af fade og porcelæn, nemlig Porcelanas del Principado (14).

| (58) | For det første er det nødvendigt, at virksomheden anses for at være i finansielle vanskeligheder i henhold til rammebestemmelserne. Således som medgået af de spanske myndigheder befandt Pickman sig indtil 2004 i denne situation, idet virksomhedens egenkapital var negativ med stigende tab, ligesom der i dele af dens aktiver var meddelt panteret til virksomheden RUMASA, hvorfor virksomheden næsten med sikkerhed var tvunget til at ophøre med sine aktiviteter inden for kort tid. |
| --- | --- |

(58)

For det første er det nødvendigt, at virksomheden anses for at være i finansielle vanskeligheder i henhold til rammebestemmelserne. Således som medgået af de spanske myndigheder befandt Pickman sig indtil 2004 i denne situation, idet virksomhedens egenkapital var negativ med stigende tab, ligesom der i dele af dens aktiver var meddelt panteret til virksomheden RUMASA, hvorfor virksomheden næsten med sikkerhed var tvunget til at ophøre med sine aktiviteter inden for kort tid.

| (59) | Støtten er for det andet betinget af gennemførelsen af en omstruktureringsplan, der skal strække sig over en så kort periode som muligt og på basis af en realistisk vurdering kunne gøre virksomheden rentabel på længere sigt. For så vidt angår SMV’er, var det Kommissionens praksis at fortolke bestemmelsen i punkt 55 således, at det ikke var nødvendigt, at Kommissionen selv godkendte planen, når der var tale om ordninger for disse. |
| --- | --- |

(59)

Støtten er for det andet betinget af gennemførelsen af en omstruktureringsplan, der skal strække sig over en så kort periode som muligt og på basis af en realistisk vurdering kunne gøre virksomheden rentabel på længere sigt. For så vidt angår SMV’er, var det Kommissionens praksis at fortolke bestemmelsen i punkt 55 således, at det ikke var nødvendigt, at Kommissionen selv godkendte planen, når der var tale om ordninger for disse.

| (60) | Som påpeget af de spanske myndigheder fremsendte Pickman til de nationale myndigheder en plan for omstrukturering udarbejdet af uafhængige eksperter fra Auditoría y Consulta S.A., som:






  — | beskriver de omstændigheder, der førte virksomheden ud i finansielle vanskeligheder: ustabilt og utilstrækkeligt ejerskab og administration, manglende motivation som følge af virksomhedens overdimensionering og skæv sammensætning af medarbejderstaben, et højt fejlniveau og høje omkostninger pr. enhed sammenlignet med konkurrenterne, overskudslager, for ringe udnyttelse, ingen salgspolitik eller strategi på mellemlang og lang sigt |
| --- | --- | --- |

(60)

Som påpeget af de spanske myndigheder fremsendte Pickman til de nationale myndigheder en plan for omstrukturering udarbejdet af uafhængige eksperter fra Auditoría y Consulta S.A., som:

—

beskriver de omstændigheder, der førte virksomheden ud i finansielle vanskeligheder: ustabilt og utilstrækkeligt ejerskab og administration, manglende motivation som følge af virksomhedens overdimensionering og skæv sammensætning af medarbejderstaben, et højt fejlniveau og høje omkostninger pr. enhed sammenlignet med konkurrenterne, overskudslager, for ringe udnyttelse, ingen salgspolitik eller strategi på mellemlang og lang sigt

| — | analyserer Pickmans økonomiske og finansielle situation på grundlag af oplysninger for årene 2000-2003: negativ egenkapital, arrest i visse aktiver, høj gældssætning og alvorlige likviditetsproblemer, faldende rentabilitet og vigende omsætning med tilsvarende relativ stigning i personaleudgifterne |
| --- | --- |

—

analyserer Pickmans økonomiske og finansielle situation på grundlag af oplysninger for årene 2000-2003: negativ egenkapital, arrest i visse aktiver, høj gældssætning og alvorlige likviditetsproblemer, faldende rentabilitet og vigende omsætning med tilsvarende relativ stigning i personaleudgifterne

| — | identificerer Pickmans konkurrencestilling på det relevante marked med meget små markedsandele sammenlignet med konkurrenterne, afklaring af såvel svage punkter som stærke sider, først og fremmest virksomhedens særstatus, hvad angår kvalitet og historisk betydning for den spanske kulturarv. |
| --- | --- |

—

identificerer Pickmans konkurrencestilling på det relevante marked med meget små markedsandele sammenlignet med konkurrenterne, afklaring af såvel svage punkter som stærke sider, først og fremmest virksomhedens særstatus, hvad angår kvalitet og historisk betydning for den spanske kulturarv.

| (61) | I omstruktureringsplanen var der planlagt to forskellige faser: første fase forudså de fleste af interventionerne i 2004, hvorimod anden fase bestod i en gradvis konsolidering af Pickman i årene 2005-2009 (se tabel 2). Disse interventioner, der havde til formål at rette op på strukturelle mangler i virksomheden og sikre rentabiliteten på længere sigt, var etablering af en ny administration, udarbejdelse af en organisationsplan, der passede til produktionen, nedskæring og ny sammensætning af medarbejderstaben, forhandling af en ny kollektiv overenskomst, reorganisering af produktionslinjerne med henblik på at øge effektiviteten, indførelse af moderne teknikker og vigtig it, investering i en salgsafdeling med uddannede sælgere og markedsføringskampagner, tilvejebringelse af nye afsætningskanaler, ny balance mellem egenkapital og aktiekapital, tilpasning af gældskvoten og frembringelse af et minimum af likviditet. |
| --- | --- |

(61)

I omstruktureringsplanen var der planlagt to forskellige faser: første fase forudså de fleste af interventionerne i 2004, hvorimod anden fase bestod i en gradvis konsolidering af Pickman i årene 2005-2009 (se tabel 2). Disse interventioner, der havde til formål at rette op på strukturelle mangler i virksomheden og sikre rentabiliteten på længere sigt, var etablering af en ny administration, udarbejdelse af en organisationsplan, der passede til produktionen, nedskæring og ny sammensætning af medarbejderstaben, forhandling af en ny kollektiv overenskomst, reorganisering af produktionslinjerne med henblik på at øge effektiviteten, indførelse af moderne teknikker og vigtig it, investering i en salgsafdeling med uddannede sælgere og markedsføringskampagner, tilvejebringelse af nye afsætningskanaler, ny balance mellem egenkapital og aktiekapital, tilpasning af gældskvoten og frembringelse af et minimum af likviditet.

| (62) | I planen refererer de nævnte interventioner til forskellige mål og afspejler henholdsvis de mest optimistiske og mindst optimistiske forudsætninger samt dem midt imellem, med anvendelse af de mellemste forudsætninger og en produktivitet på 75 % samt salgstal, der afspejler tallene for virksomheden i 2002. De finansielle forudsætninger synes at være realistiske. De vigtigste tal er medtaget i tabel 1 og har indtil nu rent faktisk vist sig at holde.

  Tabel 1












  (mio. EUR) |
| --- | --- |
| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Omsætning | 2,7 | 4,4 | 6,5 | 7,5 | 9,3 | 10,6 |
| Egenkapital | –7,1 | –7,9 | –7,2 | –5,8 | –2,9 | 0,9 |
| Driftsomkostninger | –5,5 | –5,4 | –5,5 | –5,2 | –5,3 | –5,6 |
| Personaleomkostninger | –3,2 | –3,2 | –3,2 | –3,1 | –3,2 | –3,3 |
| Finansielle aktiver | 0,4 | 0,01 | 0,1 | 0,07 | 0,1 | 0,2 |
| Driftsresultat | –1,9 | –0,2 | 1,4 | 2,0 | 3,5 | 4,6 |

(62)

I planen refererer de nævnte interventioner til forskellige mål og afspejler henholdsvis de mest optimistiske og mindst optimistiske forudsætninger samt dem midt imellem, med anvendelse af de mellemste forudsætninger og en produktivitet på 75 % samt salgstal, der afspejler tallene for virksomheden i 2002. De finansielle forudsætninger synes at være realistiske. De vigtigste tal er medtaget i tabel 1 og har indtil nu rent faktisk vist sig at holde.

Tabel 1

(mio. EUR)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Omsætning

2,7

4,4

6,5

7,5

9,3

10,6

Egenkapital

–7,1

–7,9

–7,2

–5,8

–2,9

0,9

Driftsomkostninger

–5,5

–5,4

–5,5

–5,2

–5,3

–5,6

Personaleomkostninger

–3,2

–3,2

–3,2

–3,1

–3,2

–3,3

Finansielle aktiver

0,4

0,01

0,1

0,07

0,1

0,2

Driftsresultat

–1,9

–0,2

1,4

2,0

3,5

4,6

| (63) | For det tredje skal enhver konkurrencefordrejning undgås. Det bestemmes, at »støtte til SMV vil normalt påvirke samhandelsvilkårene mindre end støtte til større virksomheder«, »ydelse af støtte er generelt ikke knyttet sammen med modydelser« (punkt 55 i rammebestemmelserne fra 1999). I den forbindelse skal det understreges, at Pickman er en mellemstor virksomhed med 137 ansatte og en omsætning på 2 mio. EUR i 2003 samt en begrænset markedsandel inden for fællesskabet. Det bør ligeledes nævnes, at i sagen om Porcelanas del Principado, en mellemstor virksomhed, der opererer inden for den samme sektor, krævede Kommissionen ingen modydelser. Ifølge den samme praksis kræver den begrænsede konkurrencefordrejning, som kunne affødes af støtten til Pickman, ikke anvendelse af modydelser. |
| --- | --- |

(63)

For det tredje skal enhver konkurrencefordrejning undgås. Det bestemmes, at »støtte til SMV vil normalt påvirke samhandelsvilkårene mindre end støtte til større virksomheder«, »ydelse af støtte er generelt ikke knyttet sammen med modydelser« (punkt 55 i rammebestemmelserne fra 1999). I den forbindelse skal det understreges, at Pickman er en mellemstor virksomhed med 137 ansatte og en omsætning på 2 mio. EUR i 2003 samt en begrænset markedsandel inden for fællesskabet. Det bør ligeledes nævnes, at i sagen om Porcelanas del Principado, en mellemstor virksomhed, der opererer inden for den samme sektor, krævede Kommissionen ingen modydelser. Ifølge den samme praksis kræver den begrænsede konkurrencefordrejning, som kunne affødes af støtten til Pickman, ikke anvendelse af modydelser.

| (64) | Ydermere synes der i sagen Pickman a) heller ikke at være kalkuleret med en kapacitetsforøgelse som følge af planen for omstrukturering, b) virksomhedens medarbejderstab omorganiseres med nedskæringer i visse afdelinger og med investeringer på det forretningsmæssige område og inden for informationsteknologi, c) Pickmans størrelse er begrænset og berettiger til støtte, d) virksomhedens andel af markedet er meget begrænset og var endnu mindre i 2003 sammenlignet med konkurrenterne (se den ovenfor nævnte markedsanalyse), og endelig e) var Andalusien ifølge regionalstøttekortet for Spanien i perioden 2000-2006 (15) en NUTS II-region og kunne på grundlag af sit BNP/KKS pr. indbygger på under 60 % af gennemsnittet for fællesskabet påberåbe sig undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). |
| --- | --- |

(64)

Ydermere synes der i sagen Pickman a) heller ikke at være kalkuleret med en kapacitetsforøgelse som følge af planen for omstrukturering, b) virksomhedens medarbejderstab omorganiseres med nedskæringer i visse afdelinger og med investeringer på det forretningsmæssige område og inden for informationsteknologi, c) Pickmans størrelse er begrænset og berettiger til støtte, d) virksomhedens andel af markedet er meget begrænset og var endnu mindre i 2003 sammenlignet med konkurrenterne (se den ovenfor nævnte markedsanalyse), og endelig e) var Andalusien ifølge regionalstøttekortet for Spanien i perioden 2000-2006 (15) en NUTS II-region og kunne på grundlag af sit BNP/KKS pr. indbygger på under 60 % af gennemsnittet for fællesskabet påberåbe sig undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a).

| (65) | Af alle disse grunde, især Pickmans forpligtelse til ikke at øge sin kapacitet, og den omstændighed, at støttemodtageren falder ind under definitionen af SMV, har en begrænset konkurrencestilling og er beliggende i et støtteberettiget område, er Kommissionen i overensstemmelse med sin normale praksis af den opfattelse, at den tredje betingelse er opfyldt, eftersom omfanget af konkurrencefordrejningen, som foranstaltningerne afstedkommer, er begrænset, og der bestemt ikke er tale om en foranstaltning, som strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(65)

Af alle disse grunde, især Pickmans forpligtelse til ikke at øge sin kapacitet, og den omstændighed, at støttemodtageren falder ind under definitionen af SMV, har en begrænset konkurrencestilling og er beliggende i et støtteberettiget område, er Kommissionen i overensstemmelse med sin normale praksis af den opfattelse, at den tredje betingelse er opfyldt, eftersom omfanget af konkurrencefordrejningen, som foranstaltningerne afstedkommer, er begrænset, og der bestemt ikke er tale om en foranstaltning, som strider mod den fælles interesse.

| (66) | For de fjerde skal støttens beløb og intensitet være begrænset til det strengt nødvendige minimum, så omstruktureringen gennemføres som en funktion af virksomhedens finansielle muligheder. Det forventes, at støttemodtageren selv yder et betydeligt bidrag til omstruktureringsplanen af egne midler, da dette ses som et tegn på, at markederne tror på, at det er muligt at genoprette rentabiliteten. |
| --- | --- |

(66)

For de fjerde skal støttens beløb og intensitet være begrænset til det strengt nødvendige minimum, så omstruktureringen gennemføres som en funktion af virksomhedens finansielle muligheder. Det forventes, at støttemodtageren selv yder et betydeligt bidrag til omstruktureringsplanen af egne midler, da dette ses som et tegn på, at markederne tror på, at det er muligt at genoprette rentabiliteten.

| (67) | Derudover udgjorde støttebeløbet fra de spanske myndigheder til Pickman i alt 4,46 mio. EUR. En stor del af støtten blev anvendt til at betale kreditorerne på kort sigt (»Inversiones Jara S.A« og »Faïencerie de Bouskoura«), hvorimod tilskuddene blev brugt på lønomkostninger og især til investeringer, som skulle foretages over flere år, således som det står specificeret i tabel 2.

  Tabel 2












  (mio. EUR) |
| --- | --- |
| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Materielle og immaterielle investeringer (16) | 1,3 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 |

(67)

Derudover udgjorde støttebeløbet fra de spanske myndigheder til Pickman i alt 4,46 mio. EUR. En stor del af støtten blev anvendt til at betale kreditorerne på kort sigt (»Inversiones Jara S.A« og »Faïencerie de Bouskoura«), hvorimod tilskuddene blev brugt på lønomkostninger og især til investeringer, som skulle foretages over flere år, således som det står specificeret i tabel 2.

Tabel 2

(mio. EUR)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Materielle og immaterielle investeringer (16)

1,3

0,06

0,06

0,06

0,06

0,06

| (68) | Endvidere bidrog Pickman selv til sin rentabilitet med et beløb svarende til 6,24 mio. EUR i form af private lån optaget af den nye ejer på markedsvilkår og uden nogen form for offentlig støtte. Dette beløb svarer til 58,3 % af den samlede finansiering, hvorfor Pickman har »ydet et betydeligt bidrag« og fuldt ud overholdt rammebestemmelserne fra 1999. Endvidere viser virksomhedens finansielle aktiver, som står angivet i tabel 1, tydeligt, at der ikke kalkuleres med en overskydende likviditet som følge af planen. Derfor er Kommissionen af den opfattelse, at støtten begrænser sig til det strengt nødvendige minimum for at genoprette virksomhedens rentabilitet. |
| --- | --- |

(68)

Endvidere bidrog Pickman selv til sin rentabilitet med et beløb svarende til 6,24 mio. EUR i form af private lån optaget af den nye ejer på markedsvilkår og uden nogen form for offentlig støtte. Dette beløb svarer til 58,3 % af den samlede finansiering, hvorfor Pickman har »ydet et betydeligt bidrag« og fuldt ud overholdt rammebestemmelserne fra 1999. Endvidere viser virksomhedens finansielle aktiver, som står angivet i tabel 1, tydeligt, at der ikke kalkuleres med en overskydende likviditet som følge af planen. Derfor er Kommissionen af den opfattelse, at støtten begrænser sig til det strengt nødvendige minimum for at genoprette virksomhedens rentabilitet.

| (69) | Sluttelig vurderer Kommissionen, at foranstaltning nr. 3-6 i Pickmans omstruktureringsplan opfylder betingelserne som fastsat for SMV’er i rammebestemmelserne fra 1999 og bør anses for at være forenelige med fællesmarkedet i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(69)

Sluttelig vurderer Kommissionen, at foranstaltning nr. 3-6 i Pickmans omstruktureringsplan opfylder betingelserne som fastsat for SMV’er i rammebestemmelserne fra 1999 og bør anses for at være forenelige med fællesmarkedet i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

8.   KONKLUSIONER

| (70) | I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at:






  a) | foranstaltning nr. 2 ikke udgør statsstøtte, eftersom de sociale myndigheder (Tesorería de la Seguridad Social) udviste den omhu, som kan forventes af en hypotetisk kreditor under markedsøkonomiske forhold |
| --- | --- | --- |

(70)

I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at:

a)

foranstaltning nr. 2 ikke udgør statsstøtte, eftersom de sociale myndigheder (Tesorería de la Seguridad Social) udviste den omhu, som kan forventes af en hypotetisk kreditor under markedsøkonomiske forhold

| b) | foranstaltning nr. 3-6 udgør statsstøtte, som er forenelig med fællesmarkedet i overensstemmelse med rammebestemmelserne fra 1999 |
| --- | --- |

b)

foranstaltning nr. 3-6 udgør statsstøtte, som er forenelig med fællesmarkedet i overensstemmelse med rammebestemmelserne fra 1999

| c) | foranstaltning nr. 7 indeholder et statsstøtteelement, som befinder sig under det de minimis-loft, som var gældende på det tidspunkt, da støtten blev ydet — |
| --- | --- |

c)

foranstaltning nr. 7 indeholder et statsstøtteelement, som befinder sig under det de minimis-loft, som var gældende på det tidspunkt, da støtten blev ydet —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den støtte, som Spanien har tildelt igennem foranstaltning nr. 2 med eftergivelse af gæld til de sociale myndigheder i kraft af en engangsaftale, der adskiller sig fra den almindelige kreditoraftale, udgør ikke statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, da den overholder princippet om en privat kreditors adfærd under markedsøkonomiske forhold.

Den støtte, som Spanien har tildelt igennem foranstaltning nr. 3, 4, 5 og 6, vedrørende aktionærlån og tilskud givet af den andalusiske regionalregering (Junta de Andalucía) inden for rammerne af en omstruktureringsplan, som kun er forelagt på nationalt niveau, udgør ulovlig statsstøtte, som i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), er forenelig med fællesmarkedet.

Den støtte, som Spanien har tildelt igennem foranstaltning nr. 7 i form af en garanti fra den andalusiske regionalregering (Junta de Andalucía) på 1,3 mio. EUR i forbindelse med et lån på 1,6 mio. EUR, udgør de minimis-støtte, som ikke falder ind under EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Spanien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. maj 2009.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 239 af 11.10.2007, s. 12.

1

(2)  I henhold til Kommissionens henstilling af 6.5.2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

2

(3)  Oplysninger hentet fra den Europæiske Keramiske Industris hjemmeside www.cerameunie.eu og fra Eurostats hjemmeside http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=1073,46587259&_dad=portal&_schema=PORTAL&p_product_code=KS-BW-07-001

3

(4)  Af klarhedshensyn anvendes den nummerering, som er brugt i beslutningen om at indlede proceduren, også i denne beslutning.

4

(5)  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

5

(6)  EFT C 71 af 11.3.2000, s. 14.

6

(7)  N 507/2000 Støtteordning: Ordning for regionalstøtte til investering og jobskabelse i forbindelse hermed samt til SMV.

7

(8)  EFT C 288 af 9.10.1999, s. 2.

8

(9)  Kommissionens beslutning 2004/32/EF (EUT L 11 af 16.1.2004, s. 1).

9

(10)  Se kongeligt spansk dekret nr. 1/1994 af 20.6.1994, som godkender lovbekendtgørelse vedrørende almindelig lov om social sikring, som henviser til stk. 1 i artikel 1924 i Civillovbogen og artikel 913, stk. 1, D i Handelslovbogen.

10

(11)  EF-Domstolens dom af 29.4.1999 i sag C-342/96, Kongeriget Spanien mod Kommissionen (Tubacex), Sml. 1996 I, s. 2459.

11

(12)  Se f.eks. sag N 512/07 (EUT C 12 af 17.1.2009, s. 1).

12

(13)  Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 af 12.1.2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte (EFT L 10 af 13.1.2001, s. 30).

13

(14)  Se Kommissionens beslutning 2004/32/EF (EUT L 11 af 16.1.2004, s. 1).

14

(15)  Se Kommissionens beslutning i sag nr. N 773/1999, Regionalstøttekort for perioden 2000-2006 (EFT C 184 af 1.7.2000, s. 22).

15

(16)  Investeringerne består af udgifter til informationsteknologi og software (45 %), bygninger og anlæg (1,5 %), teknisk udstyr (12 %) og andet udstyr (3 %).

16

---