# Uradni list L 315/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.315.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 315 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 522. december 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.315.slv

Uradni list

Evropske unije

L 315

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 522. december 2009

---

| Vsebina | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/868/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 17. junija 2009 o državni pomoči C 5/07 (ex N 469/05) v zvezi z odpravo obveznosti obveščanja za pomorska podjetja, za katera velja danski sistem davka na tonažo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4522)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2009/869/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 27. novembra 2009 o spremembi prilog XI, XII, XV in XVI k Direktivi Sveta 2003/85/ES glede seznama laboratorijev, pooblaščenih za ravnanje z živim virusom slinavke in parkljevke, in minimalnih varnostnih standardov v zvezi z njimi
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9094)

   (
  1
  ) | 8 |
| | | 2009/870/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 27. novembra 2009 o spremembi Odločbe 2009/821/ES glede seznama mejnih kontrolnih točk
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9199)

   (
  1
  ) | 11 |
| | | 2009/871/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 30. novembra 2009 o prenosu upravljanja pomoči na Republiko Hrvaško glede komponente V – kmetijstvo in razvoj podeželja – instrumenta za predpristopno pomoč (IPA), in sicer za predpristopna ukrepa 101 in 103 v predpristopnem obdobju | 15 |
| | | 2009/872/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 30. novembra 2009 o ustanovitvi Odbora strokovnjakov Evropske unije za redke bolezni | 18 |
| | | 2009/873/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 30. novembra 2009 o spremembi Odločbe 2006/168/ES glede seznama skupin za zbiranje in pridobivanje zarodkov, odobrenih za uvoz govejih zarodkov v Skupnost
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9320)

   (
  1
  ) | 22 |
| | | 2009/874/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 30. novembra 2009 o spremembi Direktive 2003/23/ES o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS za vključitev imazamoksa, oksasulfurona, etoksisulfurona, foramsulfurona, oksadiargila in ciazofamida na seznam aktivnih snovi
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9349)

   (
  1
  ) | 24 |
| | | 2009/875/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 30. novembra 2009 o sprejetju uvoznih odločitev Skupnosti za nekatere kemikalije v skladu z Uredbo (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta | 25 |
| | | 2009/876/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 30. novembra 2009 o sprejetju tehničnih izvedbenih ukrepov za vnos podatkov in povezovanje vlog, za dostop do podatkov, za spremembo, izbris in predčasen izbris podatkov ter dostop do evidenc o vseh postopkih obdelave podatkov v vizumskem informacijskem sistemu (VIS)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9402) | 30 |

Vsebina

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

Stran

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/868/ES

*

Odločba Komisije z dne 17. junija 2009 o državni pomoči C 5/07 (ex N 469/05) v zvezi z odpravo obveznosti obveščanja za pomorska podjetja, za katera velja danski sistem davka na tonažo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4522)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4522)

1

1

2009/869/ES

*

Odločba Komisije z dne 27. novembra 2009 o spremembi prilog XI, XII, XV in XVI k Direktivi Sveta 2003/85/ES glede seznama laboratorijev, pooblaščenih za ravnanje z živim virusom slinavke in parkljevke, in minimalnih varnostnih standardov v zvezi z njimi
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9094)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9094)

1

8

2009/870/ES

*

Odločba Komisije z dne 27. novembra 2009 o spremembi Odločbe 2009/821/ES glede seznama mejnih kontrolnih točk
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9199)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9199)

1

11

2009/871/ES

*

Sklep Komisije z dne 30. novembra 2009 o prenosu upravljanja pomoči na Republiko Hrvaško glede komponente V – kmetijstvo in razvoj podeželja – instrumenta za predpristopno pomoč (IPA), in sicer za predpristopna ukrepa 101 in 103 v predpristopnem obdobju

15

2009/872/ES

*

Sklep Komisije z dne 30. novembra 2009 o ustanovitvi Odbora strokovnjakov Evropske unije za redke bolezni

18

2009/873/ES

*

Odločba Komisije z dne 30. novembra 2009 o spremembi Odločbe 2006/168/ES glede seznama skupin za zbiranje in pridobivanje zarodkov, odobrenih za uvoz govejih zarodkov v Skupnost
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9320)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9320)

1

22

2009/874/ES

*

Odločba Komisije z dne 30. novembra 2009 o spremembi Direktive 2003/23/ES o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS za vključitev imazamoksa, oksasulfurona, etoksisulfurona, foramsulfurona, oksadiargila in ciazofamida na seznam aktivnih snovi
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9349)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9349)

1

24

2009/875/ES

*

Sklep Komisije z dne 30. novembra 2009 o sprejetju uvoznih odločitev Skupnosti za nekatere kemikalije v skladu z Uredbo (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

25

2009/876/ES

*

Odločba Komisije z dne 30. novembra 2009 o sprejetju tehničnih izvedbenih ukrepov za vnos podatkov in povezovanje vlog, za dostop do podatkov, za spremembo, izbris in predčasen izbris podatkov ter dostop do evidenc o vseh postopkih obdelave podatkov v vizumskem informacijskem sistemu (VIS)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9402)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9402)

30

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Sklep Sveta 2009/877/SZVP z dne 23. oktobra 2009 o podpisu in začasni uporabi Izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli o pogojih in načinih premestitve osumljenih piratov in oboroženih roparjev od EUNAVFOR v Republiko Sejšeli in o ravnanju z njimi po taki premestitvi | 35 |
| Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli o pogojih in načinih premestitve osumljenih piratov in oboroženih roparjev od EUNAVFOR v Republiko Sejšeli in o ravnanju z njimi po taki premestitvi | 37 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Sklep Sveta 2009/877/SZVP z dne 23. oktobra 2009 o podpisu in začasni uporabi Izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli o pogojih in načinih premestitve osumljenih piratov in oboroženih roparjev od EUNAVFOR v Republiko Sejšeli in o ravnanju z njimi po taki premestitvi

35

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli o pogojih in načinih premestitve osumljenih piratov in oboroženih roparjev od EUNAVFOR v Republiko Sejšeli in o ravnanju z njimi po taki premestitvi

37

| | | V   Akti, sprejeti od 1. decembra 2009 na podlagi Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe Euratom |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, KATERIH OBJAVA JE OBVEZNA |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1178/2009 z dne 1. decembra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 44 |
| | | AKTI, KATERIH OBJAVA NI OBVEZNA |
| | | 2009/878/EU |
| | * | Sklep Sveta (Splošne Zadeve) z dne 1. decembra 2009 o določitvi seznama sestav Sveta, poleg tistih iz drugega in tretjega pododstavka člena 16(6) Pogodbe o Evropski uniji | 46 |
| | | 2009/879/EU |
| | * | Sklep Evropskega Sveta z dne 1. decembra 2009 o izvolitvi predsednika Evropskega sveta | 48 |
| | | 2009/880/EU |
| | * | Sklep Evropskega Sveta, sprejet s soglasjem predsednika Komisije, z dne 1. decembra 2009 o imenovanju visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko | 49 |
| | | 2009/881/EU |
| | * | Sklep Evropskega Sveta z dne 1. decembra 2009 o predsedovanju v Svetu | 50 |
| | | 2009/882/EU |
| | * | Sklep Evropskega Sveta z dne 1. decembra 2009 o sprejetju poslovnika Evropskega sveta | 51 |

V   Akti, sprejeti od 1. decembra 2009 na podlagi Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe Euratom

AKTI, KATERIH OBJAVA JE OBVEZNA

Uredba Komisije (EU) št. 1178/2009 z dne 1. decembra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

44

AKTI, KATERIH OBJAVA NI OBVEZNA

2009/878/EU

*

Sklep Sveta (Splošne Zadeve) z dne 1. decembra 2009 o določitvi seznama sestav Sveta, poleg tistih iz drugega in tretjega pododstavka člena 16(6) Pogodbe o Evropski uniji

46

2009/879/EU

*

Sklep Evropskega Sveta z dne 1. decembra 2009 o izvolitvi predsednika Evropskega sveta

48

2009/880/EU

*

Sklep Evropskega Sveta, sprejet s soglasjem predsednika Komisije, z dne 1. decembra 2009 o imenovanju visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko

49

2009/881/EU

*

Sklep Evropskega Sveta z dne 1. decembra 2009 o predsedovanju v Svetu

50

2009/882/EU

*

Sklep Evropskega Sveta z dne 1. decembra 2009 o sprejetju poslovnika Evropskega sveta

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 2.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/1

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 17. junija 2009

o državni pomoči C 5/07 (ex N 469/05) v zvezi z odpravo obveznosti obveščanja za pomorska podjetja, za katera velja danski sistem davka na tonažo

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4522)

(Besedilo v danskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/868/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z zgoraj navedenimi določbami (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Danska je z dopisom z dne 13. septembra 2005 (2) Komisijo obvestila o spremembi danske sheme davka na tonažo, ki je bila prvotno odobrena z odločbo z dne 12. marca. 2003 (3) (zadeva N 563/01). |
| --- | --- |

(1)

Danska je z dopisom z dne 13. septembra 2005 (2) Komisijo obvestila o spremembi danske sheme davka na tonažo, ki je bila prvotno odobrena z odločbo z dne 12. marca. 2003 (3) (zadeva N 563/01).

| (2) | Ta sprememba je bila evidentirana kot priglašena pomoč pod oznako N 469/05. Priglašena sprememba je bila uvedena z zakonom št. 408 z dne 1. junija 2005. |
| --- | --- |

(2)

Ta sprememba je bila evidentirana kot priglašena pomoč pod oznako N 469/05. Priglašena sprememba je bila uvedena z zakonom št. 408 z dne 1. junija 2005.

| (3) | Komisija je v dopisih z dne 28. oktobra 2005 ter 19. maja in 29. avgusta 2006 (4) danske organe pozvala, naj zagotovijo dodatne informacije, in ti so jih predložili v odgovorih z dne 22. novembra 2005 ter 30. junija in 29. septembra 2006 (5). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v dopisih z dne 28. oktobra 2005 ter 19. maja in 29. avgusta 2006 (4) danske organe pozvala, naj zagotovijo dodatne informacije, in ti so jih predložili v odgovorih z dne 22. novembra 2005 ter 30. junija in 29. septembra 2006 (5).

| (4) | Komisija je z odločitvijo z dne 7. februarja 2007 odločila, da sproži formalni postopek preiskave (v nadaljnjem besedilu: odločitev o sprožitvi postopka) v skladu s členom 4(4) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (6) (v nadaljnjem besedilu: Uredba o postopku državne pomoči). Komisija je z odločitvijo z dne 4. aprila 2007 na zahtevo danskih organov sprejela popravni sklep o spremembi odločitve o sprožitvi postopka. Povzetek odločbe in celotna vsebina dopisa v uradnem jeziku – ter njena popravljena različica – so bili objavljeni v UL C 135 z dne 19. junija 2007, str. 6
   (7). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z odločitvijo z dne 7. februarja 2007 odločila, da sproži formalni postopek preiskave (v nadaljnjem besedilu: odločitev o sprožitvi postopka) v skladu s členom 4(4) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (6) (v nadaljnjem besedilu: Uredba o postopku državne pomoči). Komisija je z odločitvijo z dne 4. aprila 2007 na zahtevo danskih organov sprejela popravni sklep o spremembi odločitve o sprožitvi postopka. Povzetek odločbe in celotna vsebina dopisa v uradnem jeziku – ter njena popravljena različica – so bili objavljeni v UL C 135 z dne 19. junija 2007, str. 6
   (7).

| (5) | Danska je z dopisom z dne 7. marca 2007 (8) predložila pripombe k odločitvi o sprožitvi postopka. Samo ena zainteresirana stran je predložila ugotovitve z dopisom z dne 19. julija 2007 (9). |
| --- | --- |

(5)

Danska je z dopisom z dne 7. marca 2007 (8) predložila pripombe k odločitvi o sprožitvi postopka. Samo ena zainteresirana stran je predložila ugotovitve z dopisom z dne 19. julija 2007 (9).

2.   OPIS UKREPA

2.1   Opis priglašenega ukrepa za shemo davka na tonažo

| (6) | Priglašeni ukrep je bil opisan v odločitvi o sprožitvi postopka in bo ponovljen v tem oddelku. |
| --- | --- |

(6)

Priglašeni ukrep je bil opisan v odločitvi o sprožitvi postopka in bo ponovljen v tem oddelku.

| (7) | Trgovinske transakcije med podjetjema, ki pripadata isti skupini, je treba opravljati na podlagi načela tržne cene. V skladu s tem načelom se preveri, ali so cene pri transakcijah med podružnicami, ki pripadajo isti skupini podjetij, skladne s tržnimi cenami. Da bi davčni upravi omogočili preverjanje, ali je to načelo izpolnjeno, morajo podjetja predložiti vse potrebne informacije o svojih trgovinskih transakcijah s podružnicami, ki pripadajo isti skupini. |
| --- | --- |

(7)

Trgovinske transakcije med podjetjema, ki pripadata isti skupini, je treba opravljati na podlagi načela tržne cene. V skladu s tem načelom se preveri, ali so cene pri transakcijah med podružnicami, ki pripadajo isti skupini podjetij, skladne s tržnimi cenami. Da bi davčni upravi omogočili preverjanje, ali je to načelo izpolnjeno, morajo podjetja predložiti vse potrebne informacije o svojih trgovinskih transakcijah s podružnicami, ki pripadajo isti skupini.

| (8) | Z zakonom št. 408 z dne 1. junija 2005 so danska pomorska podjetja, obdavčena z danskim davkom na tonažo (10), izvzeta iz obveznosti obveščanja davčnih organov o vseh svojih finančnih transakcijah s tujimi podjetji, ki pripadajo isti skupini. |
| --- | --- |

(8)

Z zakonom št. 408 z dne 1. junija 2005 so danska pomorska podjetja, obdavčena z danskim davkom na tonažo (10), izvzeta iz obveznosti obveščanja davčnih organov o vseh svojih finančnih transakcijah s tujimi podjetji, ki pripadajo isti skupini.

| (9) | Natančneje, v členu 1(9) zadevnega zakona je določeno, da „se odstavki od 1 do 8 ne uporabljajo ne za podjetja ipd., ki v skladu z zakonom o davku na tonažo svoj dohodek prijavijo glede na kontrolirane transakcije s tujimi pravnimi osebami, ne za stalne poslovne enote (glej odstavek 1(2) do (4)), pri katerih se dohodek, ustvarjen s takimi transakcijami, razporedi med prihodke, za katere velja davek na tonažo“. Odstavki od 1 do 8, na katere se člen nanaša, so vsebovani v členu 3B(9) zakona o upravljanju davkov (prečiščeno besedilo zakona št. 869 z dne 12. avgusta 2004, kakor je bil nazadnje spremenjen s členom 1 zakona št. 1441 z dne 22. decembra 2004). Ti odstavki se nanašajo na glavni obveznosti, veljavni za vsa danska podjetja, ki poslujejo na Danskem, in sicer:






  (a) | sistematično obveščanje o trgovinskih transakcijah s tujimi podružnicami skupaj z napovedjo za odmero davka od dohodka in |
| --- | --- | --- |

(9)

Natančneje, v členu 1(9) zadevnega zakona je določeno, da „se odstavki od 1 do 8 ne uporabljajo ne za podjetja ipd., ki v skladu z zakonom o davku na tonažo svoj dohodek prijavijo glede na kontrolirane transakcije s tujimi pravnimi osebami, ne za stalne poslovne enote (glej odstavek 1(2) do (4)), pri katerih se dohodek, ustvarjen s takimi transakcijami, razporedi med prihodke, za katere velja davek na tonažo“. Odstavki od 1 do 8, na katere se člen nanaša, so vsebovani v členu 3B(9) zakona o upravljanju davkov (prečiščeno besedilo zakona št. 869 z dne 12. avgusta 2004, kakor je bil nazadnje spremenjen s členom 1 zakona št. 1441 z dne 22. decembra 2004). Ti odstavki se nanašajo na glavni obveznosti, veljavni za vsa danska podjetja, ki poslujejo na Danskem, in sicer:

(a)

sistematično obveščanje o trgovinskih transakcijah s tujimi podružnicami skupaj z napovedjo za odmero davka od dohodka in

| (b) | pripravo pisne dokumentacije o postopkih za določanje cen in pogojev pri teh transakcijah. To dokumentacijo je treba davčnim organom predložiti le na njihovo zahtevo. |
| --- | --- |

(b)

pripravo pisne dokumentacije o postopkih za določanje cen in pogojev pri teh transakcijah. To dokumentacijo je treba davčnim organom predložiti le na njihovo zahtevo.

| (10) | Priglašene spremembe predvidevajo izvzetje podjetij, za katera velja davek na tonažo, iz obeh obveznosti v zvezi z njihovimi čezmejnimi transakcijami, še vedno pa obveznosti veljata za ta podjetja v zvezi z njihovimi transakcijami med podružnicami na Danskem. |
| --- | --- |

(10)

Priglašene spremembe predvidevajo izvzetje podjetij, za katera velja davek na tonažo, iz obeh obveznosti v zvezi z njihovimi čezmejnimi transakcijami, še vedno pa obveznosti veljata za ta podjetja v zvezi z njihovimi transakcijami med podružnicami na Danskem.

| (11) | Priglašeni ukrep bo torej vplival na „načelo tržne cene“ iz oddelka 2.11.1 prvotne odločbe z dne 12. marca 2002 o odobritvi danske sheme davka na tonažo (11), ker se bo z njim spremenila obveznost podjetij, ki imajo koristi od davka na tonažo pri svojih čezmejnih transakcijah, da predložijo podatke in zapise. |
| --- | --- |

(11)

Priglašeni ukrep bo torej vplival na „načelo tržne cene“ iz oddelka 2.11.1 prvotne odločbe z dne 12. marca 2002 o odobritvi danske sheme davka na tonažo (11), ker se bo z njim spremenila obveznost podjetij, ki imajo koristi od davka na tonažo pri svojih čezmejnih transakcijah, da predložijo podatke in zapise.

| (12) | Izvzetje iz obveznosti predložitve podatkov in zapisov velja le za podjetja, obdavčena z davkom na tonažo. |
| --- | --- |

(12)

Izvzetje iz obveznosti predložitve podatkov in zapisov velja le za podjetja, obdavčena z davkom na tonažo.

2.2   Opis obstoječega sistema

| (13) | Shema davka na tonažo je opisana v odločbah Komisije z dne 12. marca 2002 v zadevi N 563/01 in z dne 7. februarja 2007 v zadevi N 469/05. Njene glavne značilnosti so ponovljene v nadaljevanju tega oddelka. |
| --- | --- |

(13)

Shema davka na tonažo je opisana v odločbah Komisije z dne 12. marca 2002 v zadevi N 563/01 in z dne 7. februarja 2007 v zadevi N 469/05. Njene glavne značilnosti so ponovljene v nadaljevanju tega oddelka.

| (14) | Dohodek iz vseh dejavnosti, ki izpolnjujejo pogoje za pomoč, obdavčljiv v skladu s shemo davka na tonažo, je pavšalni znesek, ki je enak vsoti stalnih zneskov, določenih za vsako plovilo glede na njegovo tonažo, ne glede na dejanski dobiček pomorskega podjetja:






  do 1 000 NT (neto ton) | 7 DKK (~ 0,90 EUR) za 100 NT na dan |
| --- | --- | --- |
| 1 001–10 000 NT | 5 DKK (~ 0,70) EUR) za 100 NT na dan |
| 10 001–25 000 NT | 3 DKK (~ 0,40 EUR) za 100 NT na dan |
| > 25 000 NT | 2 DKK (~ 0,30 EUR) za 100 NT na dan |

(14)

Dohodek iz vseh dejavnosti, ki izpolnjujejo pogoje za pomoč, obdavčljiv v skladu s shemo davka na tonažo, je pavšalni znesek, ki je enak vsoti stalnih zneskov, določenih za vsako plovilo glede na njegovo tonažo, ne glede na dejanski dobiček pomorskega podjetja:

do 1 000 NT (neto ton)

7 DKK (~ 0,90 EUR) za 100 NT na dan

1 001–10 000 NT

5 DKK (~ 0,70) EUR) za 100 NT na dan

10 001–25 000 NT

3 DKK (~ 0,40 EUR) za 100 NT na dan

> 25 000 NT

2 DKK (~ 0,30 EUR) za 100 NT na dan

| (15) | Tako izračunani dohodek je obdavčen z običajno stopnjo davka od dohodka pravnih oseb. |
| --- | --- |

(15)

Tako izračunani dohodek je obdavčen z običajno stopnjo davka od dohodka pravnih oseb.

| (16) | Ta sistem, ki se izvaja od 1. januarja 2001, je na voljo podjetjem, ki so davčni zavezanci na Danskem (s stalnim sedežem poslovanja na Danskem) in ki zagotavljajo storitve pomorskega prometa. Shema je na voljo tudi tujim podjetjem, ki so se registrirala na Danskem, ker so tja prenesla svojo upravo. V to shemo spadajo le dohodki iz dejavnosti pomorskega prometa. |
| --- | --- |

(16)

Ta sistem, ki se izvaja od 1. januarja 2001, je na voljo podjetjem, ki so davčni zavezanci na Danskem (s stalnim sedežem poslovanja na Danskem) in ki zagotavljajo storitve pomorskega prometa. Shema je na voljo tudi tujim podjetjem, ki so se registrirala na Danskem, ker so tja prenesla svojo upravo. V to shemo spadajo le dohodki iz dejavnosti pomorskega prometa.

| (17) | Pomorska podjetja se lahko odločijo za ta sistem ali pa ne. Odločitev morajo sprejeti najpozneje ob predložitvi napovedi za odmero davka za leto, v katerem se davek na tonažo prvič uporabi. Odločitev glede izbire ali zavrnitve davka na tonažo je zavezujoča za obdobje 10 let. Na Danskem morajo pomorska podjetja, ki pripadajo isti skupini podjetij, izbrati enako možnost glede uporabe sheme davka na tonažo. Če se pomorsko podjetje odloči za sistem davka na tonažo, ta fiskalni režim velja za vsa njegova plovila in dejavnosti, ki izpolnjujejo pogoje. |
| --- | --- |

(17)

Pomorska podjetja se lahko odločijo za ta sistem ali pa ne. Odločitev morajo sprejeti najpozneje ob predložitvi napovedi za odmero davka za leto, v katerem se davek na tonažo prvič uporabi. Odločitev glede izbire ali zavrnitve davka na tonažo je zavezujoča za obdobje 10 let. Na Danskem morajo pomorska podjetja, ki pripadajo isti skupini podjetij, izbrati enako možnost glede uporabe sheme davka na tonažo. Če se pomorsko podjetje odloči za sistem davka na tonažo, ta fiskalni režim velja za vsa njegova plovila in dejavnosti, ki izpolnjujejo pogoje.

| (18) | Kolikor je Komisiji znano, Danska zdaj poleg sistema davka na tonažo izvaja le še eno shemo v korist pomorskih prevoznikov: tj. shemo, v skladu s katero so ladjarji oproščeni plačila davka od dohodka in socialnih prispevkov za svoje pomorščake, ki delajo na upravičenih plovilih (tako imenovani sistem DIS) (12). |
| --- | --- |

(18)

Kolikor je Komisiji znano, Danska zdaj poleg sistema davka na tonažo izvaja le še eno shemo v korist pomorskih prevoznikov: tj. shemo, v skladu s katero so ladjarji oproščeni plačila davka od dohodka in socialnih prispevkov za svoje pomorščake, ki delajo na upravičenih plovilih (tako imenovani sistem DIS) (12).

2.3   Trajanje

| (19) | Kot je opisano v odločbi z dne 7. februarja 2007, so se danski organi v dopisu z dne 14. februarja 2006 zavezali, da bodo po desetih letih priglašeno spremembo znova priglasili. Ukrep, ki se preučuje, naj bi tako prenehal veljati konec leta 2015. |
| --- | --- |

(19)

Kot je opisano v odločbi z dne 7. februarja 2007, so se danski organi v dopisu z dne 14. februarja 2006 zavezali, da bodo po desetih letih priglašeno spremembo znova priglasili. Ukrep, ki se preučuje, naj bi tako prenehal veljati konec leta 2015.

2.4   Proračun

| (20) | Kot je opisano v odločbi z dne 7. februarja 2007, so danski organi navedli, da ta sprememba ne bo imela proračunskega vpliva na obstoječi sistem. Predvideni predlog spremembe ne bo spremenil posameznih pomoči. |
| --- | --- |

(20)

Kot je opisano v odločbi z dne 7. februarja 2007, so danski organi navedli, da ta sprememba ne bo imela proračunskega vpliva na obstoječi sistem. Predvideni predlog spremembe ne bo spremenil posameznih pomoči.

3.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV POSTOPKA PREISKAVE

| (21) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka navedla dva glavna pomisleka v zvezi s priglašenim ukrepom.






  — | Najprej je treba ugotoviti, kako bi lahko Danska tudi po izvedbi priglašenega ukrepa zagotavljala, da lahko njeni davčni organi še naprej odkrivajo vse poskuse davčnih utaj s strani tujih podružnic pomorskih podjetij, ki so obdavčena z danskim davkom na tonažo, in zadevno tujo državo obveščajo o takih poskusih. V nasprotnem primeru se Komisija sprašuje, ali bi morale biti druge države, vključno z državami članicami razen Danske, odgovorne za preverjanje vseh čezmejnih transakcij s podjetji, obdavčenimi z danskim davkom na tonažo (večina teh so zelo verjetno podjetja, ki imajo sedež na Danskem). |
| --- | --- | --- |

(21)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka navedla dva glavna pomisleka v zvezi s priglašenim ukrepom.

—

Najprej je treba ugotoviti, kako bi lahko Danska tudi po izvedbi priglašenega ukrepa zagotavljala, da lahko njeni davčni organi še naprej odkrivajo vse poskuse davčnih utaj s strani tujih podružnic pomorskih podjetij, ki so obdavčena z danskim davkom na tonažo, in zadevno tujo državo obveščajo o takih poskusih. V nasprotnem primeru se Komisija sprašuje, ali bi morale biti druge države, vključno z državami članicami razen Danske, odgovorne za preverjanje vseh čezmejnih transakcij s podjetji, obdavčenimi z danskim davkom na tonažo (večina teh so zelo verjetno podjetja, ki imajo sedež na Danskem).

| — | Drugič, Komisija se sprašuje, ali bi bilo v zvezi z obveznostjo predložitve podatkov in zapisov legitimno tudi neenako obravnavanje upravičencev, ki imajo le nacionalne podružnice, za katere ne velja davek na tonažo, in upravičencev, ki imajo le tuje podružnice. Ob upoštevanju sodne prakse v zadevi Matra (13) bi lahko tako neenako obravnavanje dejansko vplivalo tudi na združljivost sistema. |
| --- | --- |

—

Drugič, Komisija se sprašuje, ali bi bilo v zvezi z obveznostjo predložitve podatkov in zapisov legitimno tudi neenako obravnavanje upravičencev, ki imajo le nacionalne podružnice, za katere ne velja davek na tonažo, in upravičencev, ki imajo le tuje podružnice. Ob upoštevanju sodne prakse v zadevi Matra (13) bi lahko tako neenako obravnavanje dejansko vplivalo tudi na združljivost sistema.

| (22) | Komisija je opomnila, da so omejitveni ukrepi bistveni za zagotavljanje „neprepustnosti“ sistemov davka na tonažo. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je opomnila, da so omejitveni ukrepi bistveni za zagotavljanje „neprepustnosti“ sistemov davka na tonažo.

| (23) | Če se zadevni omejitveni ukrep ne izvaja učinkovito, lahko zlasti sektorji, ki niso pomorski promet, uživajo ugodnosti v zadevni državi članici ali drugih državah zaradi možnosti, da se izognejo davku od dohodka pravnih oseb prek trgovinskih transakcij s podružnico, obdavčeno po sistemu davka na tonažo zadevne države članice. |
| --- | --- |

(23)

Če se zadevni omejitveni ukrep ne izvaja učinkovito, lahko zlasti sektorji, ki niso pomorski promet, uživajo ugodnosti v zadevni državi članici ali drugih državah zaradi možnosti, da se izognejo davku od dohodka pravnih oseb prek trgovinskih transakcij s podružnico, obdavčeno po sistemu davka na tonažo zadevne države članice.

| (24) | V tem primeru je Komisija zaskrbljena, da bi sprememba omejitvenega ukrepa, ki ga zadeva priglasitev, povzročila položaj, v katerem bi dejavnosti, ki so obdavčene v drugih državah in jih torej ne zajema sistem davka na tonažo na Danskem, imele neupravičene koristi od tega sistema zaradi nepravičnih cen transakcij s podružnicami na Danskem, za katere velja danski davek na tonažo. |
| --- | --- |

(24)

V tem primeru je Komisija zaskrbljena, da bi sprememba omejitvenega ukrepa, ki ga zadeva priglasitev, povzročila položaj, v katerem bi dejavnosti, ki so obdavčene v drugih državah in jih torej ne zajema sistem davka na tonažo na Danskem, imele neupravičene koristi od tega sistema zaradi nepravičnih cen transakcij s podružnicami na Danskem, za katere velja danski davek na tonažo.

| (25) | Komisija je opozorila, da bi danski davčni organi vseeno ohranili možnost izvajanja naknadnih preverjanj transakcij znotraj skupine, ki vključuje le podjetja, za katera velja danski davek na tonažo. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je opozorila, da bi danski davčni organi vseeno ohranili možnost izvajanja naknadnih preverjanj transakcij znotraj skupine, ki vključuje le podjetja, za katera velja danski davek na tonažo.

4.   PRIPOMBE DANSKIH ORGANOV K ODLOČITVI O SPROŽITVI POSTOPKA PREISKAVE

| (26) | Danski organi so se na odločitev o sprožitvi postopka odzvali z dopisom z dne 15. marca 2007 (14), v katerem so navedli, da nimajo dodatnih pripomb, in se zato sklicevali na odgovore, ki so jih dali v dopisih z dne 22. novembra 2005 ter 30. junija in 29. septembra 2006. |
| --- | --- |

(26)

Danski organi so se na odločitev o sprožitvi postopka odzvali z dopisom z dne 15. marca 2007 (14), v katerem so navedli, da nimajo dodatnih pripomb, in se zato sklicevali na odgovore, ki so jih dali v dopisih z dne 22. novembra 2005 ter 30. junija in 29. septembra 2006.

| (27) | V dopisu z dne 22. novembra 2005 je navedeno naslednje: „Priglašena shema ne vključuje prenosa državnih sredstev na upravičena podjetja. Gre za zmanjšanje zahtev za poročanje in dokumentiranje, ki same po sebi nimajo ekonomske vrednosti. Priglašena shema zato ne vključuje dodatnih finančnih ali davčnih ugodnosti itd. v primerjavi s shemami, ki jih je Komisija v preteklosti odobrila. Pomorska podjetja, za katera velja davek na tonažo, morajo izpolnjevati načelo tržne cene pri vseh svojih kontroliranih transakcijah. S priglašeno shemo se to ne spreminja. Shema vsebuje le zmanjšanje zahteve za dokumentiranje skladnosti z načelom tržne cene za nekatere kontrolirane transakcije.“ |
| --- | --- |

(27)

V dopisu z dne 22. novembra 2005 je navedeno naslednje: „Priglašena shema ne vključuje prenosa državnih sredstev na upravičena podjetja. Gre za zmanjšanje zahtev za poročanje in dokumentiranje, ki same po sebi nimajo ekonomske vrednosti. Priglašena shema zato ne vključuje dodatnih finančnih ali davčnih ugodnosti itd. v primerjavi s shemami, ki jih je Komisija v preteklosti odobrila. Pomorska podjetja, za katera velja davek na tonažo, morajo izpolnjevati načelo tržne cene pri vseh svojih kontroliranih transakcijah. S priglašeno shemo se to ne spreminja. Shema vsebuje le zmanjšanje zahteve za dokumentiranje skladnosti z načelom tržne cene za nekatere kontrolirane transakcije.“

| (28) | Danski organi v dopisu z dne 30. junija 2006 navajajo, da se pred začetkom veljavnosti zakona št. 408 z dne 1. junija 2005 obveznost predložitve podatkov in zapisov nanaša le na čezmejne transakcije med podružnicami. Z zadevnim zakonom se je ta obveznost razširila na transakcije med podjetjem, za katero velja danski davek na tonažo, in podjetjem, ki je davčni zavezanec na Danskem in za katero ta davek ne velja. |
| --- | --- |

(28)

Danski organi v dopisu z dne 30. junija 2006 navajajo, da se pred začetkom veljavnosti zakona št. 408 z dne 1. junija 2005 obveznost predložitve podatkov in zapisov nanaša le na čezmejne transakcije med podružnicami. Z zadevnim zakonom se je ta obveznost razširila na transakcije med podjetjem, za katero velja danski davek na tonažo, in podjetjem, ki je davčni zavezanec na Danskem in za katero ta davek ne velja.

| (29) | Danski organi so v dopisu z dne 29. septembra 2006 v zvezi z vprašanjem, ali bi morale biti tuje države, vključno z državami članicami razen Danske, odgovorne za preverjanje vseh čezmejnih transakcij s podjetji, obdavčenimi z danskim davkom na tonažo, navedli naslednje:
  „Davčni organi v državi so dolžni preverjati izkaze poslovnega izida podjetij in oseb, ki so davčni zavezanci v tej državi. V skladu z mednarodnimi zavezami je morda treba informacije posredovati drugim državam – prostovoljno ali na zahtevo.
  Odločitev o načinu izpolnjevanja nadzorne naloge mora biti v pristojnosti davčnega organa države članice. Za danske davčne organe je bistveno, da se zavarujejo davčni prihodki na Danskem, pri čemer se upoštevajo razpoložljiva sredstva. To tudi pomeni, da se bo njihovo nadzorno delo seveda osredotočilo na obdavčljive subjekte, pri katerih je bila z oceno tveganja ugotovljena potreba po natančnem spremljanju.
  S predlagano spremembo danske sheme davka na tonažo se to stanje ne spreminja. Nasprotno, vpliva lahko na možnosti danskih davčnih organov, da izpolnijo zahteve za informacije davčnih organov drugih držav.
  Zlasti pri oblikovanju transfernih cen je včasih težko naknadno pridobiti potrebna dokazila, da so bile transakcije znotraj skupine izvedene v skladu z načelom tržne cene. Osnova za primerjavo, ki jo je treba uporabiti za oceno, je pogosto nepopolna. Zato je precej lažje pridobiti potrebne zapise ob izvedbi transakcije znotraj skupine. Dolžnost predložitve zapisov je jasna in stalna spodbuda za zagotavljanje dokazil v podporo sklepu, da so bile notranje transakcije opravljene v skladu z načelom tržne cene.
  Priglašena sprememba je pomembna zato, ker so podjetja, za katera velja davek na tonažo, izvezeta iz obveznosti predložitve zapisov, če transakcije zadevajo tujo skupino podjetij. Na podlagi izvzetja za take subjekte ne bo veljala enaka zahteva po stalnem zagotavljanju dokazil oziroma celo po podpiranju sklepa, da so bile transakcije s to skupino podjetij opravljene v skladu z načelom tržne cene. Zahtevo iz druge države za zagotavljanje informacij je mogoče izpolniti, če obstajajo dokazila, na primer knjigovodske listine računovodskih izkazov. Vendar danski davčni organi ne bodo mogli zahtevati priprave novih dokazil le za potrebe davčnih organov druge države. Če za obdavčljivi subjekt ne velja obveznost predložitve zapisov, na primer ne bo mogoče zahtevati, naj ta subjekt pripravi primerjalno analizo v korist druge države. V tem obsegu je odprava obveznosti lahko v škodo drugih držav.“ |
| --- | --- |

(29)

Danski organi so v dopisu z dne 29. septembra 2006 v zvezi z vprašanjem, ali bi morale biti tuje države, vključno z državami članicami razen Danske, odgovorne za preverjanje vseh čezmejnih transakcij s podjetji, obdavčenimi z danskim davkom na tonažo, navedli naslednje:

„Davčni organi v državi so dolžni preverjati izkaze poslovnega izida podjetij in oseb, ki so davčni zavezanci v tej državi. V skladu z mednarodnimi zavezami je morda treba informacije posredovati drugim državam – prostovoljno ali na zahtevo.

Odločitev o načinu izpolnjevanja nadzorne naloge mora biti v pristojnosti davčnega organa države članice. Za danske davčne organe je bistveno, da se zavarujejo davčni prihodki na Danskem, pri čemer se upoštevajo razpoložljiva sredstva. To tudi pomeni, da se bo njihovo nadzorno delo seveda osredotočilo na obdavčljive subjekte, pri katerih je bila z oceno tveganja ugotovljena potreba po natančnem spremljanju.

S predlagano spremembo danske sheme davka na tonažo se to stanje ne spreminja. Nasprotno, vpliva lahko na možnosti danskih davčnih organov, da izpolnijo zahteve za informacije davčnih organov drugih držav.

Zlasti pri oblikovanju transfernih cen je včasih težko naknadno pridobiti potrebna dokazila, da so bile transakcije znotraj skupine izvedene v skladu z načelom tržne cene. Osnova za primerjavo, ki jo je treba uporabiti za oceno, je pogosto nepopolna. Zato je precej lažje pridobiti potrebne zapise ob izvedbi transakcije znotraj skupine. Dolžnost predložitve zapisov je jasna in stalna spodbuda za zagotavljanje dokazil v podporo sklepu, da so bile notranje transakcije opravljene v skladu z načelom tržne cene.

Priglašena sprememba je pomembna zato, ker so podjetja, za katera velja davek na tonažo, izvezeta iz obveznosti predložitve zapisov, če transakcije zadevajo tujo skupino podjetij. Na podlagi izvzetja za take subjekte ne bo veljala enaka zahteva po stalnem zagotavljanju dokazil oziroma celo po podpiranju sklepa, da so bile transakcije s to skupino podjetij opravljene v skladu z načelom tržne cene. Zahtevo iz druge države za zagotavljanje informacij je mogoče izpolniti, če obstajajo dokazila, na primer knjigovodske listine računovodskih izkazov. Vendar danski davčni organi ne bodo mogli zahtevati priprave novih dokazil le za potrebe davčnih organov druge države. Če za obdavčljivi subjekt ne velja obveznost predložitve zapisov, na primer ne bo mogoče zahtevati, naj ta subjekt pripravi primerjalno analizo v korist druge države. V tem obsegu je odprava obveznosti lahko v škodo drugih držav.“

| (30) | V istem dopisu z dne 29. septembra 2006 je v zvezi z vprašanjem, ali bi se po uvedbi priglašenega ukrepa z omejitvenim ukrepom še naprej zagotavljala neprepustnost za vse poskuse davčnih utaj s strani tujih podružnic pomorskih podjetij, ki so obdavčena z danskim davkom na tonažo, navedeno naslednje:
  „Da bi bilo tako zagotovilo mogoče, bi bilo treba vsaj vsako leto preveriti vsa podjetja, ki so obdavčena z davkom na tonažo in poslujejo s tujo skupino podjetij, ter vse transakcije med strankama v tej povezavi. To pa bi bilo popolnoma nerealno. Od danskih davčnih organov se zahteva, naj prednostno razvrstijo svoje vire in poskušajo optimizirati svoje nadzorno delo.
  Pravila, ki se uporabljajo, so izraz dejstva, da se je poskušalo ustvariti najboljši mogoči omejitveni ukrep proti davčni utaji. S priglašeno spremembo – izvzetjem iz obveznosti predložitve informacij in zapisov – bo ta omejitev nekoliko oslabljena. Zato danski organi o tem obveščajo Komisijo.“ |
| --- | --- |

(30)

V istem dopisu z dne 29. septembra 2006 je v zvezi z vprašanjem, ali bi se po uvedbi priglašenega ukrepa z omejitvenim ukrepom še naprej zagotavljala neprepustnost za vse poskuse davčnih utaj s strani tujih podružnic pomorskih podjetij, ki so obdavčena z danskim davkom na tonažo, navedeno naslednje:

„Da bi bilo tako zagotovilo mogoče, bi bilo treba vsaj vsako leto preveriti vsa podjetja, ki so obdavčena z davkom na tonažo in poslujejo s tujo skupino podjetij, ter vse transakcije med strankama v tej povezavi. To pa bi bilo popolnoma nerealno. Od danskih davčnih organov se zahteva, naj prednostno razvrstijo svoje vire in poskušajo optimizirati svoje nadzorno delo.

Pravila, ki se uporabljajo, so izraz dejstva, da se je poskušalo ustvariti najboljši mogoči omejitveni ukrep proti davčni utaji. S priglašeno spremembo – izvzetjem iz obveznosti predložitve informacij in zapisov – bo ta omejitev nekoliko oslabljena. Zato danski organi o tem obveščajo Komisijo.“

| (31) | Danski organi so v navedenem dopisu opozorili, da bo s spremembo omejitveni ukrep nekoliko oslabljen, pri čemer so navedli, da „nekoliko res pomeni samo malo“. Danski organi menijo, da „če davek na tonažo velja tudi za drugo državo članico, ki jo čezmejna transakcija zadeva, sprememba sploh ne bo imela vpliva. Težave se lahko pojavijo le v državah, v katerih se taka shema davka na tonažo ne izvaja. V tem primeru je pomembno, ali je država sama uvedla obveznost predložitve zapisov ali pa se ji nasprotno ni zdelo potrebno, da svojim obdavčljivim subjektom naloži tako obveznost.“ |
| --- | --- |

(31)

Danski organi so v navedenem dopisu opozorili, da bo s spremembo omejitveni ukrep nekoliko oslabljen, pri čemer so navedli, da „nekoliko res pomeni samo malo“. Danski organi menijo, da „če davek na tonažo velja tudi za drugo državo članico, ki jo čezmejna transakcija zadeva, sprememba sploh ne bo imela vpliva. Težave se lahko pojavijo le v državah, v katerih se taka shema davka na tonažo ne izvaja. V tem primeru je pomembno, ali je država sama uvedla obveznost predložitve zapisov ali pa se ji nasprotno ni zdelo potrebno, da svojim obdavčljivim subjektom naloži tako obveznost.“

| (32) | Na vprašanje, kako utemeljiti neenako obravnavanje v zvezi z obveznostjo predložitve podatkov in zapisov med podjetji, obdavčenimi po danski shemi davka na tonažo, in tistimi, ki s tem davkom niso obdavčeni (ki pa so na Danskem davčni zavezanci za davek od dohodka pravnih oseb), so danski organi odgovorili, da poseben izkaz poslovnega izida, vključno z nerazpoložljivostjo odbitkov, pomeni, da je obveznost predložitve podatkov in zapisov manj pomembna za zavezanca za davek na tonažo. |
| --- | --- |

(32)

Na vprašanje, kako utemeljiti neenako obravnavanje v zvezi z obveznostjo predložitve podatkov in zapisov med podjetji, obdavčenimi po danski shemi davka na tonažo, in tistimi, ki s tem davkom niso obdavčeni (ki pa so na Danskem davčni zavezanci za davek od dohodka pravnih oseb), so danski organi odgovorili, da poseben izkaz poslovnega izida, vključno z nerazpoložljivostjo odbitkov, pomeni, da je obveznost predložitve podatkov in zapisov manj pomembna za zavezanca za davek na tonažo.

5.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (33) | Samo ena zainteresirana stran, tj. dansko združenje ladjarjev Danmarks Rederiforening, se je odzvala na objavo povzetka odločitve o sprožitvi postopka v Uradnem listu. |
| --- | --- |

(33)

Samo ena zainteresirana stran, tj. dansko združenje ladjarjev Danmarks Rederiforening, se je odzvala na objavo povzetka odločitve o sprožitvi postopka v Uradnem listu.

| (34) | Dansko združenje ladjarjev v dopisu z dne 19. julija 2007 (15) spominja, da mora dansko pomorsko podjetje enako kot prej poslovati v skladu s pogoji tržnih cen, in sicer tako notranje, med dejavnostjo, obdavčeno z davkom na tonažo, in splošno dejavnostjo, kot tudi navzven, v zvezi s tujimi podjetji, povezanimi v skupino. Podjetje mora biti tudi še naprej sposobno predložiti dokazila o uporabljenih cenah. |
| --- | --- |

(34)

Dansko združenje ladjarjev v dopisu z dne 19. julija 2007 (15) spominja, da mora dansko pomorsko podjetje enako kot prej poslovati v skladu s pogoji tržnih cen, in sicer tako notranje, med dejavnostjo, obdavčeno z davkom na tonažo, in splošno dejavnostjo, kot tudi navzven, v zvezi s tujimi podjetji, povezanimi v skupino. Podjetje mora biti tudi še naprej sposobno predložiti dokazila o uporabljenih cenah.

| (35) | Dansko združenje ladjarjev poudarja, da podjetjem na podlagi priglašenega ukrepa ne bo treba vnaprej predlagati informacij o trgovinskih transakcijah s tujimi podružnicami, ampak bodo morala to storiti le, če se bo to od njih zahtevalo. |
| --- | --- |

(35)

Dansko združenje ladjarjev poudarja, da podjetjem na podlagi priglašenega ukrepa ne bo treba vnaprej predlagati informacij o trgovinskih transakcijah s tujimi podružnicami, ampak bodo morala to storiti le, če se bo to od njih zahtevalo.

| (36) | Dansko združenje ladjarjev v zvezi z vprašanjem, ali je pri upravnih postopkih legitimno različno obravnavati podjetja, poudarja, da se Komisija zagotovo ne more zavzemati za to, da bi bilo treba posameznim podjetjem naložiti nepotrebne upravne obremenitve le zato, da bi se v smislu konkurence obravnavala enako kot druga podjetja, za katere organi menijo, da so zanje zadevni postopki potrebni. |
| --- | --- |

(36)

Dansko združenje ladjarjev v zvezi z vprašanjem, ali je pri upravnih postopkih legitimno različno obravnavati podjetja, poudarja, da se Komisija zagotovo ne more zavzemati za to, da bi bilo treba posameznim podjetjem naložiti nepotrebne upravne obremenitve le zato, da bi se v smislu konkurence obravnavala enako kot druga podjetja, za katere organi menijo, da so zanje zadevni postopki potrebni.

6.   STALIŠČA DANSKE DO PRIPOMB TRETJIH STRANI

| (37) | Danska ni predložila stališč do pripomb danskega združenja ladjarjev. |
| --- | --- |

(37)

Danska ni predložila stališč do pripomb danskega združenja ladjarjev.

7.   OCENA POMOČI

7.1   Izvajanje pomoči v skladu s členom 87(1) Pogodbe ES

| (38) | V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(38)

V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami.

| (39) | Danski organi prek sheme davka na tonažo z državnimi sredstvi omogočajo prednost sektorju pomorskega prevoza z znižanjem davka od dohodka pravnih oseb, ki bi ga sektor sicer moral plačati, s čimer dajejo prednost nekaterim podjetjem, saj se ukrep uporablja le v mednarodnem sektorju pomorskega prevoza. Take subvencije bi lahko izkrivljale konkurenco in prizadele trgovino med državami članicami, saj se taki pomorski prevozi v bistvu izvajajo na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

(39)

Danski organi prek sheme davka na tonažo z državnimi sredstvi omogočajo prednost sektorju pomorskega prevoza z znižanjem davka od dohodka pravnih oseb, ki bi ga sektor sicer moral plačati, s čimer dajejo prednost nekaterim podjetjem, saj se ukrep uporablja le v mednarodnem sektorju pomorskega prevoza. Take subvencije bi lahko izkrivljale konkurenco in prizadele trgovino med državami članicami, saj se taki pomorski prevozi v bistvu izvajajo na svetovnem trgu.

| (40) | Komisija meni, da se s priglašenim ukrepom ne spreminja razvrstitev sheme kot državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(40)

Komisija meni, da se s priglašenim ukrepom ne spreminja razvrstitev sheme kot državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (41) | Zato je v tem primeru najpomembnejše vprašanje, ali bi se s predvidenim ukrepom spremenila ocena iz odločbe Komisije z dne 12. marca 2006 (16) o splošni združljivosti sistema s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(41)

Zato je v tem primeru najpomembnejše vprašanje, ali bi se s predvidenim ukrepom spremenila ocena iz odločbe Komisije z dne 12. marca 2006 (16) o splošni združljivosti sistema s skupnim trgom.

7.2   Združljivost ukrepa

| (42) | V skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES se lahko pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti šteje za združljivo s skupnim trgom, če ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, in s tem zagotavlja morebitno podlago za izvzetje od splošne prepovedi državne pomoči. V tem primeru Komisija meni, da je treba priglašeni ukrep proučiti v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(42)

V skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES se lahko pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti šteje za združljivo s skupnim trgom, če ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, in s tem zagotavlja morebitno podlago za izvzetje od splošne prepovedi državne pomoči. V tem primeru Komisija meni, da je treba priglašeni ukrep proučiti v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES.

| (43) | Zlasti je treba pomoč v korist pomorskega sektorja proučiti glede na Smernice Skupnosti o državni pomoči za pomorski promet iz leta 2004 (17) (v nadaljnjem besedilu: smernice). |
| --- | --- |

(43)

Zlasti je treba pomoč v korist pomorskega sektorja proučiti glede na Smernice Skupnosti o državni pomoči za pomorski promet iz leta 2004 (17) (v nadaljnjem besedilu: smernice).

7.2.1   Sprostitev omejitvenih ukrepov

| (44) | Kot je opisano v odločitvi o sprožitvi postopka, je eden od glavnih pogojev za združljivost shem davka na tonažo s skupnim trgom izvajanje omejitvenih ukrepov, povezanih s takimi shemami. Ta pogoj je zlasti razviden iz oddelka 3.1, zadnjega pododstavka smernic,v katerem je navedeno, da „se v primerih, ko se ladjarska družba ukvarja tudi z drugimi poslovnimi dejavnostmi, zahteva pregledno računovodstvo, da se prepreči ‚prelivanje‘ v dejavnosti, ki niso povezane s pomorskim prometom“. |
| --- | --- |

(44)

Kot je opisano v odločitvi o sprožitvi postopka, je eden od glavnih pogojev za združljivost shem davka na tonažo s skupnim trgom izvajanje omejitvenih ukrepov, povezanih s takimi shemami. Ta pogoj je zlasti razviden iz oddelka 3.1, zadnjega pododstavka smernic,v katerem je navedeno, da „se v primerih, ko se ladjarska družba ukvarja tudi z drugimi poslovnimi dejavnostmi, zahteva pregledno računovodstvo, da se prepreči ‚prelivanje‘ v dejavnosti, ki niso povezane s pomorskim prometom“.

| (45) | Namen omejitvenih ukrepov, ki so sestavni del sheme, je zagotoviti, da v zadevni državi članici ali kateri koli drugi državi članici ali tretji državi od sheme nimajo posrednih koristi nobene druge dejavnosti razen pomorskega prometa. Če bi spremenjena shema davka na tonažo lahko povzročila, da bi imele od danskega davka na tonažo koristi dejavnosti zunaj pomorskega sektorja, bi bila združljivost sheme vprašljiva. |
| --- | --- |

(45)

Namen omejitvenih ukrepov, ki so sestavni del sheme, je zagotoviti, da v zadevni državi članici ali kateri koli drugi državi članici ali tretji državi od sheme nimajo posrednih koristi nobene druge dejavnosti razen pomorskega prometa. Če bi spremenjena shema davka na tonažo lahko povzročila, da bi imele od danskega davka na tonažo koristi dejavnosti zunaj pomorskega sektorja, bi bila združljivost sheme vprašljiva.

| (46) | Eden od glavnih omejitvenih ukrepov je preverjanje – na podlagi načela tržne cene – trgovinskih transakcij med podjetji, za katera velja davek na tonažo, in njihovimi morebitnimi nacionalnimi ali tujimi podružnicami (ali delom zadevnih podjetij, za katera velja običajni davek od dohodka pravnih oseb). |
| --- | --- |

(46)

Eden od glavnih omejitvenih ukrepov je preverjanje – na podlagi načela tržne cene – trgovinskih transakcij med podjetji, za katera velja davek na tonažo, in njihovimi morebitnimi nacionalnimi ali tujimi podružnicami (ali delom zadevnih podjetij, za katera velja običajni davek od dohodka pravnih oseb).

| (47) | Čeprav danski organi menijo, da zahteva za poročanje in dokumentiranje nima sama po sebi nobene ekonomske vrednosti, je dejansko povezana s finančnimi transakcijami, ki pa imajo ekonomsko naravo kot take; brez učinkovitega izvajanja omejitvenega ukrepa v zvezi s trgovinskimi transakcijami lahko sektorji, ki niso pomorski promet, v zadevni državi članici ali drugih državah uživajo ugodnosti zaradi možnosti, da se izognejo davku od dohodkov pravnih oseb prek trgovinskih transakcij s podružnico, za katero velja sistem davka na tonažo v zadevni državi članici, ne da bi to bilo upravičeno s katerim koli legitimnim ciljem skupnega interesa. |
| --- | --- |

(47)

Čeprav danski organi menijo, da zahteva za poročanje in dokumentiranje nima sama po sebi nobene ekonomske vrednosti, je dejansko povezana s finančnimi transakcijami, ki pa imajo ekonomsko naravo kot take; brez učinkovitega izvajanja omejitvenega ukrepa v zvezi s trgovinskimi transakcijami lahko sektorji, ki niso pomorski promet, v zadevni državi članici ali drugih državah uživajo ugodnosti zaradi možnosti, da se izognejo davku od dohodkov pravnih oseb prek trgovinskih transakcij s podružnico, za katero velja sistem davka na tonažo v zadevni državi članici, ne da bi to bilo upravičeno s katerim koli legitimnim ciljem skupnega interesa.

| (48) | Poleg tega, kadar se omejitveni ukrepi izkažejo za neučinkovite ali obstaja možnost, da bi bili neučinkoviti ali delno neučinkoviti, Komisija meni, da bi lahko sistem davka na tonažo ustvaril možnost davčne utaje v škodo druge države članice ali držav EGP. |
| --- | --- |

(48)

Poleg tega, kadar se omejitveni ukrepi izkažejo za neučinkovite ali obstaja možnost, da bi bili neučinkoviti ali delno neučinkoviti, Komisija meni, da bi lahko sistem davka na tonažo ustvaril možnost davčne utaje v škodo druge države članice ali držav EGP.

| (49) | Že zaradi teh razlogov je treba šteti, da sprostitev omejitvenih ukrepov negativno vpliva na trgovinske pogoje v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi. V takih okoliščinah sistem ne bi bil združljiv s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(49)

Že zaradi teh razlogov je treba šteti, da sprostitev omejitvenih ukrepov negativno vpliva na trgovinske pogoje v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi. V takih okoliščinah sistem ne bi bil združljiv s skupnim trgom.

7.2.2   Razlikovanje med domačimi in tujimi podružnicami

| (50) | Poleg tega Komisija razume, da nameravajo danski organi z omejitvenim ukrepom na podlagi načela tržne cene še naprej preverjati transakcije med povezanima podjetjema, kadar ima eno od njih koristi od davka na tonažo, kot je navedeno zgoraj, vendar le, če sta obe podjetji davčna zavezanca na Danskem. |
| --- | --- |

(50)

Poleg tega Komisija razume, da nameravajo danski organi z omejitvenim ukrepom na podlagi načela tržne cene še naprej preverjati transakcije med povezanima podjetjema, kadar ima eno od njih koristi od davka na tonažo, kot je navedeno zgoraj, vendar le, če sta obe podjetji davčna zavezanca na Danskem.

| (51) | Medtem ko bi preverjanje nacionalnih transakcij s podjetjem, za katero velja davek na tonažo, še naprej nadzorovali danski davčni organi in bili zanj odgovorni, bi bila torej za preverjanje čezmejnih transakcij med podjetjem na Danskem, obdavčenim z davkom na tonažo, in tujo podružnico odgovorna zadevna tuja država, kar bi povzročilo pomanjkanje nadzora in spremljanja v zvezi z mednarodnimi finančnimi transakcijami. |
| --- | --- |

(51)

Medtem ko bi preverjanje nacionalnih transakcij s podjetjem, za katero velja davek na tonažo, še naprej nadzorovali danski davčni organi in bili zanj odgovorni, bi bila torej za preverjanje čezmejnih transakcij med podjetjem na Danskem, obdavčenim z davkom na tonažo, in tujo podružnico odgovorna zadevna tuja država, kar bi povzročilo pomanjkanje nadzora in spremljanja v zvezi z mednarodnimi finančnimi transakcijami.

| (52) | Iz tega izhaja, da je s priglašenim ukrepom spremenjena danska shema davka na tonažo, ki jo je Komisija odobrila leta 2008 (18), saj ta za podjetja, za katera velja davek na tonažo, odpravlja zahtevo, veljavno leta 2002. Dejavnosti, ki niso pomorski promet in jih v drugi državi članici ali državi EGP izvaja podružnica podjetja, za katero velja danski davek na tonažo, bi lahko lažje uživale ugodnosti danskega davka na tonažo in se izognile običajnemu davku od dohodka pravnih oseb v zadevni državi članici ali državi EGP. To Danska priznava z navedbo, da bo zadevni omejitveni ukrep „nekoliko“ oslabljen. Vendar pa je treba načela nediskriminacije in enake obravnave uporabljati za vsa podjetja v sektorju, in danski organi predpostavljajo, da so goljufije in davčne utaje pri trgovinskih transakcijah neobičajne, a četudi je to res, se zdi, da so kontrole potrebne za zagotavljanje natančnosti pri mednarodnih transakcijah. |
| --- | --- |

(52)

Iz tega izhaja, da je s priglašenim ukrepom spremenjena danska shema davka na tonažo, ki jo je Komisija odobrila leta 2008 (18), saj ta za podjetja, za katera velja davek na tonažo, odpravlja zahtevo, veljavno leta 2002. Dejavnosti, ki niso pomorski promet in jih v drugi državi članici ali državi EGP izvaja podružnica podjetja, za katero velja danski davek na tonažo, bi lahko lažje uživale ugodnosti danskega davka na tonažo in se izognile običajnemu davku od dohodka pravnih oseb v zadevni državi članici ali državi EGP. To Danska priznava z navedbo, da bo zadevni omejitveni ukrep „nekoliko“ oslabljen. Vendar pa je treba načela nediskriminacije in enake obravnave uporabljati za vsa podjetja v sektorju, in danski organi predpostavljajo, da so goljufije in davčne utaje pri trgovinskih transakcijah neobičajne, a četudi je to res, se zdi, da so kontrole potrebne za zagotavljanje natančnosti pri mednarodnih transakcijah.

| (53) | Komisija meni, da mora omejitveni ukrep v zvezi s transakcijami znotraj skupine varovati pred izkrivljanjem skupnega trga, ki izhaja tudi iz ugodnosti za povezana podjetja v zadevni državi članici in drugih državah članicah. V nasprotnem primeru bi posledice davčne utaje prek podjetja, za katero velja davek na tonažo, resno vplivale na delovanje skupnega trga. |
| --- | --- |

(53)

Komisija meni, da mora omejitveni ukrep v zvezi s transakcijami znotraj skupine varovati pred izkrivljanjem skupnega trga, ki izhaja tudi iz ugodnosti za povezana podjetja v zadevni državi članici in drugih državah članicah. V nasprotnem primeru bi posledice davčne utaje prek podjetja, za katero velja davek na tonažo, resno vplivale na delovanje skupnega trga.

| (54) | Zato Komisija meni, da mora država članica, ki je uvedla shemo davka na tonažo, obravnavati čezmejne transakcije znotraj skupine (čezmejne transakcije, od katerih bi lahko imela koristi povezana podjetja v kateri koli drugi državi članici ali državi EGP), kot da imajo taka podjetja ugodnosti od teh transakcij na njenem ozemlju. Drugače povedano, država članica mora za izvajanje omejitvenega ukrepa v zvezi s transakcijami znotraj skupine uporabiti enake standarde za transakcije s tujo podružnico med podjetjem, za katerega velja davek na tonažo, kot jih uporablja pri transakcijah z davčnim zavezancem, za katerega ne velja davek na tonažo. |
| --- | --- |

(54)

Zato Komisija meni, da mora država članica, ki je uvedla shemo davka na tonažo, obravnavati čezmejne transakcije znotraj skupine (čezmejne transakcije, od katerih bi lahko imela koristi povezana podjetja v kateri koli drugi državi članici ali državi EGP), kot da imajo taka podjetja ugodnosti od teh transakcij na njenem ozemlju. Drugače povedano, država članica mora za izvajanje omejitvenega ukrepa v zvezi s transakcijami znotraj skupine uporabiti enake standarde za transakcije s tujo podružnico med podjetjem, za katerega velja davek na tonažo, kot jih uporablja pri transakcijah z davčnim zavezancem, za katerega ne velja davek na tonažo.

| (55) | V skladu z načeli nediskriminacije in enake obravnave mora država članica, ki je uvedla davek na tonažo, glede na zadevni omejitveni ukrep naložiti enako obveznost predložitve informacij in zapisov za nacionalne transakcije (kar lahko škoduje tej državi članici) in čezmejne transakcije (kar lahko škoduje drugim državam članicam ali državam EGP). Te informacije so bistvene za preverjanje transfernih cen znotraj skupine podjetij. |
| --- | --- |

(55)

V skladu z načeli nediskriminacije in enake obravnave mora država članica, ki je uvedla davek na tonažo, glede na zadevni omejitveni ukrep naložiti enako obveznost predložitve informacij in zapisov za nacionalne transakcije (kar lahko škoduje tej državi članici) in čezmejne transakcije (kar lahko škoduje drugim državam članicam ali državam EGP). Te informacije so bistvene za preverjanje transfernih cen znotraj skupine podjetij.

| (56) | Z odpravo preverjanj, ki jih morajo danski organi opraviti pri transakcijah med podjetjem, za katero velja danska shema davka na tonažo, in katerim koli od njegovih tujih podružnic, Danska ne izpolnjuje načel nediskriminacije in enake obravnave. S tem bi Danska prenesla vsaj del odgovornosti za preverjanje, ali so cilji sistema upoštevani, in posledično, ali se je morebiti izkrivljal skupni trg, na drugo državo članico in državo EGP, v kateri je za opravljeno transakcijo obdavčena podružnica, za katero ne velja davek na tonažo. |
| --- | --- |

(56)

Z odpravo preverjanj, ki jih morajo danski organi opraviti pri transakcijah med podjetjem, za katero velja danska shema davka na tonažo, in katerim koli od njegovih tujih podružnic, Danska ne izpolnjuje načel nediskriminacije in enake obravnave. S tem bi Danska prenesla vsaj del odgovornosti za preverjanje, ali so cilji sistema upoštevani, in posledično, ali se je morebiti izkrivljal skupni trg, na drugo državo članico in državo EGP, v kateri je za opravljeno transakcijo obdavčena podružnica, za katero ne velja davek na tonažo.

| (57) | Zato Komisija ugotavlja, da bo priglašeni ukrep bistveno oslabil omejitveni ukrep druge države članice ali države EGP. |
| --- | --- |

(57)

Zato Komisija ugotavlja, da bo priglašeni ukrep bistveno oslabil omejitveni ukrep druge države članice ali države EGP.

| (58) | Komisija poleg tega meni, da v zvezi z obveznostjo predložitve informacij in zapisov ni upravičeno neenako obravnavanje upravičencev, ki imajo le nacionalne podružnice, za katere ne velja davek na tonažo, in upravičencev, ki imajo tudi tuje podružnice. Ukrep bi tako ustvaril neupravičeno izkrivljanje konkurence med podjetji, ki imajo tuje podružnice, in tistimi, ki jih nimajo. |
| --- | --- |

(58)

Komisija poleg tega meni, da v zvezi z obveznostjo predložitve informacij in zapisov ni upravičeno neenako obravnavanje upravičencev, ki imajo le nacionalne podružnice, za katere ne velja davek na tonažo, in upravičencev, ki imajo tudi tuje podružnice. Ukrep bi tako ustvaril neupravičeno izkrivljanje konkurence med podjetji, ki imajo tuje podružnice, in tistimi, ki jih nimajo.

| (59) | Zato so učinki priglašenega ukrepa taki, da vplivajo na trgovinske pogoje v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ES, in ne izpolnjujejo zahteve iz oddelka 3.1, zadnjega pododstavka smernic. Zato se zadevni ukrep razglasi za nezdružljivega s skupnim trgom v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(59)

Zato so učinki priglašenega ukrepa taki, da vplivajo na trgovinske pogoje v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ES, in ne izpolnjujejo zahteve iz oddelka 3.1, zadnjega pododstavka smernic. Zato se zadevni ukrep razglasi za nezdružljivega s skupnim trgom v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

7.3   Sklepna ugotovitev

| (60) | Če povzamemo, Komisija meni, da bi priglašeni ukrep vodil v izkrivljanja, ki so v nasprotju s skupnimi interesi v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ES, in s tem povzročil, da bi bila danska shema davka na tonažo nezdružljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(1) Pogodbe ES – |
| --- | --- |

(60)

Če povzamemo, Komisija meni, da bi priglašeni ukrep vodil v izkrivljanja, ki so v nasprotju s skupnimi interesi v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ES, in s tem povzročil, da bi bila danska shema davka na tonažo nezdružljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(1) Pogodbe ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priglašeni ukrep, sestavljen iz razveljavitve obveznosti za ladjarje, obdavčene z danskim davkom na tonažo, da danskim davčnim organom predložijo poslovne informacije o vseh trgovinskih transakcijah s podružnicami v tujini na podlagi zakona št. 408 z dne 1. junija 2005, ki sicer velja za vsa druga podjetja, je nezdružljiv s skupnim trgom.

Zato se ta ukrep ne sme izvesti.

Člen 2

Danska v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tej odločbi obvesti Komisijo o ukrepih, sprejetih za zagotavljanje skladnosti s to odločbo.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Dansko.

V Bruslju, 17. junija 2009

Za Komisijo

Antonio TAJANI

Podpredsednik

---

(1)  UL C 135, 19.6.2007, str. 6.

1

(2)  Registrirano kot TREN(2005) A/23228.

2

(3)  Besedilo odločbe je na voljo v uradnem jeziku na naslednjem internetnem naslovu: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf Komisija je z odločbo z dne 1. decembra 2004 (zadeva N 171/04) odobrila razširitev seznama vrst upravičenih pomožnih ukrepov (tisti, ki so tesno in neposredno povezani z zagotavljanjem storitev prometa) na oddajanje poslovnih prostorov na ladji, kot so trgovine ali kioski, v najem tretjim podjetjem ali neodvisnemu delu pomorskega podjetja za upravičene ali neupravičene dejavnosti, ki se izvajajo v teh kioskih. Besedilo te druge odločbe je na voljo v uradnem jeziku na naslednjem internetnem naslovu: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

3

(4)  Sklici na TREN(2005) D/122520, TREN(2006) D/209990 in D/217824.

4

(5)  Sklici na TREN (2005)A/29975, TREN(2006) A/26422 in A/33708.

5

(6)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

6

(7)  Glej: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/oj/2007/c_135/c_13520070619en00060019.pdf

7

(8)  Registrirano kot TREN(2007) A/25703.

8

(9)  Registrirano kot TREN(2007) A/38091.

9

(10)  Opisan v oddelku 2.2.

10

(11)  Glej opombo 3. V oddelku 2.11.1 odločbe je pojasnjeno, da se določbe o „načelu tržne cene“ v danski davčni zakonodaji uporabljajo tudi za dansko shemo davka na tonažo.

11

(12)  Zadeva NN 116/98, odobrena z odločbo Komisije z dne 13. novembra 2002. Besedilo odločbe je na voljo v uradnem jeziku na internetnem naslovu: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

12

(13)  Glej sodbo Sodišča Evropskih skupnosti z dne 15. junija 1993 v zadevi C-225/91 Matra proti Komisiji in zlasti njeno točko 41: „V zvezi s tem je treba opozoriti, da medtem ko daje postopek iz členov 92 in 93 Komisiji in pod nekaterimi pogoji Svetu široko možnost presoje pri odločitvi glede združljivosti sistema državne pomoči z zahtevami skupnega trga, je iz splošne sheme Pogodbe jasno, da postopek ne sme nikoli dati rezultata, ki bi bil v nasprotju s posebnimi določbami Pogodbe (sodba v zadevi 73/79, Komisija proti Italiji, [1980], Recueil 1533, odstavek 11). Sodišče poleg tega meni, da so lahko tisti vidiki pomoči, ki so v nasprotju s posebnimi določbami Pogodbe, razen členov 92 in 93, tako nerazdružljivo povezani s predmetom pomoči, da jih ni mogoče oceniti ločeno (sodba v zadevi 74/76 Iannelli proti Meroniju, [1977], Recueil 557).“

13

Matra

Komisiji

Komisija

Italiji

Iannelli

Meroniju

(14)  Registrirano kot TREN(2007) A/26997.

14

(15)  Registrirano kot TREN(2007) A/38091.

15

(16)  Glej opombo 3.

16

(17)  UL C 13, 17.1.2004, str. 3.

17

(18)  Glej opombo 3.

18

---

| 2.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/8

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 27. novembra 2009

o spremembi prilog XI, XII, XV in XVI k Direktivi Sveta 2003/85/ES glede seznama laboratorijev, pooblaščenih za ravnanje z živim virusom slinavke in parkljevke, in minimalnih varnostnih standardov v zvezi z njimi

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9094)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/869/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/85/ES z dne 29. septembra 2003 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje slinavke in parkljevke, ki razveljavlja Direktivo 85/511/EGS in odločbi 89/531/EGS in 91/665/EGS ter spreminja Direktivo 92/46/EGS (1), ter zlasti členov 67(2) in 87(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2003/85/ES določa minimalne nadzorne ukrepe, ki se uporabijo v primeru izbruha slinavke in parkljevke ter nekatere preventivne ukrepe za izboljšanje osveščenosti o bolezni ter pripravljenosti pristojnih organov in kmetov na zadevno bolezen. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2003/85/ES določa minimalne nadzorne ukrepe, ki se uporabijo v primeru izbruha slinavke in parkljevke ter nekatere preventivne ukrepe za izboljšanje osveščenosti o bolezni ter pripravljenosti pristojnih organov in kmetov na zadevno bolezen.

| (2) | Člen 65 Direktive 2003/85/ES določa, da države članice zagotovijo, da ravnanje z živim virusom slinavke in parkljevke za raziskave, diagnostiko ali proizvodnjo poteka le v odobrenih laboratorijih iz Priloge XI ter vsaj v skladu s standardi o biovarnosti iz člena XII navedene direktive. |
| --- | --- |

(2)

Člen 65 Direktive 2003/85/ES določa, da države članice zagotovijo, da ravnanje z živim virusom slinavke in parkljevke za raziskave, diagnostiko ali proizvodnjo poteka le v odobrenih laboratorijih iz Priloge XI ter vsaj v skladu s standardi o biovarnosti iz člena XII navedene direktive.

| (3) | Del A Priloge XI k Direktivi 2003/85/ES navaja nacionalne laboratorije, pooblaščene za ravnanje z živim virusom slinavke in parkljevke za namene raziskav in diagnostike. Del B navedene priloge navaja laboratorije, ki z antigenom virusa ravnajo med proizvodnjo cepiv. |
| --- | --- |

(3)

Del A Priloge XI k Direktivi 2003/85/ES navaja nacionalne laboratorije, pooblaščene za ravnanje z živim virusom slinavke in parkljevke za namene raziskav in diagnostike. Del B navedene priloge navaja laboratorije, ki z antigenom virusa ravnajo med proizvodnjo cepiv.

| (4) | Francija je uradno obvestila Komisijo, da eden od njihovih referenčnih laboratorijev in laboratorij za proizvodnjo cepiva ne izpolnjujeta več standardov o biovarnosti iz člena 65(d) Direktive 2003/85/ES. |
| --- | --- |

(4)

Francija je uradno obvestila Komisijo, da eden od njihovih referenčnih laboratorijev in laboratorij za proizvodnjo cepiva ne izpolnjujeta več standardov o biovarnosti iz člena 65(d) Direktive 2003/85/ES.

| (5) | Nizozemska je uradno obvestila Komisijo o novi spremembi imena njihovega nacionalnega diagnostičnega laboratorija, pooblaščenega za ravnanje z živim virusom slinavke in parkljevke, ter o prevzemu zasebne družbe „Lelystad Biologicals BV, Lelystad“ tistega dela bivšega Centralnega inštituta za nadzor bolezni živali (CIDC-Lelystad), ki je bil pooblaščen za ravnanje z živim virusom slinavke in parkljevke za proizvodnjo cepiva. |
| --- | --- |

(5)

Nizozemska je uradno obvestila Komisijo o novi spremembi imena njihovega nacionalnega diagnostičnega laboratorija, pooblaščenega za ravnanje z živim virusom slinavke in parkljevke, ter o prevzemu zasebne družbe „Lelystad Biologicals BV, Lelystad“ tistega dela bivšega Centralnega inštituta za nadzor bolezni živali (CIDC-Lelystad), ki je bil pooblaščen za ravnanje z živim virusom slinavke in parkljevke za proizvodnjo cepiva.

| (6) | Zato je treba spremeniti sezname nacionalnih laboratorijev, pooblaščenih za ravnanje z živim virusom slinavke in parkljevke, iz Priloge XI k Direktivi 2003/85/ES. |
| --- | --- |

(6)

Zato je treba spremeniti sezname nacionalnih laboratorijev, pooblaščenih za ravnanje z živim virusom slinavke in parkljevke, iz Priloge XI k Direktivi 2003/85/ES.

| (7) | Točka 1 Priloge XII k Direktivi 2003/85/ES določa standarde o biovarnosti za laboratorije, ki ravnajo z živim virusom slinavke in parkljevke. Določa, da morajo ti laboratoriji izpolnjevati ali presegati minimalne zahteve iz „Priročnika o minimalnih standardnih postopkih za laboratorije, ki ravnajo z virusom slinavke in parkljevke in vitro ter in vivo“, ki ga je uvedla Evropska komisija za obvladovanje slinavke in parkljevke na 26. zasedanju v Rimu aprila 1985, kakor je bil spremenjen leta 1993. |
| --- | --- |

(7)

Točka 1 Priloge XII k Direktivi 2003/85/ES določa standarde o biovarnosti za laboratorije, ki ravnajo z živim virusom slinavke in parkljevke. Določa, da morajo ti laboratoriji izpolnjevati ali presegati minimalne zahteve iz „Priročnika o minimalnih standardnih postopkih za laboratorije, ki ravnajo z virusom slinavke in parkljevke in vitro ter in vivo“, ki ga je uvedla Evropska komisija za obvladovanje slinavke in parkljevke na 26. zasedanju v Rimu aprila 1985, kakor je bil spremenjen leta 1993.

| (8) | Točka 1 Priloge XV k Direktivi 2003/85/ES določa, da morajo vsi nacionalni laboratoriji, ki ravnajo z virusom slinavke in parkljevke, delovati pod strogimi varnostnimi pogoji iz „Priročnika o minimalnih standardnih postopkih za laboratorije, ki ravnajo z virusom slinavke in parkljevke in vitro ter in vivo“, Evropska komisija za obvladovanje slinavke in parkljevke (26. zasedanje v Rimu leta 1985), kakor je bil spremenjen z Dodatkom 6(ii) k Poročilu s 30. zasedanja v Rimu leta 1993. |
| --- | --- |

(8)

Točka 1 Priloge XV k Direktivi 2003/85/ES določa, da morajo vsi nacionalni laboratoriji, ki ravnajo z virusom slinavke in parkljevke, delovati pod strogimi varnostnimi pogoji iz „Priročnika o minimalnih standardnih postopkih za laboratorije, ki ravnajo z virusom slinavke in parkljevke in vitro ter in vivo“, Evropska komisija za obvladovanje slinavke in parkljevke (26. zasedanje v Rimu leta 1985), kakor je bil spremenjen z Dodatkom 6(ii) k Poročilu s 30. zasedanja v Rimu leta 1993.

| (9) | Poleg tega točka 7 Priloge XVI k Direktivi 2003/85/ES določa, da mora referenčni laboratorij Skupnosti delovati v skladu s priznanimi strogimi varnostnimi predpisi iz Priloge XII k navedeni direktivi, ki so opredeljeni v „Priročniku o minimalnih standardnih postopkih za laboratorije, ki ravnajo z virusom slinavke in parkljevke in vitro ter in vivo“, Evropska komisija za obvladovanje slinavke in parkljevke (26. zasedanje v Rimu leta 1985), kakor je bil spremenjen z Dodatkom 6(ii) k Poročilu s 30. zasedanja Evropske komisije za obvladovanje slinavke in parkljevke iz leta 1993. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega točka 7 Priloge XVI k Direktivi 2003/85/ES določa, da mora referenčni laboratorij Skupnosti delovati v skladu s priznanimi strogimi varnostnimi predpisi iz Priloge XII k navedeni direktivi, ki so opredeljeni v „Priročniku o minimalnih standardnih postopkih za laboratorije, ki ravnajo z virusom slinavke in parkljevke in vitro ter in vivo“, Evropska komisija za obvladovanje slinavke in parkljevke (26. zasedanje v Rimu leta 1985), kakor je bil spremenjen z Dodatkom 6(ii) k Poročilu s 30. zasedanja Evropske komisije za obvladovanje slinavke in parkljevke iz leta 1993.

| (10) | Po izbruhu slinavke in parkljevke leta 2007 v državi članici, v kateri je iz laboratorija ušel virus slinavke in parkljevke, je bil navedeni „Priročnik o minimalnih standardnih postopkih za laboratorije, ki ravnajo z virusom slinavke in parkljevke in vitro ter in vivo“ („standardi o biovarnosti“) spremenjen. Po razpravah o standardih o biovarnosti z državami članicami v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali je bila na 38. splošnem zasedanju Evropske komisije za obvladovanje slinavke in parkljevke 29. aprila 2009 (2) sprejeta spremenjena različica navedenih standardov, ki so vključeni v Poročilo 38. splošnega zasedanja Evropske komisije za obvladovanje slinavke in parkljevke, Rim, 28.-30. april 2009 („Poročilo“). Ti nadomeščajo standarde o biovarnosti, določene leta 1985, kakor so bili spremenjeni v letu 1993. Priloge XII, XV in XVI k Direktivi 2003/85/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Po izbruhu slinavke in parkljevke leta 2007 v državi članici, v kateri je iz laboratorija ušel virus slinavke in parkljevke, je bil navedeni „Priročnik o minimalnih standardnih postopkih za laboratorije, ki ravnajo z virusom slinavke in parkljevke in vitro ter in vivo“ („standardi o biovarnosti“) spremenjen. Po razpravah o standardih o biovarnosti z državami članicami v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali je bila na 38. splošnem zasedanju Evropske komisije za obvladovanje slinavke in parkljevke 29. aprila 2009 (2) sprejeta spremenjena različica navedenih standardov, ki so vključeni v Poročilo 38. splošnega zasedanja Evropske komisije za obvladovanje slinavke in parkljevke, Rim, 28.-30. april 2009 („Poročilo“). Ti nadomeščajo standarde o biovarnosti, določene leta 1985, kakor so bili spremenjeni v letu 1993. Priloge XII, XV in XVI k Direktivi 2003/85/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Direktivo 2003/85/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Direktivo 2003/85/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloge XI, XII, XV in XVI k Direktivi 2003/85/ES se spremenijo v skladu s Prilogo k tej odločbi.

Člen 2

Odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 27. novembra 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 306, 22.11.2003, str. 1.

1

(2)  Poročilo 38. splošnega zasedanja Evropske komisije za obvladovanje slinavke in parkljevke, Rim, 28.–30. april 2009, Dodatek 10, str. 82; na voljo na: http://www.fao.org/ag/againfo/commissions/docs/SecurityStandards_2009.pdf

2

---

PRILOGA

Priloge XI, XII, XV in XVI se spremenijo:

| 1. | Priloga XI se spremeni:






  (a) | V delu A se vnos za Francijo nadomesti z naslednjim:








  „FR | Francija | Agence française de sécurité sanitaire des aliments (AFSSA), Laboratoire d’études et de recherches en pathologie animale et zoonoses, Maisons-Alfort | Francija“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Priloga XI se spremeni:

(a)

V delu A se vnos za Francijo nadomesti z naslednjim:

„FR

Francija

Agence française de sécurité sanitaire des aliments (AFSSA), Laboratoire d’études et de recherches en pathologie animale et zoonoses, Maisons-Alfort

Francija“

| (b) | V delu A se vnos za Nizozemsko nadomesti z naslednjim:








  „NL | Nizozemska | Centraal Veterinair Instituut, Lelystad (CVI-Lelystad) | Nizozemska“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

V delu A se vnos za Nizozemsko nadomesti z naslednjim:

„NL

Nizozemska

Centraal Veterinair Instituut, Lelystad (CVI-Lelystad)

Nizozemska“

| (c) | V delu B se črta naslednji vnos za Francijo:







  „FR | Francija | Merial, S.A.S., Laboratoire IFFA, Lyon“ |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

V delu B se črta naslednji vnos za Francijo:

„FR

Francija

Merial, S.A.S., Laboratoire IFFA, Lyon“

| (d) | V delu B se vnos za Nizozemsko nadomesti z naslednjim:








  „NL | Nizozemska | Lelystad Biologicals BV, Lelystad | Nizozemska“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(d)

V delu B se vnos za Nizozemsko nadomesti z naslednjim:

„NL

Nizozemska

Lelystad Biologicals BV, Lelystad

Nizozemska“

| 2. | V Prilogi XII se točka 1 nadomesti z naslednjim:






  „1. | Laboratoriji in ustanove, ki ravnajo z živim virusom slinavke in parkljevke, morajo delovati vsaj v skladu s ‚Priročnikom o minimalnih standardnih postopkih za laboratorije, ki ravnajo z virusom slinavke in parkljevke in vitro ter in vivo‘ iz Dodatka 10 k Poročilu, sprejetem na 38. splošnem zasedanju Evropske komisije za obvladovanje slinavke in parkljevke 29. aprila 2009 v Rimu (‚standardi o biovarnosti‘).“ |
| --- | --- | --- |

2.

V Prilogi XII se točka 1 nadomesti z naslednjim:

„1.

Laboratoriji in ustanove, ki ravnajo z živim virusom slinavke in parkljevke, morajo delovati vsaj v skladu s ‚Priročnikom o minimalnih standardnih postopkih za laboratorije, ki ravnajo z virusom slinavke in parkljevke in vitro ter in vivo‘ iz Dodatka 10 k Poročilu, sprejetem na 38. splošnem zasedanju Evropske komisije za obvladovanje slinavke in parkljevke 29. aprila 2009 v Rimu (‚standardi o biovarnosti‘).“

| 3. | V Prilogi XV se točka 1 nadomesti z naslednjim:






  „1. | Vsi nacionalni laboratoriji, ki ravnajo z virusom slinavke in parkljevke, morajo delovati vsaj v skladu s standardi o biovarnosti iz točke 1 Priloge XII.“ |
| --- | --- | --- |

3.

V Prilogi XV se točka 1 nadomesti z naslednjim:

„1.

Vsi nacionalni laboratoriji, ki ravnajo z virusom slinavke in parkljevke, morajo delovati vsaj v skladu s standardi o biovarnosti iz točke 1 Priloge XII.“

| 4. | V Prilogi XVI se točka 7 nadomesti z naslednjim:






  „7. | Referenčni laboratorij Skupnosti mora delovati vsaj v skladu s standardi o biovarnosti iz točke 1 Priloge XII.“ |
| --- | --- | --- |

4.

V Prilogi XVI se točka 7 nadomesti z naslednjim:

„7.

Referenčni laboratorij Skupnosti mora delovati vsaj v skladu s standardi o biovarnosti iz točke 1 Priloge XII.“

---

| 2.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/11

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 27. novembra 2009

o spremembi Odločbe 2009/821/ES glede seznama mejnih kontrolnih točk

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9199)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/870/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/496/EGS z dne 15. julija 1991 o določitvi načel o organizaciji veterinarskih pregledov živali, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav, in o spremembi direktiv 89/662/EGS, 90/425/EGS ter 90/675/EGS (1) in zlasti zadnjega stavka drugega pododstavka člena 6(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 97/78/ES z dne 18. decembra 1997 o določitvi načel, ki urejajo organizacijo veterinarskih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav (2), in zlasti člena 6(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2009/821/ES z dne 28. septembra 2009 o pripravi seznama odobrenih mejnih kontrolnih točk, določitvi nekaterih pravil o pregledih, ki jih opravljajo veterinarski strokovnjaki Komisije, in določitvi veterinarskih enot v TRACES (3) določa seznam mejnih kontrolnih točk, odobrenih v skladu z direktivama 91/496/EGS in 97/78/ES. Navedeni seznam je v Prilogi I k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2009/821/ES z dne 28. septembra 2009 o pripravi seznama odobrenih mejnih kontrolnih točk, določitvi nekaterih pravil o pregledih, ki jih opravljajo veterinarski strokovnjaki Komisije, in določitvi veterinarskih enot v TRACES (3) določa seznam mejnih kontrolnih točk, odobrenih v skladu z direktivama 91/496/EGS in 97/78/ES. Navedeni seznam je v Prilogi I k navedeni odločbi.

| (2) | Inšpekcijska služba Komisije, Urad za prehrano in veterinarstvo (FVO), je izvedla inšpekcijo na mejni kontrolni točki na letališču København na Danskem. Rezultati inšpekcije so bili zadovoljivi. Zato je treba dodatni kontrolni center za to mejno kontrolno točko dodati na seznam iz Priloge I k Odločbi 2009/821/ES. |
| --- | --- |

(2)

Inšpekcijska služba Komisije, Urad za prehrano in veterinarstvo (FVO), je izvedla inšpekcijo na mejni kontrolni točki na letališču København na Danskem. Rezultati inšpekcije so bili zadovoljivi. Zato je treba dodatni kontrolni center za to mejno kontrolno točko dodati na seznam iz Priloge I k Odločbi 2009/821/ES.

| (3) | Na podlagi sporočil z Danske, Francije, Italije in Portugalske je treba dodati nekatere kategorije živali ali proizvodov živalskega izvora, ki se lahko pregledajo na nekaterih točkah, že odobrenih v skladu z Odločbo 2009/821/ES, na seznam mejnih kontrolnih točk za navedene države članice iz Priloge I k tej odločbi. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi sporočil z Danske, Francije, Italije in Portugalske je treba dodati nekatere kategorije živali ali proizvodov živalskega izvora, ki se lahko pregledajo na nekaterih točkah, že odobrenih v skladu z Odločbo 2009/821/ES, na seznam mejnih kontrolnih točk za navedene države članice iz Priloge I k tej odločbi.

| (4) | Na podlagi rezultatov inšpekcij FVO, v skladu z Odločbo 2009/821/ES, in sporočil iz Francije, Irske in Italije je treba nekatere kategorije živali ali proizvodov živalskega izvora, ki se lahko pregledajo na nekaterih točkah, že odobrenih v skladu z Odločbo 2009/821/ES, črtati s seznama mejnih kontrolnih točk za navedene države članice iz Priloge I k tej odločbi. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi rezultatov inšpekcij FVO, v skladu z Odločbo 2009/821/ES, in sporočil iz Francije, Irske in Italije je treba nekatere kategorije živali ali proizvodov živalskega izvora, ki se lahko pregledajo na nekaterih točkah, že odobrenih v skladu z Odločbo 2009/821/ES, črtati s seznama mejnih kontrolnih točk za navedene države članice iz Priloge I k tej odločbi.

| (5) | Na podlagi sporočil iz Latvije je treba spremeniti seznam mejnih kontrolnih točk za to državo članico, da se upošteva opustitev ene izmed mejnih kontrolnih točk. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi sporočil iz Latvije je treba spremeniti seznam mejnih kontrolnih točk za to državo članico, da se upošteva opustitev ene izmed mejnih kontrolnih točk.

| (6) | Na podlagi sporočil iz Belgije, Nemčije in Francije je treba nekatere mejne kontrolne točke za te države članice črtati s seznama mejnih kontrolnih točk iz Priloge I k Odločbi 2009/821/ES. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi sporočil iz Belgije, Nemčije in Francije je treba nekatere mejne kontrolne točke za te države članice črtati s seznama mejnih kontrolnih točk iz Priloge I k Odločbi 2009/821/ES.

| (7) | Na podlagi sporočil iz Italije je treba spremeniti seznam mejnih kontrolnih točk za to državo članico, da se upošteva sprememba imena ene izmed mejnih kontrolnih točk. |
| --- | --- |

(7)

Na podlagi sporočil iz Italije je treba spremeniti seznam mejnih kontrolnih točk za to državo članico, da se upošteva sprememba imena ene izmed mejnih kontrolnih točk.

| (8) | Poleg tega je Belgija sporočila, da je objekt OCHZ na mejni kontrolni točki v kraju Zeerbrugge zaprt in vzpostavljen nov kontrolni objekt. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega je Belgija sporočila, da je objekt OCHZ na mejni kontrolni točki v kraju Zeerbrugge zaprt in vzpostavljen nov kontrolni objekt.

| (9) | Odločbo 2009/821/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Odločbo 2009/821/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga I k Odločbi 2009/821/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 27. novembra 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 268, 24.9.1991, str. 56.

1

(2)  UL L 24, 30.1.1998, str. 9.

2

(3)  UL L 296, 12.11.2009, str. 1.

3

---

PRILOGA

Priloga I se spremeni:

| 1. | Del, ki zadeva Belgijo, se spremeni:






  (a) | vnos za pristanišče Oostende se črta; |
| --- | --- | --- |

1.

Del, ki zadeva Belgijo, se spremeni:

(a)

vnos za pristanišče Oostende se črta;

| (b) | vnos za pristanišče Zeerbrugge se nadomesti z naslednjim:










  „Zeebrugge | BE ZEE 1 | P | | HC(2), NHC(2)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

vnos za pristanišče Zeerbrugge se nadomesti z naslednjim:

„Zeebrugge

BE ZEE 1

P

HC(2), NHC(2)“

| 2. | Del, ki zadeva Dansko, se spremeni:






  (a) | vnos za letališče København se nadomesti z naslednjim:










  „København | DK CPH 4 | A | Centre 1, SAS 1 (North) | HC(1)(2), NHC (*) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Centre 2, SAS 2 (East) | HC (*), NHC(2) | |
| Centre 3 | | U, E, O |
| Centre 4 | HC(2)“ | |

2.

Del, ki zadeva Dansko, se spremeni:

(a)

vnos za letališče København se nadomesti z naslednjim:

„København

DK CPH 4

A

Centre 1, SAS 1 (North)

HC(1)(2), NHC (*)

Centre 2, SAS 2 (East)

HC (*), NHC(2)

Centre 3

U, E, O

Centre 4

HC(2)“

| (b) | vnos za pristanišče Skagen se nadomesti z naslednjim:










  „Skagen | DK SKA 1 | P | | HC-(FR)(1)(2)(3), NHC(6)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

vnos za pristanišče Skagen se nadomesti z naslednjim:

„Skagen

DK SKA 1

P

HC-(FR)(1)(2)(3), NHC(6)“

| 3. | V delu, ki zadeva Nemčijo, se črtajo vnosi za mejne kontrolne točke v krajih Kiel, Lübeck in Rügen. |
| --- | --- |

3.

V delu, ki zadeva Nemčijo, se črtajo vnosi za mejne kontrolne točke v krajih Kiel, Lübeck in Rügen.

| 4. | Del, ki zadeva Irsko, se spremeni:






  (a) | vnos za letališče Dublin se nadomesti z naslednjim:










  „letališče Dublin | IE DUB 4 | A | | | E“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4.

Del, ki zadeva Irsko, se spremeni:

(a)

vnos za letališče Dublin se nadomesti z naslednjim:

„letališče Dublin

IE DUB 4

A

E“

| (b) | vnos za letališče Shannon se nadomesti z naslednjim:










  „Shannon | IE SNN 4 | A | | HC(2), NHC(2) | U, E“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

vnos za letališče Shannon se nadomesti z naslednjim:

„Shannon

IE SNN 4

A

HC(2), NHC(2)

U, E“

| 5. | Del, ki zadeva Francijo, se spremeni:






  (a) | vnos za pristanišče Concarneau–Douarnenez se črta; |
| --- | --- | --- |

5.

Del, ki zadeva Francijo, se spremeni:

(a)

vnos za pristanišče Concarneau–Douarnenez se črta;

| (b) | vnos za letališče Roissy Charles–de–Gaulle se nadomesti z naslednjim:










  „Roissy Charles-de-Gaulle | FR CDG 4 | A | Air France | HC-T(1),
  HC-NT,
  NHC-NT | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| France Handling | HC-T(1),
  HC-NT,
  NHC | |
| Station animalière | | E, O(14)“ |

(b)

vnos za letališče Roissy Charles–de–Gaulle se nadomesti z naslednjim:

„Roissy Charles-de-Gaulle

FR CDG 4

A

Air France

HC-T(1),

HC-NT,

NHC-NT

France Handling

HC-T(1),

HC-NT,

NHC

Station animalière

E, O(14)“

| (c) | vnos za letališče Vatry se nadomesti z naslednjim:










  „Vatry | FR VRY 4 | A | | HC-T(CH)(1)(2), NHC-NT(2)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

vnos za letališče Vatry se nadomesti z naslednjim:

„Vatry

FR VRY 4

A

HC-T(CH)(1)(2), NHC-NT(2)“

| 6. | Del, ki zadeva Italijo, se spremeni:






  (a) | vnos za pristanišče Civitavecchia se nadomesti z naslednjim:










  „Civitavecchia | IT CVV 1 | P | | HC(2), NHC(2)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

6.

Del, ki zadeva Italijo, se spremeni:

(a)

vnos za pristanišče Civitavecchia se nadomesti z naslednjim:

„Civitavecchia

IT CVV 1

P

HC(2), NHC(2)“

| (b) | vnos za pristanišče Gioia Tauro se nadomesti z naslednjim:










  „Gioia Tauro | IT GIT 1 | P | | HC(2),
  NHC-NT(2)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

vnos za pristanišče Gioia Tauro se nadomesti z naslednjim:

„Gioia Tauro

IT GIT 1

P

HC(2),

NHC-NT(2)“

| (c) | vnos za pristanišče Vado Ligure Savona se nadomesti z naslednjim:










  „Vado Ligure Savona | IT VDL 1 | P | | HC(2),NHC-NT(2)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

vnos za pristanišče Vado Ligure Savona se nadomesti z naslednjim:

„Vado Ligure Savona

IT VDL 1

P

HC(2),NHC-NT(2)“

| 7. | V delu, ki zadeva Latvijo, se vnos za pristanišče Riga (Baltmarine Terminal) nadomesti z naslednjim:










  „Riga (Baltmarine Terminal) (*) | LV BTM 1 | P | | HC-T(FR)(2) (*)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

7.

V delu, ki zadeva Latvijo, se vnos za pristanišče Riga (Baltmarine Terminal) nadomesti z naslednjim:

„Riga (Baltmarine Terminal) (*)

LV BTM 1

P

HC-T(FR)(2) (*)“

| 8. | V delu, ki zadeva Portugalsko, se vnos za letališče Lizbona nadomesti z naslednjim:










  „Lizbona | PT LIS 4 | A | | HC(2),
  NHC-NT(2) | O“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

8.

V delu, ki zadeva Portugalsko, se vnos za letališče Lizbona nadomesti z naslednjim:

„Lizbona

PT LIS 4

A

HC(2),

NHC-NT(2)

O“

---

| 2.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/15

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 30. novembra 2009

o prenosu upravljanja pomoči na Republiko Hrvaško glede komponente V – kmetijstvo in razvoj podeželja – instrumenta za predpristopno pomoč (IPA), in sicer za predpristopna ukrepa 101 in 103 v predpristopnem obdobju

(2009/871/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 718/2007 z dne 12. junija 2007 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (2) in zlasti členov 18 in 186 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), in zlasti členov 53c in 56(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4) (v nadaljnjem besedilu: izvedbena pravila), in zlasti člena 35 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1085/2006 določa cilje in glavna načela za predpristopno pomoč državam kandidatkam in potencialnim državam kandidatkam v obdobju od 2007 do 2013 in prenaša pristojnost za njeno izvajanje na Komisijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1085/2006 določa cilje in glavna načela za predpristopno pomoč državam kandidatkam in potencialnim državam kandidatkam v obdobju od 2007 do 2013 in prenaša pristojnost za njeno izvajanje na Komisijo.

| (2) | V skladu s členi 11, 12, 13, 14, 18 in 186 Uredbe (ES) št. 718/2007 lahko Komisija prenese upravljavska pooblastila na državo upravičenko in opredeli zahteve za tak prenos glede komponente V – kmetijstvo in razvoj podeželja – instrumenta za predpristopno pomoč. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členi 11, 12, 13, 14, 18 in 186 Uredbe (ES) št. 718/2007 lahko Komisija prenese upravljavska pooblastila na državo upravičenko in opredeli zahteve za tak prenos glede komponente V – kmetijstvo in razvoj podeželja – instrumenta za predpristopno pomoč.

| (3) | Na podlagi člena 7 Uredbe (ES) št. 718/2007 skleneta Komisija in država upravičenka okvirni sporazum, da določita pravila za sodelovanje glede finančne pomoči ES državi upravičenki in se o njih sporazumeta. Kadar je potrebno, se lahko okvirni sporazum dopolni s sektorskim sporazumom ali sektorskimi sporazumi, ki zajemajo določbe, specifične za posamezno komponento. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi člena 7 Uredbe (ES) št. 718/2007 skleneta Komisija in država upravičenka okvirni sporazum, da določita pravila za sodelovanje glede finančne pomoči ES državi upravičenki in se o njih sporazumeta. Kadar je potrebno, se lahko okvirni sporazum dopolni s sektorskim sporazumom ali sektorskimi sporazumi, ki zajemajo določbe, specifične za posamezno komponento.

| (4) | Za prenos upravljavskih pooblastil na državo upravičenko morajo biti izpolnjeni pogoji iz členov 53c in 56(2) finančne uredbe ter člena 35 izvedbenih pravil. |
| --- | --- |

(4)

Za prenos upravljavskih pooblastil na državo upravičenko morajo biti izpolnjeni pogoji iz členov 53c in 56(2) finančne uredbe ter člena 35 izvedbenih pravil.

| (5) | Okvirni sporazum o pravilih za sodelovanje glede finančne pomoči ES Republiki Hrvaški v okviru izvajanja pomoči na podlagi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) med vlado Republike Hrvaške in Komisijo Evropskih skupnosti je bil sklenjen 17. decembra 2007. |
| --- | --- |

(5)

Okvirni sporazum o pravilih za sodelovanje glede finančne pomoči ES Republiki Hrvaški v okviru izvajanja pomoči na podlagi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) med vlado Republike Hrvaške in Komisijo Evropskih skupnosti je bil sklenjen 17. decembra 2007.

| (6) | Program za kmetijstvo in razvoj podeželja Republike Hrvaške na podlagi IPA (v nadaljnjem besedilu: program IPARD), ki je bil odobren s Sklepom Komisije C(2008) 690 z dne 25. februarja 2008 v skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1085/2006 in členom 184 Uredbe (ES) št. 718/2007, vključuje načrt letnih prispevkov Skupnosti in sporazum o financiranju. |
| --- | --- |

(6)

Program za kmetijstvo in razvoj podeželja Republike Hrvaške na podlagi IPA (v nadaljnjem besedilu: program IPARD), ki je bil odobren s Sklepom Komisije C(2008) 690 z dne 25. februarja 2008 v skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1085/2006 in členom 184 Uredbe (ES) št. 718/2007, vključuje načrt letnih prispevkov Skupnosti in sporazum o financiranju.

| (7) | Sektorski sporazum, sklenjen 12. januarja 2009 med Komisijo Evropskih skupnosti v imenu Evropske skupnosti in vlado Republike Hrvaške v imenu Republike Hrvaške, dopolnjuje določbe okvirnega sporazuma in vsebuje posebne določbe za izvajanje in izvrševanje programa IPARD za kmetijstvo in razvoj podeželja Republike Hrvaške na podlagi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA). |
| --- | --- |

(7)

Sektorski sporazum, sklenjen 12. januarja 2009 med Komisijo Evropskih skupnosti v imenu Evropske skupnosti in vlado Republike Hrvaške v imenu Republike Hrvaške, dopolnjuje določbe okvirnega sporazuma in vsebuje posebne določbe za izvajanje in izvrševanje programa IPARD za kmetijstvo in razvoj podeželja Republike Hrvaške na podlagi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA).

| (8) | Program IPARD je bil nazadnje spremenjen 10. septembra 2009 s Sklepom Komisije C(2009) 6770. |
| --- | --- |

(8)

Program IPARD je bil nazadnje spremenjen 10. septembra 2009 s Sklepom Komisije C(2009) 6770.

| (9) | V skladu s členom 21 Uredbe (ES) št. 718/2007 mora država upravičenka določiti telesa in organe, odgovorne za izvajanje programa IPARD: pristojnega uradnika za akreditacije, nacionalnega odredbodajalca, nacionalni sklad, organ upravljanja, agencijo IPARD in revizijski organ. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 21 Uredbe (ES) št. 718/2007 mora država upravičenka določiti telesa in organe, odgovorne za izvajanje programa IPARD: pristojnega uradnika za akreditacije, nacionalnega odredbodajalca, nacionalni sklad, organ upravljanja, agencijo IPARD in revizijski organ.

| (10) | Hrvaška vlada je oddelek „nacionalni sklad“, organizacijsko enoto državne blagajne v okviru ministrstva za finance, imenovala za nacionalni sklad, ki bo izvajal funkcije in odgovornosti, kot so opredeljene v Prilogi I k sektorskemu sporazumu. |
| --- | --- |

(10)

Hrvaška vlada je oddelek „nacionalni sklad“, organizacijsko enoto državne blagajne v okviru ministrstva za finance, imenovala za nacionalni sklad, ki bo izvajal funkcije in odgovornosti, kot so opredeljene v Prilogi I k sektorskemu sporazumu.

| (11) | Hrvaška vlada je direktorat za trg in strukturno podporo v kmetijstvu, organizacijsko enoto ministrstva za kmetijstvo, ribištvo in razvoj podeželja, imenovala za agencijo IPARD, ki bo izvajala funkcije in odgovornosti, kot so opredeljene v Prilogi I k sektorskemu sporazumu. |
| --- | --- |

(11)

Hrvaška vlada je direktorat za trg in strukturno podporo v kmetijstvu, organizacijsko enoto ministrstva za kmetijstvo, ribištvo in razvoj podeželja, imenovala za agencijo IPARD, ki bo izvajala funkcije in odgovornosti, kot so opredeljene v Prilogi I k sektorskemu sporazumu.

| (12) | Hrvaška vlada je direktorat za razvoj podeželja, organ upravljanja programa Sapard/IPARD v okviru ministrstva za kmetijstvo, ribištvo in razvoj podeželja, imenovala za organ upravljanja, ki bo izvajal funkcije in odgovornosti, kot so opredeljene v Prilogi I k sektorskemu sporazumu. |
| --- | --- |

(12)

Hrvaška vlada je direktorat za razvoj podeželja, organ upravljanja programa Sapard/IPARD v okviru ministrstva za kmetijstvo, ribištvo in razvoj podeželja, imenovala za organ upravljanja, ki bo izvajal funkcije in odgovornosti, kot so opredeljene v Prilogi I k sektorskemu sporazumu.

| (13) | Pristojni uradnik za akreditacije je 12. novembra 2008 Evropsko komisijo v skladu s členom 12(3) Uredbe (ES) št. 718/2007 uradno obvestil o akreditaciji nacionalnega odredbodajalca in nacionalnega sklada. |
| --- | --- |

(13)

Pristojni uradnik za akreditacije je 12. novembra 2008 Evropsko komisijo v skladu s členom 12(3) Uredbe (ES) št. 718/2007 uradno obvestil o akreditaciji nacionalnega odredbodajalca in nacionalnega sklada.

| (14) | Nacionalni odredbodajalec je 12. novembra 2008 Evropsko komisijo v skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 718/2007 uradno obvestil o akreditaciji operativnih struktur, pristojnih za naloge upravljanja in izvajanja komponente V iz IPA – razvoj podeželja. |
| --- | --- |

(14)

Nacionalni odredbodajalec je 12. novembra 2008 Evropsko komisijo v skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 718/2007 uradno obvestil o akreditaciji operativnih struktur, pristojnih za naloge upravljanja in izvajanja komponente V iz IPA – razvoj podeželja.

| (15) | Direktorat za trg in strukturno podporo v kmetijstvu, ki deluje kot agencija IPARD, in direktorat za razvoj podeželja, ki deluje kot organ upravljanja programa Sapard/IPARD, bosta pristojna za izvajanje treh ukrepov, ki jih je akreditiral nacionalni odredbodajalec, od sedmih iz programa IPARD: ukrep št. 101 „naložbe v kmetijska gospodarstva, da se prestrukturirajo in nadgradijo na standarde Skupnosti“, ukrep št. 103 „naložbe v predelavo in trženje kmetijskih in ribiških proizvodov, da se te dejavnosti prestrukturirajo in nadgradijo na standarde Skupnosti“, in ukrep št. 301 „izboljšanje in razvoj podeželske infrastrukture“, kot so opredeljeni v programu. |
| --- | --- |

(15)

Direktorat za trg in strukturno podporo v kmetijstvu, ki deluje kot agencija IPARD, in direktorat za razvoj podeželja, ki deluje kot organ upravljanja programa Sapard/IPARD, bosta pristojna za izvajanje treh ukrepov, ki jih je akreditiral nacionalni odredbodajalec, od sedmih iz programa IPARD: ukrep št. 101 „naložbe v kmetijska gospodarstva, da se prestrukturirajo in nadgradijo na standarde Skupnosti“, ukrep št. 103 „naložbe v predelavo in trženje kmetijskih in ribiških proizvodov, da se te dejavnosti prestrukturirajo in nadgradijo na standarde Skupnosti“, in ukrep št. 301 „izboljšanje in razvoj podeželske infrastrukture“, kot so opredeljeni v programu.

| (16) | Hrvaški organi so 16. marca 2009 Komisiji predložili seznam upravičenih izdatkov v skladu s členom 32(3) sektorskega sporazuma. Komisija je 8. aprila 2009 ta seznam odobrila. |
| --- | --- |

(16)

Hrvaški organi so 16. marca 2009 Komisiji predložili seznam upravičenih izdatkov v skladu s členom 32(3) sektorskega sporazuma. Komisija je 8. aprila 2009 ta seznam odobrila.

| (17) | V skladu s členom 19(1) okvirnega sporazuma so izdatki v skladu s tem sklepom upravičeni do sofinanciranja Skupnosti le, če niso bili izplačani pred datumom sklepa o prenosu, razen splošnih stroškov iz člena 172(3c) Uredbe (ES) št. 718/2007. Izdatki so upravičeni, če so skladni z načeli dobrega finančnega poslovodenja, zlasti glede gospodarnosti in stroškovne učinkovitosti. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s členom 19(1) okvirnega sporazuma so izdatki v skladu s tem sklepom upravičeni do sofinanciranja Skupnosti le, če niso bili izplačani pred datumom sklepa o prenosu, razen splošnih stroškov iz člena 172(3c) Uredbe (ES) št. 718/2007. Izdatki so upravičeni, če so skladni z načeli dobrega finančnega poslovodenja, zlasti glede gospodarnosti in stroškovne učinkovitosti.

| (18) | Uredba (ES) št. 718/2007 določa, da se lahko odstopi od zahteve po predhodni kontroli iz člena 18(2) Uredbe (ES) št. 718/2007, če se je bilo na podlagi analize posameznih primerov mogoče prepričati o učinkovitem delovanju zadevnega sistema za upravljanje in nadzor, poleg tega pa tudi določa podrobna pravila za izvajanje navedene analize. |
| --- | --- |

(18)

Uredba (ES) št. 718/2007 določa, da se lahko odstopi od zahteve po predhodni kontroli iz člena 18(2) Uredbe (ES) št. 718/2007, če se je bilo na podlagi analize posameznih primerov mogoče prepričati o učinkovitem delovanju zadevnega sistema za upravljanje in nadzor, poleg tega pa tudi določa podrobna pravila za izvajanje navedene analize.

| (19) | V skladu s členoma 14 in 18 Uredbe (ES) št. 718/2007 so bile pregledane akreditacije iz členov 11, 12 in 13 Uredbe (ES) št. 718/2007 ter preučeni postopki in strukture zadevnih teles in organov, kot so določeni v vlogah nacionalnih odredbodajalcev, kar je vključevalo tudi preverjanja na kraju samem. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s členoma 14 in 18 Uredbe (ES) št. 718/2007 so bile pregledane akreditacije iz členov 11, 12 in 13 Uredbe (ES) št. 718/2007 ter preučeni postopki in strukture zadevnih teles in organov, kot so določeni v vlogah nacionalnih odredbodajalcev, kar je vključevalo tudi preverjanja na kraju samem.

| (20) | Vendar pa preverjanja, ki jih je Komisija izvedla za ukrep št. 101 „naložbe v kmetijska gospodarstva, da se prestrukturirajo in nadgradijo na standarde Skupnosti“, in ukrep št. 103 „naložbe v predelavo in trženje kmetijskih in ribiških proizvodov, da se te dejavnosti prestrukturirajo in nadgradijo na standarde Skupnosti“, temeljijo na sicer operativnem sistemu, ki pa še ne deluje v zvezi z vsemi pomembnimi elementi. |
| --- | --- |

(20)

Vendar pa preverjanja, ki jih je Komisija izvedla za ukrep št. 101 „naložbe v kmetijska gospodarstva, da se prestrukturirajo in nadgradijo na standarde Skupnosti“, in ukrep št. 103 „naložbe v predelavo in trženje kmetijskih in ribiških proizvodov, da se te dejavnosti prestrukturirajo in nadgradijo na standarde Skupnosti“, temeljijo na sicer operativnem sistemu, ki pa še ne deluje v zvezi z vsemi pomembnimi elementi.

| (21) | Čeprav revizijski organ ni del tega sklepa, je bila ob predložitvi akreditacijskega paketa Komisiji za prenos upravljanja s preverjanji na kraju samem ocenjena tudi njegova stopnja pripravljenosti, da deluje kot funkcionalno neodvisno revizijsko telo. |
| --- | --- |

(21)

Čeprav revizijski organ ni del tega sklepa, je bila ob predložitvi akreditacijskega paketa Komisiji za prenos upravljanja s preverjanji na kraju samem ocenjena tudi njegova stopnja pripravljenosti, da deluje kot funkcionalno neodvisno revizijsko telo.

| (22) | S preverjanji na kraju samem je bilo ocenjeno tudi, ali Hrvaška izpolnjuje zahteve člena 56(2) finančne uredbe in členov 11, 12 in 13 Uredbe (ES) št. 718/2007. |
| --- | --- |

(22)

S preverjanji na kraju samem je bilo ocenjeno tudi, ali Hrvaška izpolnjuje zahteve člena 56(2) finančne uredbe in členov 11, 12 in 13 Uredbe (ES) št. 718/2007.

| (23) | Ocena je pokazala, da Hrvaška izpolnjuje zahteve za ukrepa 101 in 103. Vendar direktorat za trg in strukturno podporo v kmetijstvu, ki deluje kot agencija IPARD, še ni ustrezno izpolnil akreditacijskih meril za funkcije, ki jih mora opravljati v okviru izvajanja ukrepa 301 programa za Hrvaško. |
| --- | --- |

(23)

Ocena je pokazala, da Hrvaška izpolnjuje zahteve za ukrepa 101 in 103. Vendar direktorat za trg in strukturno podporo v kmetijstvu, ki deluje kot agencija IPARD, še ni ustrezno izpolnil akreditacijskih meril za funkcije, ki jih mora opravljati v okviru izvajanja ukrepa 301 programa za Hrvaško.

| (24) | Zato je primerno odstopiti od zahtev po predhodni kontroli iz člena 18(1) Uredbe (ES) št. 718/2007 in člena 165 finančne uredbe ter decentralizirano prenesti upravljavska pooblastila glede ukrepov 101 in 103 programa za Hrvaško na nacionalnega odredbodajalca, nacionalni sklad, agencijo IPARD in organ upravljanja – |
| --- | --- |

(24)

Zato je primerno odstopiti od zahtev po predhodni kontroli iz člena 18(1) Uredbe (ES) št. 718/2007 in člena 165 finančne uredbe ter decentralizirano prenesti upravljavska pooblastila glede ukrepov 101 in 103 programa za Hrvaško na nacionalnega odredbodajalca, nacionalni sklad, agencijo IPARD in organ upravljanja –

SKLENILA:

Člen 1

1.   Upravljanje pomoči glede komponente V – kmetijstvo in razvoj podeželja – instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) se prenese na zadevna telesa pod pogoji iz tega sklepa.

2.   V skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 718/2007 se odstopa od zahteve po predhodni kontroli s strani Komisije glede funkcij upravljanja, plačevanja in izvajanja, ki se prenašajo na Hrvaško, za ukrep št. 101 „naložbe v kmetijska gospodarstva, da se prestrukturirajo in nadgradijo na standarde Skupnosti“, in ukrep št. 103 „naložbe v predelavo in trženje kmetijskih in ribiških proizvodov, da se te dejavnosti prestrukturirajo in nadgradijo na standarde Skupnosti“.

Člen 2

Ta sklep se uporablja na podlagi naslednjih struktur, teles in organov, ki jih je Republika Hrvaška imenovala za upravljanje ukrepov 101 in 103 programa, predvidenega v okviru komponente V iz IPA:

| (a) | nacionalni odredbodajalec; |
| --- | --- |

(a)

nacionalni odredbodajalec;

| (b) | nacionalni sklad; |
| --- | --- |

(b)

nacionalni sklad;

| (c) | operativna struktura za IPA – komponenta V:






  — | organ upravljanja, |
| --- | --- | --- |

(c)

operativna struktura za IPA – komponenta V:

—

organ upravljanja,

| — | agencija IPARD. |
| --- | --- |

—

agencija IPARD.

Člen 3

1.   Upravljavska pooblastila se prenašajo na strukture, telesa in organe, kot so opredeljeni v členu 2 tega sklepa.

2.   Nacionalni organi opravijo nadaljnja preverjanja glede struktur, teles in organov iz člena 2 tega sklepa, da bi zagotovili zadovoljivo delovanje sistema. Preverjanja se opravijo pred predložitvijo prve izjave o izdatkih z zahtevo po povračilu za ukrepe, navedene v členu 1(2).

Člen 4

1.   Izdatki, izplačani pred datumom tega sklepa o prenosu, niso upravičeni do sofinanciranja, razen splošnih stroškov iz člena 172(3c) Uredbe (ES) št. 718/2007.

2.   Izdatki so upravičeni, če so skladni z načeli dobrega finančnega poslovodenja, zlasti glede gospodarnosti in stroškovne učinkovitosti.

Člen 5

Brez poseganja v morebitne sklepe, s katerimi je bila posameznim upravičencem dodeljena pomoč v okviru programa IPARD, veljajo pravila za upravičenost izdatkov, ki jih je predlagala Hrvaška v dopisu št. „Class: NP 018-04/09-01/106, sklicna številka: 525-12-3-0472/09-2“ z dne 16. marca 2009, registriranem pri Komisiji 26. marca 2009 pod št. 8151.

Člen 6

1.   Komisija spremlja izpolnjevanje zahtev za prenos upravljavskih pooblastil v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 718/2007.

2.   Če Komisija kadar koli med izvajanjem tega sklepa meni, da Republika Hrvaška ne izpolnjuje več obveznosti iz tega sklepa, lahko Komisija odloči, da prekliče ali prekine prenos upravljavskih pooblastil.

V Bruslju, 30. novembra 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 210, 31.7.2006, str. 82.

1

(2)  UL L 170, 29.6.2007, str. 1.

2

(3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

3

(4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

4

---

| 2.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/18

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 30. novembra 2009

o ustanovitvi Odbora strokovnjakov Evropske unije za redke bolezni

(2009/872/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 152 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Bela knjiga Komisije „Skupaj za zdravje: strateški pristop EU za obdobje 2008–2013“ (1), ki jo je Komisija sprejela 23. oktobra 2007 in ki vsebuje zdravstveno strategijo EU, je določila redke bolezni za prednostno področje ukrepanja. |
| --- | --- |

(1)

Bela knjiga Komisije „Skupaj za zdravje: strateški pristop EU za obdobje 2008–2013“ (1), ki jo je Komisija sprejela 23. oktobra 2007 in ki vsebuje zdravstveno strategijo EU, je določila redke bolezni za prednostno področje ukrepanja.

| (2) | Hkrati sta Evropski parlament in Svet sprejela Sklep št. 1350/2007/ES z dne 23. oktobra 2007 o uvedbi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013) (2). V skladu s členom 7.2 in Prilogo k navedenemu sklepu se dejavnosti glede zbiranja in širjenja zdravstvenih informacij in znanja izvajajo v tesnem sodelovanju z državami članicami z oblikovanjem mehanizmov posvetovanja in postopkov sodelovanja. |
| --- | --- |

(2)

Hkrati sta Evropski parlament in Svet sprejela Sklep št. 1350/2007/ES z dne 23. oktobra 2007 o uvedbi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013) (2). V skladu s členom 7.2 in Prilogo k navedenemu sklepu se dejavnosti glede zbiranja in širjenja zdravstvenih informacij in znanja izvajajo v tesnem sodelovanju z državami članicami z oblikovanjem mehanizmov posvetovanja in postopkov sodelovanja.

| (3) | Evropska komisija je 11. novembra 2008 sprejela „Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Redke bolezni: izzivi za Evropo“ (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo Komisije), Svet pa je 8. junija 2009 sprejel Priporočilo o ukrepanju na področju redkih bolezni (4) (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Sveta). |
| --- | --- |

(3)

Evropska komisija je 11. novembra 2008 sprejela „Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Redke bolezni: izzivi za Evropo“ (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo Komisije), Svet pa je 8. junija 2009 sprejel Priporočilo o ukrepanju na področju redkih bolezni (4) (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Sveta).

| (4) | Priprava in izvajanje dejavnosti Skupnosti na področju redkih bolezni zahteva tesno sodelovanje s specializiranimi organi v državah članicah in zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

(4)

Priprava in izvajanje dejavnosti Skupnosti na področju redkih bolezni zahteva tesno sodelovanje s specializiranimi organi v državah članicah in zainteresiranimi stranmi.

| (5) | Zato je potreben okvir za namen rednega posvetovanja z navedenimi organi, vodji projektov raziskovanja in dejavnosti na področju javnega zdravja, ki jih podpira Evropska komisija, in z drugimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi, ki delujejo na tem področju. |
| --- | --- |

(5)

Zato je potreben okvir za namen rednega posvetovanja z navedenimi organi, vodji projektov raziskovanja in dejavnosti na področju javnega zdravja, ki jih podpira Evropska komisija, in z drugimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi, ki delujejo na tem področju.

| (6) | Potreba po okviru je izražena v Sporočilu COM(2008) 679 konč. o redkih boleznih. V točki 7 Sporočila je priporočeno, da Komisiji pomaga Svetovalni odbor EU za redke bolezni. |
| --- | --- |

(6)

Potreba po okviru je izražena v Sporočilu COM(2008) 679 konč. o redkih boleznih. V točki 7 Sporočila je priporočeno, da Komisiji pomaga Svetovalni odbor EU za redke bolezni.

| (7) | Odbor ne deluje kot odbor v smislu Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5) – |
| --- | --- |

(7)

Odbor ne deluje kot odbor v smislu Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5) –

SKLENILA:

Člen 1

Komisija ustanavlja Odbor strokovnjakov za redke bolezni (v nadaljnjem besedilu: odbor).

Člen 2

1.   Odbor, ki deluje v javnem interesu, pomaga Komisiji pri oblikovanju in izvajanju dejavnosti Skupnosti na področju redkih bolezni ter spodbuja izmenjavo ustreznih izkušenj, politik in praks med državami članicami in različnimi vključenimi stranmi.

2.   Naloge odbora ne vključujejo področij, zajetih z Uredbo (ES) št. 141/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1999 o zdravilih sirotah (6), področij, ki sodijo med naloge Odbora za zdravila sirote, ustanovljenega s členom 4 navedene uredbe, in področij, ki sodijo med naloge Odbora za farmacijo, ustanovljenega s Sklepom Sveta 75/320/EGS (7).

3.   Za doseganje ciljev iz odstavka 1 odbor:

| (a) | pomaga Komisiji pri spremljanju, ocenjevanju in širjenju rezultatov ukrepov, sprejetih na ravni Skupnosti in nacionalni ravni na področju redkih bolezni; |
| --- | --- |

(a)

pomaga Komisiji pri spremljanju, ocenjevanju in širjenju rezultatov ukrepov, sprejetih na ravni Skupnosti in nacionalni ravni na področju redkih bolezni;

| (b) | prispeva k izvajanju dejavnosti Skupnosti na tem področju, zlasti z analizo rezultatov in predlogi za izboljšave sprejetih ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

prispeva k izvajanju dejavnosti Skupnosti na tem področju, zlasti z analizo rezultatov in predlogi za izboljšave sprejetih ukrepov;

| (c) | prispeva k pripravi poročil Komisije o izvajanju Sporočila Komisije in Priporočila Sveta o ukrepanju na področju redkih bolezni; |
| --- | --- |

(c)

prispeva k pripravi poročil Komisije o izvajanju Sporočila Komisije in Priporočila Sveta o ukrepanju na področju redkih bolezni;

| (d) | pripravlja mnenja in priporočila ali predloži poročila Komisiji na njeno ali lastno pobudo; |
| --- | --- |

(d)

pripravlja mnenja in priporočila ali predloži poročila Komisiji na njeno ali lastno pobudo;

| (e) | pomaga Komisiji pri mednarodnem sodelovanju glede vprašanj v zvezi z redkimi boleznimi; |
| --- | --- |

(e)

pomaga Komisiji pri mednarodnem sodelovanju glede vprašanj v zvezi z redkimi boleznimi;

| (f) | pomaga Komisiji pri oblikovanju smernic, priporočil in kakršnih koli drugih dejavnosti, opredeljenih v Sporočilu Komisije in Priporočilu Sveta; |
| --- | --- |

(f)

pomaga Komisiji pri oblikovanju smernic, priporočil in kakršnih koli drugih dejavnosti, opredeljenih v Sporočilu Komisije in Priporočilu Sveta;

| (g) | predloži Komisiji letno poročilo o svojih dejavnostih. |
| --- | --- |

(g)

predloži Komisiji letno poročilo o svojih dejavnostih.

4.   Odbor sprejme pravilnik v soglasju s Komisijo.

Člen 3

1.   Odbor sestavlja 51 članov in njihovih namestnikov, in sicer:

| (a) | en predstavnik na državo članico iz ministrstev ali vladnih služb, pristojnih za redke bolezni; predstavnika imenuje vlada vsake države članice; |
| --- | --- |

(a)

en predstavnik na državo članico iz ministrstev ali vladnih služb, pristojnih za redke bolezni; predstavnika imenuje vlada vsake države članice;

| (b) | štirje predstavniki združenj bolnikov; |
| --- | --- |

(b)

štirje predstavniki združenj bolnikov;

| (c) | štirje predstavniki farmacevtske industrije; |
| --- | --- |

(c)

štirje predstavniki farmacevtske industrije;

| (d) | devet predstavnikov tekočih in/ali nekdanjih projektov Skupnosti na področju redkih bolezni, ki se financirajo iz programov ukrepov Skupnosti na področju zdravja (8), vključno s tremi predstavniki pilotne evropske referenčne mreže za redke bolezni; |
| --- | --- |

(d)

devet predstavnikov tekočih in/ali nekdanjih projektov Skupnosti na področju redkih bolezni, ki se financirajo iz programov ukrepov Skupnosti na področju zdravja (8), vključno s tremi predstavniki pilotne evropske referenčne mreže za redke bolezni;

| (e) | šest predstavnikov tekočih in/ali nekdanjih projektov o redkih boleznih, ki se financirajo iz okvirnih programov Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj (9); |
| --- | --- |

(e)

šest predstavnikov tekočih in/ali nekdanjih projektov o redkih boleznih, ki se financirajo iz okvirnih programov Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj (9);

| (f) | en predstavnik Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni, ustanovljenega z Uredbo (ES) št. 851/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (10), čigar pooblastila vključujejo dejavnosti v zvezi z redkimi novimi nalezljivimi boleznimi. |
| --- | --- |

(f)

en predstavnik Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni, ustanovljenega z Uredbo (ES) št. 851/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (10), čigar pooblastila vključujejo dejavnosti v zvezi z redkimi novimi nalezljivimi boleznimi.

Komisija lahko na zahtevo vlad zadevnih držav razširi sestavo odbora s po enim predstavnikom vsake države Efte, ki je podpisnica Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, iz ministrstev ali vladnih služb, pristojnih za redke bolezni, imenuje pa ga vlada zadevne države.

2.   Predstavniki Komisije, Evropske agencije za zdravila (EMEA) ter predsednik ali podpredsednik Odbora za zdravila sirote se lahko udeležijo sej odbora.

3.   Status opazovalca lahko dobijo predstavniki mednarodnih in strokovnih organizacij ter drugih združenj, delujočih na področju redkih bolezni, ki predložijo utemeljeno zahtevo Komisiji.

4.   Komisija imenuje člane odbora iz skupin b) do e) odstavka 1 s seznama ustreznih kandidatov, ki se pripravi po objavi razpisa za prijavo interesa v Uradnem listu Evropske unije in na spletišču Komisije. V razpisu za prijavo interesa se opredelijo kvalifikacije in pogoji za pridobitev statusa člana odbora. Vsi člani odbora se obvežejo, da bodo delovali v javnem interesu.

5.   Člani odbora iz skupin b) do e) se obvežejo, da bodo delovali neodvisno. Pri izvajanju svojih nalog člani odbora ne sprejemajo nobenih navodil matičnega organa.

Člen 4

Mandat članov odbora je tri leta in je obnovljiv. Člani odbora ostanejo na svojih položajih do zamenjave.

Mandat člana se prekine pred iztekom triletnega obdobja v primeru odpovedi, prekinitve članstva v organizaciji, ki jo predstavlja, trajne nezmožnosti udeležbe na sejah, nezmožnosti učinkovitega prispevanja k doseganju ciljev odbora, neupoštevanja pogojev iz člena 287 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ali v primeru naknadnega neizpolnjevanja kvalifikacij in pogojev iz razpisa za prijavo interesa. Njegov mandat se lahko tudi prekine, če organizacija, ki ga je imenovala, zahteva njegovo zamenjavo.

Člane, katerih mandat se prekine pred iztekom triletnega obdobja, je mogoče zamenjati za preostalo obdobje njihovega mandata.

Člen 5

1.   Odbor izvoli predsednika in tri podpredsednike iz različnih skupin članov odbora z enoletnim mandatom v skladu s postopkom iz člena 10. Podpredsedniki nadomeščajo predsednika, kadar je ta odsoten.

2.   Predsednik, podpredsedniki in predstavnik Komisije sestavljajo predsedstvo odbora, ki pripravlja delo odbora.

3.   Sekretariat odbora zagotovi Komisija. Komisija pripravlja zapisnike sej odbora.

Člen 6

Predsedstvo odbora lahko povabi katero koli osebo, ki je posebej usposobljena za določeno temo dnevnega reda, da sodeluje kot zunanji strokovnjak pri delu odbora.

Zunanji strokovnjaki sodelujejo samo pri delu v zvezi s posamezno temo, za katero se zaprosi njihova navzočnost.

Člen 7

1.   Odbor lahko ustanovi začasne delovne skupine. Te skupine se lahko ustanovijo začasno ali priložnostno, na primer zaradi priprave predlogov za posebno znanstveno temo ali priprave odgovorov na posebna vprašanja, ki jih postavi Komisija v zvezi s posebnimi znanstvenimi temami.

2.   Delovne skupine sestavljajo zunanji strokovnjaki, ki so izbrani glede na posebno strokovno znanje.

3.   Odbor sprejme mandat za vsako delovno skupino, v katerem opredeli cilje, sestavo, pogostost sej in obdobje delovanja delovne skupine.

4.   Odbor lahko za pripravo svojih mnenj poročevalcu, ki je lahko član ali zunanji strokovnjak, da nalogo, da pripravi poročila v skladu s pravilnikom.

5.   Odbor lahko enega ali več članov odbora imenuje, da sodelujejo kot opazovalci v dejavnostih drugih strokovnih skupin Komisije.

Člen 8

Delo članov v odboru ni plačano; potne stroške in dnevnice za seje odbora in delovnih skupin, ustanovljenih po členu 7, krije Komisija v skladu z veljavnimi upravnimi predpisi.

Ukrepi, sprejeti v skladu s členoma 6 in 7, ki imajo finančne posledice za proračun Evropskih skupnosti, se predložijo Komisiji v predhodno odobritev in izvajajo v skladu z veljavno finančno uredbo, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti.

Člen 9

Odbor se sestane v prostorih Komisije na njeno povabilo. Sestane se najmanj trikrat na leto.

Člen 10

1.   Sklepčnost, ki je potrebna za sprejetje mnenj, poročil ali priporočil odbora, je dosežena, ko sta navzoči dve tretjini vseh članov odbora.

2.   Znanstvena mnenja, poročila ali priporočila odbora se vedno, ko je mogoče, sprejmejo s soglasjem. Če ga ni mogoče doseči, se mnenje sprejme z večino navzočih članov odbora.

3.   Kadar Komisija zahteva mnenje ali priporočilo odbora, lahko določi rok, v katerem mora biti mnenje dano.

4.   Mnenja, ki jih izrazijo različni predstavniki v odboru, se beležijo v zapisniku, ki se predloži Komisiji. Če se odbor soglasno sporazume o zahtevanem mnenju, pripravi skupne sklepe, ki se priložijo k zapisniku.

5.   Osnutki mnenj in priporočil se lahko po odobritvi predsednika predložijo sekretariatu odbora v sprejetje po pisnem postopku, ki se določi v poslovniku odbora. Vendar morajo biti takšni pisni postopki čim bolj omejeni na nujne ukrepe, ki jih je treba sprejeti med rednimi sejami.

Člen 11

Brez poseganja v člen 287 Pogodbe se od članov odbora zahteva, da ne razkrivajo podatkov, pridobljenih med delom v odboru, njegovih podskupinah ali delovnih skupinah, če jih Komisija obvesti, da je zahtevano mnenje ali postavljeno vprašanje zaupna zadeva.

V takšnih primerih se sej udeležijo samo člani odbora in predstavniki Komisije.

Člen 12

Ta odbor bo nadomestil trenutno delovno skupino Evropske unije za redke bolezni, ustanovljeno na podlagi Sklepa Komisije 2004/192/ES z dne 25. februarja 2004 o sprejetju delovnega načrta za leto 2004 glede izvajanja programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003 do 2008), vključno z letnim programom dela za dotacije (11).

V Bruslju, 30. novembra 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  COM(2007) 630 konč., 23.10.2007.

1

(2)  UL L 301, 20.11.2007, str. 3.

2

(3)  COM(2008) 679 konč., 11.11.2008.

3

(4)  UL C 151, 3.7.2009, str. 7.

4

(5)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

5

(6)  UL L 18, 22.1.2000, str. 1.

6

(7)  UL L 147, 9.6.1975, str. 23.

7

(8)  UL L 155, 22.6.1999, str. 1. UL L 271, 9.10.2002, str. 1. UL L 301, 20.11.2007.

8

(9)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

9

(10)  UL L 142, 30.4.2004, str. 1.

10

(11)  UL L 60, 27.2.2004, str. 58.

11

---

| 2.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/22

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 30. novembra 2009

o spremembi Odločbe 2006/168/ES glede seznama skupin za zbiranje in pridobivanje zarodkov, odobrenih za uvoz govejih zarodkov v Skupnost

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9320)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/873/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/556/EGS z dne 25. septembra 1989 o pogojih za zdravstveno varstvo živali, ki urejajo trgovanje znotraj Skupnosti in uvoz iz tretjih držav za zarodke domačih živali vrste goveda (1), ter zlasti člena 7(1) in člena 9(1)(b) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 89/556/EGS določa pogoje v zvezi z zdravjem živali, ki urejajo trgovanje znotraj Skupnosti s svežimi in zamrznjenimi zarodki domačega goveda in njihov uvoz iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 89/556/EGS določa pogoje v zvezi z zdravjem živali, ki urejajo trgovanje znotraj Skupnosti s svežimi in zamrznjenimi zarodki domačega goveda in njihov uvoz iz tretjih držav.

| (2) | Odločba Komisije 2006/168/ES z dne 4. januarja 2006 o uvedbi zahtev za zdravstveno varstvo živali in izdajanje veterinarskih spričeval za uvoz govejih zarodkov v Skupnost (2) določa, da lahko države članice odobrijo uvoz zarodkov domačega goveda, ki so jih v tretji državi iz Priloge I k navedeni odločbi zbrale ali pridobile odobrene skupine za zbiranje ali pridobivanje zarodkov iz Priloge k Odločbi Komisije 92/452/EGS z dne 30. julija 1992 o uvedbi seznamov odobrenih skupin za zbiranje govejih zarodkov in skupine za pridobivanje zarodkov v tretjih državah za izvoz v Skupnost (3). |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2006/168/ES z dne 4. januarja 2006 o uvedbi zahtev za zdravstveno varstvo živali in izdajanje veterinarskih spričeval za uvoz govejih zarodkov v Skupnost (2) določa, da lahko države članice odobrijo uvoz zarodkov domačega goveda, ki so jih v tretji državi iz Priloge I k navedeni odločbi zbrale ali pridobile odobrene skupine za zbiranje ali pridobivanje zarodkov iz Priloge k Odločbi Komisije 92/452/EGS z dne 30. julija 1992 o uvedbi seznamov odobrenih skupin za zbiranje govejih zarodkov in skupine za pridobivanje zarodkov v tretjih državah za izvoz v Skupnost (3).

| (3) | Odločba Komisije 2008/155/ES z dne 14. februarja 2008 o uvedbi seznama skupin za zbiranje in skupin za proizvodnjo zarodkov v tretjih državah, odobrenih za uvoz govejih zarodkov v Skupnost (4), je razveljavila in nadomestila Odločbo Komisije 92/452/EGS. Odločba 2008/155/ES določa, da lahko države članice uvažajo zarodke iz tretjih držav le, če jih je zbrala, pripravila in skladiščila skupina za zbiranje in pridobivanje zarodkov iz Priloge k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(3)

Odločba Komisije 2008/155/ES z dne 14. februarja 2008 o uvedbi seznama skupin za zbiranje in skupin za proizvodnjo zarodkov v tretjih državah, odobrenih za uvoz govejih zarodkov v Skupnost (4), je razveljavila in nadomestila Odločbo Komisije 92/452/EGS. Odločba 2008/155/ES določa, da lahko države članice uvažajo zarodke iz tretjih držav le, če jih je zbrala, pripravila in skladiščila skupina za zbiranje in pridobivanje zarodkov iz Priloge k navedeni odločbi.

| (4) | Direktiva Sveta 2008/73/ES z dne 15. julija 2008 o poenostavitvi postopkov za oblikovanje seznamov in objavljanje informacij na veterinarskem in zootehniškem področju ter o spremembi direktiv 64/432/EGS, 77/504/EGS, 88/407/EGS, 88/661/EGS, 89/361/EGS, 89/556/EGS, 90/426/EGS, 90/427/EGS, 90/428/EGS, 90/429/EGS, 90/539/EGS, 91/68/EGS, 91/496/EGS, 92/35/EGS, 92/65/EGS, 92/66/EGS, 92/119/EGS, 94/28/ES, 2000/75/ES, Odločbe 2000/258/ES ter direktiv 2001/89/ES, 2002/60/ES in 2005/94/ES (5) je spremenila Direktivo 89/556/EGS in uvedla poenostavljen postopek za oblikovanje in objavljanje seznama skupin za zbiranje in pridobivanje zarodkov v tretjih državah, odobrenih za uvoz govejih zarodkov v Skupnost. V skladu z navedenim novim postopkom, ki se bo uporabljal od 1. januarja 2010, Komisija ne bo več pristojna za oblikovanje seznama. Komisiji se le sporoči seznam skupin za zbiranje ali pridobivanje zarodkov, ki jih je pristojni organ tretje države odobril v skladu s pogoji iz Direktive 89/556/EGS in iz katerih se zarodki lahko pošljejo v Skupnost, Komisija pa ga da na voljo javnosti za namene obveščanja. |
| --- | --- |

(4)

Direktiva Sveta 2008/73/ES z dne 15. julija 2008 o poenostavitvi postopkov za oblikovanje seznamov in objavljanje informacij na veterinarskem in zootehniškem področju ter o spremembi direktiv 64/432/EGS, 77/504/EGS, 88/407/EGS, 88/661/EGS, 89/361/EGS, 89/556/EGS, 90/426/EGS, 90/427/EGS, 90/428/EGS, 90/429/EGS, 90/539/EGS, 91/68/EGS, 91/496/EGS, 92/35/EGS, 92/65/EGS, 92/66/EGS, 92/119/EGS, 94/28/ES, 2000/75/ES, Odločbe 2000/258/ES ter direktiv 2001/89/ES, 2002/60/ES in 2005/94/ES (5) je spremenila Direktivo 89/556/EGS in uvedla poenostavljen postopek za oblikovanje in objavljanje seznama skupin za zbiranje in pridobivanje zarodkov v tretjih državah, odobrenih za uvoz govejih zarodkov v Skupnost. V skladu z navedenim novim postopkom, ki se bo uporabljal od 1. januarja 2010, Komisija ne bo več pristojna za oblikovanje seznama. Komisiji se le sporoči seznam skupin za zbiranje ali pridobivanje zarodkov, ki jih je pristojni organ tretje države odobril v skladu s pogoji iz Direktive 89/556/EGS in iz katerih se zarodki lahko pošljejo v Skupnost, Komisija pa ga da na voljo javnosti za namene obveščanja.

| (5) | Zaradi novega postopka, uvedenega z Direktivo 2008/73/ES, se bo Odločba 2008/155/ES uporabljala le do 31. decembra 2009. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi novega postopka, uvedenega z Direktivo 2008/73/ES, se bo Odločba 2008/155/ES uporabljala le do 31. decembra 2009.

| (6) | Odločbo 2006/168/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Odločbo 2006/168/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Člen 1 Odločbe 2006/168/ES se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Splošni pogoji za uvoz zarodkov

Države članice dovolijo uvoz zarodkov domačega goveda („zarodki“), ki jih v tretji državi iz Priloge I k tej odločbi zberejo ali pridobijo skupine za zbiranje ali pridobivanje zarodkov, odobrene v skladu s členom 8 Direktive 89/556/EGS.“

Člen 2

Ta odločba se uporablja od 1. januarja 2010.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 30. novembra 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 302, 19.10.1989, str. 1.

1

(2)  UL L 57, 28.2.2006, str. 19.

2

(3)  UL L 250, 29.8.1992, str. 40.

3

(4)  UL L 50, 23.2.2008, str. 51.

4

(5)  UL L 219, 14.8.2008, str. 40.

5

---

| 2.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/24

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 30. novembra 2009

o spremembi Direktive 2003/23/ES o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS za vključitev imazamoksa, oksasulfurona, etoksisulfurona, foramsulfurona, oksadiargila in ciazofamida na seznam aktivnih snovi

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9349)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/874/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta št. 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Komisije 2003/23/ES (2) vsebuje napako glede minimalne čistosti aktivne snovi oksasulfuron. To napako je treba popraviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Komisije 2003/23/ES (2) vsebuje napako glede minimalne čistosti aktivne snovi oksasulfuron. To napako je treba popraviti.

| (2) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

V Prilogi k Direktivi 2003/23/ES se besedilo „960 g/kg“ v vrstici, ki se nanaša na oksasulfuron, v četrtem stolpcu (čistost) nadomestijo z besedilom „930 g/kg“.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 30. novembra 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

1

(2)  UL L 81, 28.3.2003, str. 39.

2

---

| 2.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/25

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 30. novembra 2009

o sprejetju uvoznih odločitev Skupnosti za nekatere kemikalije v skladu z Uredbo (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

(2009/875/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij (1) in zlasti drugega pododstavka člena 12(1) Uredbe,

po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 689/2008 Komisija v imenu Skupnosti v vsakem posameznem primeru odloči, ali dovoli, da se uvozi v Skupnost kemikalija, za katero velja postopek soglasja po predhodnem obveščanju (postopek PIC). |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 689/2008 Komisija v imenu Skupnosti v vsakem posameznem primeru odloči, ali dovoli, da se uvozi v Skupnost kemikalija, za katero velja postopek soglasja po predhodnem obveščanju (postopek PIC).

| (2) | Program Združenih narodov za okolje (UNEP) in Organizacija za prehrano in kmetijstvo (FAO) sta bila imenovana za opravljanje storitev sekretariata za vodenje postopka PIC, vzpostavljenega z Rotterdamsko konvencijo o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini (v nadaljnjem besedilu: Rotterdamska konvencija), ki jo je Skupnost odobrila s Sklepom Sveta 2006/730/ES (3). |
| --- | --- |

(2)

Program Združenih narodov za okolje (UNEP) in Organizacija za prehrano in kmetijstvo (FAO) sta bila imenovana za opravljanje storitev sekretariata za vodenje postopka PIC, vzpostavljenega z Rotterdamsko konvencijo o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini (v nadaljnjem besedilu: Rotterdamska konvencija), ki jo je Skupnost odobrila s Sklepom Sveta 2006/730/ES (3).

| (3) | Komisija, ki deluje kot skupni imenovani organ, mora odločitve glede uvoza kemikalij, za katere velja postopek PIC, v imenu Skupnosti in njenih držav članic posredovati sekretariatu Rotterdamske konvencije. |
| --- | --- |

(3)

Komisija, ki deluje kot skupni imenovani organ, mora odločitve glede uvoza kemikalij, za katere velja postopek PIC, v imenu Skupnosti in njenih držav članic posredovati sekretariatu Rotterdamske konvencije.

| (4) | Skupina tributilkositrovih spojin je bila z odločitvijo RC.4/5, sprejeto na četrtem zasedanju konference pogodbenic, vključena v postopek PIC kot pesticid, Komisija pa je informacije o njej prejela od sekretariata Rotterdamske konvencije v obliki navodil za odločanje. Tributilkositrove spojine spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 1907/2006 in so organokositrne spojine, ki so strogo omejene na uporabo kot snovi in sestavine pripravkov, ki delujejo kot biocidi. |
| --- | --- |

(4)

Skupina tributilkositrovih spojin je bila z odločitvijo RC.4/5, sprejeto na četrtem zasedanju konference pogodbenic, vključena v postopek PIC kot pesticid, Komisija pa je informacije o njej prejela od sekretariata Rotterdamske konvencije v obliki navodil za odločanje. Tributilkositrove spojine spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 1907/2006 in so organokositrne spojine, ki so strogo omejene na uporabo kot snovi in sestavine pripravkov, ki delujejo kot biocidi.

| (5) | Aktivna snov bis(tributilkositrov) oksid spada v področje uporabe Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (4). Bis(tributilkositrov) oksid spada v skupino tributilkositrovih spojin in se je uporabljal kot sredstvo za zaščito lesa, dokler ta preostala uporaba ni bila prepovedana z Uredbo Komisije (ES) št. 1048/2005 z dne 13. junija 2005 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 2032/2003 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z dajanjem biocidnih proizvodov v promet (5). |
| --- | --- |

(5)

Aktivna snov bis(tributilkositrov) oksid spada v področje uporabe Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (4). Bis(tributilkositrov) oksid spada v skupino tributilkositrovih spojin in se je uporabljal kot sredstvo za zaščito lesa, dokler ta preostala uporaba ni bila prepovedana z Uredbo Komisije (ES) št. 1048/2005 z dne 13. junija 2005 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 2032/2003 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z dajanjem biocidnih proizvodov v promet (5).

| (6) | Zato je treba sprejeti dokončno odločitev o uvozu tributilkositrovih spojin – |
| --- | --- |

(6)

Zato je treba sprejeti dokončno odločitev o uvozu tributilkositrovih spojin –

SKLENILA:

Edini člen

Sprejme se dokončna odločitev o uvozu tributilkositrovih spojin, kot je določena v obrazcu za uvozni odgovor.

V Bruslju, 30. novembra 2009

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 204, 31.7.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

2

(3)  UL L 299, 28.10.2006, str. 23.

3

(4)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

4

(5)  UL L 178, 9.7.2005, str. 1.

5

---

PRILOGA

OBRAZEC ZA UVOZNI ODGOVOR

Image

Image

Image

Image

---

| 2.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/30

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 30. novembra 2009

o sprejetju tehničnih izvedbenih ukrepov za vnos podatkov in povezovanje vlog, za dostop do podatkov, za spremembo, izbris in predčasen izbris podatkov ter dostop do evidenc o vseh postopkih obdelave podatkov v vizumskem informacijskem sistemu (VIS)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9402)

(Besedilo v bolgarskem, češkem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

(2009/876/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (1) ter zlasti člena 45(2)(a) do (d) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo Sveta 2004/512/ES z dne 8. junija 2004 o vzpostavitvi vizumskega informacijskega sistema (VIS) (2) se VIS vzpostavlja kot sistem za izmenjavo podatkov o vizumih med državami članicami, Komisija pa pooblašča za njegov razvoj. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo Sveta 2004/512/ES z dne 8. junija 2004 o vzpostavitvi vizumskega informacijskega sistema (VIS) (2) se VIS vzpostavlja kot sistem za izmenjavo podatkov o vizumih med državami članicami, Komisija pa pooblašča za njegov razvoj.

| (2) | V Uredbi (ES) št. 767/2008 so opredeljeni namen, uporabnost in pristojnosti VIS ter določeni pogoji in postopki za izmenjavo podatkov o vizumih med državami članicami, da bi se na ta način olajšale obravnava vlog za izdajo vizumov in s tem povezane odločitve. |
| --- | --- |

(2)

V Uredbi (ES) št. 767/2008 so opredeljeni namen, uporabnost in pristojnosti VIS ter določeni pogoji in postopki za izmenjavo podatkov o vizumih med državami članicami, da bi se na ta način olajšale obravnava vlog za izdajo vizumov in s tem povezane odločitve.

| (3) | Člen 45(2) Uredbe (ES) št. 767/2008 določa, da se ukrepi, ki so potrebni za tehnično uveljavljanje centralnega VIS, nacionalnih vmesnikov in komunikacijske infrastrukture med centralnim VIS in nacionalnimi vmesniki, sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 49(2). |
| --- | --- |

(3)

Člen 45(2) Uredbe (ES) št. 767/2008 določa, da se ukrepi, ki so potrebni za tehnično uveljavljanje centralnega VIS, nacionalnih vmesnikov in komunikacijske infrastrukture med centralnim VIS in nacionalnimi vmesniki, sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 49(2).

| (4) | V Odločbi Komisije 2009/377/ES (3) so določeni ukrepi za posvetovalni mehanizem in postopki iz člena 16 Uredbe (ES) št. 767/2008. V Odločbi Komisije 2009/756/ES (4) so določene zahteve za ločljivost in uporabo prstnih odtisov za biometrično identifikacijo in preverjanje v VIS. |
| --- | --- |

(4)

V Odločbi Komisije 2009/377/ES (3) so določeni ukrepi za posvetovalni mehanizem in postopki iz člena 16 Uredbe (ES) št. 767/2008. V Odločbi Komisije 2009/756/ES (4) so določene zahteve za ločljivost in uporabo prstnih odtisov za biometrično identifikacijo in preverjanje v VIS.

| (5) | V skladu s členom 45(2) Uredbe (ES) št. 767/2008 se sprejmejo ukrepi, potrebni za tehnično uveljavljanje VIS v zvezi s postopki za vnos podatkov in povezovanje vlog, za dostop do podatkov, za spremembo, izbris in predčasen izbris podatkov ter vodenje in dostop do evidenc o postopkih obdelave podatkov. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 45(2) Uredbe (ES) št. 767/2008 se sprejmejo ukrepi, potrebni za tehnično uveljavljanje VIS v zvezi s postopki za vnos podatkov in povezovanje vlog, za dostop do podatkov, za spremembo, izbris in predčasen izbris podatkov ter vodenje in dostop do evidenc o postopkih obdelave podatkov.

| (6) | Sprejme se strokovni pojem „lastništva“ za zagotovitev, da lahko podatke znotraj VIS vzdržujejo le organi držav članic, pristojni za izdajo vizumov, ki so odgovorni za vnos podatkov v VIS. |
| --- | --- |

(6)

Sprejme se strokovni pojem „lastništva“ za zagotovitev, da lahko podatke znotraj VIS vzdržujejo le organi držav članic, pristojni za izdajo vizumov, ki so odgovorni za vnos podatkov v VIS.

| (7) | Ukrepe, določene v sedanji odločbi o tehničnem uveljavljanju VIS, je treba dopolniti s podrobnimi tehničnimi specifikacijami in kontrolnim dokumentom vmesnika VIS. |
| --- | --- |

(7)

Ukrepe, določene v sedanji odločbi o tehničnem uveljavljanju VIS, je treba dopolniti s podrobnimi tehničnimi specifikacijami in kontrolnim dokumentom vmesnika VIS.

| (8) | V skladu s členom 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ni sodelovala pri sprejetju Uredbe (ES) št. 767/2008, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Glede na to, da Uredba (ES) št. 767/2008 pomeni razvoj schengenskega pravnega reda na podlagi določb naslova IV tretjega dela Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, pa je Danska v skladu s členom 5 Protokola z dopisom z dne 13. oktobra 2008 uradno sporočila, da je ta pravni red prenesla v svojo nacionalno zakonodajo. Danska je tako v skladu z mednarodnim pravom zavezana izvajati to odločbo. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ni sodelovala pri sprejetju Uredbe (ES) št. 767/2008, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Glede na to, da Uredba (ES) št. 767/2008 pomeni razvoj schengenskega pravnega reda na podlagi določb naslova IV tretjega dela Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, pa je Danska v skladu s členom 5 Protokola z dopisom z dne 13. oktobra 2008 uradno sporočila, da je ta pravni red prenesla v svojo nacionalno zakonodajo. Danska je tako v skladu z mednarodnim pravom zavezana izvajati to odločbo.

| (9) | V skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (5) Združeno kraljestvo ni sodelovalo pri sprejetju Uredbe (ES) št. 767/2008, ki zato zanj ni zavezujoča niti se v njem ne uporablja, saj pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda. Zato ta odločba ni naslovljena na Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (5) Združeno kraljestvo ni sodelovalo pri sprejetju Uredbe (ES) št. 767/2008, ki zato zanj ni zavezujoča niti se v njem ne uporablja, saj pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda. Zato ta odločba ni naslovljena na Združeno kraljestvo.

| (10) | V skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (6), Irska ni sodelovala pri sprejetju Uredbe (ES) št. 767/2008, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja, saj pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda. Zato ta odločba ni naslovljena na Irsko. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (6), Irska ni sodelovala pri sprejetju Uredbe (ES) št. 767/2008, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja, saj pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda. Zato ta odločba ni naslovljena na Irsko.

| (11) | Ta odločba je akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je z njim drugače povezan v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003 in člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005. |
| --- | --- |

(11)

Ta odločba je akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je z njim drugače povezan v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003 in člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005.

| (12) | Kar zadeva Islandijo in Norveško, ta odločba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (7), kar spada v področje uporabe iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (8). |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva Islandijo in Norveško, ta odločba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (7), kar spada v področje uporabe iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (8).

| (13) | Kar zadeva Švico, ta odločba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, kar spada v področje uporabe iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (9) o sklenitvi navedenega sporazuma v imenu Evropske skupnosti. |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva Švico, ta odločba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, kar spada v področje uporabe iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (9) o sklenitvi navedenega sporazuma v imenu Evropske skupnosti.

| (14) | Kar zadeva Lihtenštajn, ta odločba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, kar spada v področje uporabe iz točke B člena 1 Sklepa 1999/437/ES, v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/261/ES (10) o podpisu v imenu Evropske skupnosti ter o začasni uporabi nekaterih določb navedenega protokola. |
| --- | --- |

(14)

Kar zadeva Lihtenštajn, ta odločba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, kar spada v področje uporabe iz točke B člena 1 Sklepa 1999/437/ES, v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/261/ES (10) o podpisu v imenu Evropske skupnosti ter o začasni uporabi nekaterih določb navedenega protokola.

| (15) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 51(1) Uredbe (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (11) – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 51(1) Uredbe (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (11) –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Ukrepi, potrebni za tehnično uveljavljanje VIS v zvezi s postopki za vnos podatkov o prosilcih za vizum in povezovanje vlog v skladu s členom 8 Uredbe VIS, za dostop do podatkov v skladu s členom 15 in členi od 17 do 22 Uredbe VIS, za spremembo, izbris in predčasen izbris podatkov v skladu s členi od 23 do 25 Uredbe VIS ter za vodenje in dostop do evidenc podatkov v skladu s členom 34 Uredbe VIS, so določeni v Prilogi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko in Kraljevino Švedsko.

V Bruslju, 30. novembra 2009

Za Komisijo

Jacques BARROT

Podpredsednik

---

(1)  UL L 218, 13.8.2008, str. 60.

1

(2)  UL L 213, 15.6.2004, str. 5.

2

(3)  UL L 117, 12.5.2009, str. 3.

3

(4)  UL L 270, 15.10.2009, str. 14.

4

(5)  UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

5

(6)  UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

6

(7)  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

7

(8)  UL L 176, 10.7.1999, str. 31.

8

(9)  UL L 53, 27.2.2008, str. 1.

9

(10)  UL L 83, 26.3.2008, str. 3.

10

(11)  UL L 381, 28.12.2006, str. 4.

11

---

PRILOGA

1.   STROKOVNI POJEM LASTNIŠTVA

Strokovni pojem lastništva se nanaša na povezavo med državo članico, pristojno za vnos podatkov v VIS, in temi podatki.

Lastništvo se izvaja tako, da pristojna država članica doda identifikacijo podatkom, vnesenim v dosje prosilca za vizum.

Lastništvo vloge za izdajo vizuma in povezanih odločitev organov, pristojnih za izdajo vizumov, se vpiše v VIS ob odprtju dosjeja ali vnosu povezane odločitve v VIS, naknadno pa se ne more spremeniti.

2.   VNOS PODATKOV IN POVEZOVANJE VLOG

2.1   Vnos podatkov na podlagi vloge

Kadar je vloga predložena organu države članice, ki zastopa drugo državo članico, se v vnos podatkov v VIS in poznejše sporočanje v zvezi s tem dosjejem vključi identifikacija zastopane države članice in se shrani kot lastnost „represented User“, vzeta iz istega šifranta, kot je država članica, ki vnaša podatke v VIS.

Vsi dosjeji, povezani v skladu s členom 8(4) Uredbe VIS, imajo lastništvo iste države članice.

Kadar država članica kopira prstne odtise iz dosjeja, zapisanega v VIS, je lastnica novega dosjeja, v katerega se kopirajo prstni odtisi.

2.2   Vnos podatkov po predložitvi vloge

Kadar odločitve o izdaji vizuma, prekinitvi obravnave vloge, zavrnitvi, razveljavitvi, preklicu, skrajšanju obdobja veljavnosti ali podaljšanju vizuma v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe VIS sprejema država članica, ki zastopa drugo državo članico, sporočanje za vnos podatkov v VIS vključuje identifikacijo zastopane države članice vzeto iz istega šifranta, kot je država članica, ki vnaša podatke v VIS.

Odločitve o izdaji vizuma, podaljšanju vizuma z novo vizumsko nalepko in skrajšanju obdobja veljavnosti vizuma z novo vizumsko nalepko se vnesejo v VIS z datumom vizumske nalepke in istim lastništvom.

Številka vizumske nalepke, vnesene v VIS v skladu s členom 10(1)(e) Uredbe VIS, je v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES) št. 856/2008 (1) sestavljena iz kombinacije 9-mestne nacionalne številke vizumske nalepke in 3-mestne črkovne identifikacijske kode države članice izdajateljice (2) ter po potrebi vključuje toliko ničel pred številko, da je zapolnjenih devet mest nacionalne številke vizumske nalepke.

2.3   Povezovanje vlog

2.3.1   Povezovanje vlog, če obstaja predhodna registracija

Samo država članica, ki je lastnica dosjeja, lahko tega v skladu s členom 8(3) Uredbe VIS poveže z drugim(-i) dosjejem(-ji) istega prosilca ali povezavo zaradi popravljanja odstrani.

Prstni odtisi prosilca se lahko kopirajo iz njegovih povezanih dosjejev le, če so bili odvzeti v 59 mesecih od datuma prve vloge. Kadar se podatki o prstnih odtisih kopirajo iz prejšnjega dosjeja, ki ni starejši od 59 mesecev, se povezava med dosjeji ne odstrani.

2.3.2   Povezovanje vlog oseb, ki potujejo skupaj

Za povezovanje dosjejev oseb, ki potujejo skupaj, se v skladu s členom 8(4) Uredbe VIS številke vloge prenesejo v VIS skupaj z ustrezno vrsto vrednosti skupine, ki je ali družina ali potniki. Le država članica, ki je lastnica dosjeja(-jev) posameznih prosilcev znotraj skupine, lahko ustvari skupino ali zaradi popravkov odstrani povezavo med posameznimi člani skupine.

2.4   Postopki, pri katerih se predložitev določenih podatkov ne zahteva na podlagi pravnih razlogov ali jih dejansko ni mogoče predložiti

V skladu s členom 8(5) Uredbe VIS se v posebna podatkovna polja ročno, ali če je na voljo, z izbiro vrednosti iz šifranta vnese „se ne uporablja“. Če podatkovno polje vsebuje več kot en element, se tak vnos uporabi za vsakega od njih.

Kadar se prstni odtisi ne zahtevajo ali jih ni mogoče predložiti, se v skladu s členom 8(5) Uredbe VIS v sistemu VIS izpolnita Boolovi polji:

| — | „fingerprintsNotRequired“ (prstni odtisi se ne zahtevajo), |
| --- | --- |

—

„fingerprintsNotRequired“ (prstni odtisi se ne zahtevajo),

| — | „fingerprintsNotApplicable“ (prstni odtisi se ne uporabljajo). |
| --- | --- |

—

„fingerprintsNotApplicable“ (prstni odtisi se ne uporabljajo).

Ti polji sta določeni glede na spodnjo preglednico, v kateri so navedene tri mogoče okoliščine:

| — | zahteva se predložitev prstnih odtisov, |
| --- | --- |

—

zahteva se predložitev prstnih odtisov,

| — | prstni odtisi se ne zahtevajo na podlagi pravnih razlogov, |
| --- | --- |

—

prstni odtisi se ne zahtevajo na podlagi pravnih razlogov,

| — | prstnih odtisov dejansko ni mogoče predložiti. |
| --- | --- |

—

prstnih odtisov dejansko ni mogoče predložiti.

| Polje v VIS | Prstni odtisi se zahtevajo | Prstni odtisi se ne zahtevajo na podlagi pravnih razlogov | Prstnih odtisov dejansko ni mogoče predložiti |
| --- | --- | --- | --- |
| „fingerprintsNotRequired“ | NAPAČNO | PRAVILNO | NAPAČNO |
| „fingerprintsNotApplicable“ | NAPAČNO | PRAVILNO | PRAVILNO |

Polje v VIS

Prstni odtisi se zahtevajo

Prstni odtisi se ne zahtevajo na podlagi pravnih razlogov

Prstnih odtisov dejansko ni mogoče predložiti

„fingerprintsNotRequired“

NAPAČNO

PRAVILNO

NAPAČNO

„fingerprintsNotApplicable“

NAPAČNO

PRAVILNO

PRAVILNO

Poleg tega se v ustrezno polje za prosto besedilo „ReasonForFingerprintNotApplicable“ (razlog za neuporabo prstnih odtisov) vnese dejanski razlog.

Kadar država članica prenaša le podatke iz člena 5(1)(a) in (b) Uredbe VIS, se v skladu s členom 48(3) neobstoj podatkov iz člena 5(1)(c) označi z vnosom zaznamka „se ne uporablja“ in dopolni s sklicem na člen 48(3) Uredbe VIS v polju za prosto besedilo, v katerem je navedeno, da se podatki ne zahtevajo na podlagi pravnih razlogov. Ustrezna polja so določena kot „FingerprintsNotRequired“ PRAVILNO in „FingerprintsNotApplicable“ PRAVILNO.

3.   DOSTOP DO PODATKOV

Podatki iz prošnje za azil se uporabljajo v povezavi z iskanjem in pridobivanjem podatkov za namene iz člena 21(2) Uredbe VIS. Poleg tega je pridobivanje dosjejev, povezanih v skladu s členom 8(4) Uredbe VIS, mogoče le za skupine vrste družina (zakonec in/ali otroci) iz oddelka 2.3.2.

4.   SPREMEMBA, IZBRIS IN PREDČASEN IZBRIS PODATKOV V SKLADU S ČLENOM 24 UREDBE VIS

Naslednjih podatkov, vpisanih v VIS, ni mogoče spreminjati:

| — | številke vloge, |
| --- | --- |

—

številke vloge,

| — | številke vizumske nalepke, |
| --- | --- |

—

številke vizumske nalepke,

| — | vrste odločitve, |
| --- | --- |

—

vrste odločitve,

| — | zastopane države članice (po potrebi), |
| --- | --- |

—

zastopane države članice (po potrebi),

| — | države članice, pristojne za vnos podatkov v VIS. |
| --- | --- |

—

države članice, pristojne za vnos podatkov v VIS.

Če je treba zgoraj navedene podatke popraviti, se dosje ali podatki v zvezi z odločitvami organov, pristojnih za izdajo vizuma, izbrišejo in odpre se nov dosje. Podatke v dosjeju lahko izbriše le država članica, ki je njihova lastnica.

5.   VODENJE IN DOSTOP DO EVIDENC O POSTOPKIH OBDELAVE PODATKOV

5.1   Vodenje evidenc o postopkih obdelave podatkov

Vsak postopek obdelave podatkov v VIS se zapiše kot vpis v dnevnik s poljem „TypeOfAction“, vključno z namenom dostopa v skladu s členom 34(1) Uredbe VIS.

Vpis v dnevnik se zapiše s časovnim žigom, ki označuje čas prejema. Ta časovni žig se pozneje uporabi za iskanje vpisov v dnevnik, ki jih je treba izbrisati.

Za vse postopke obdelave podatkov se v dnevnik shrani naziv organa, ki vnaša ali pridobiva podatke. Uporabnik in centralni VIS sta v dnevniku določena ali kot pošiljatelj ali kot prejemnik.

V dnevnik se razen naziva organa, ki vnaša ali pridobiva podatke, in številke vloge za izdajo vizuma ne vnese noben drug operativni podatek. Shrani se vrsta podatkov, prenesenih ali uporabljenih pri poizvedovanju iz člena 34(1) Uredbe VIS.

Kadar VIS najde evidence iz člena 34(2) Uredbe VIS, pri katerih je polje „TypeOfAction“ nastavljeno ali na „Delete Application“ (izbriši vlogo) ali na „Automatic Deletion“ (avtomatski izbris), izračuna, ali je minilo eno leto od izteka obdobja hrambe iz člena 23(1) Uredbe VIS, in jih nato izbriše. Vse evidence o postopkih obdelave podatkov z isto številko vloge se izbrišejo istočasno, če niso potrebne za namene nadzora varstva podatkov v skladu s členom 34(2) Uredbe VIS.

Evidence o postopkih obdelave podatkov se ne spreminjajo ali izbrišejo prej kot eno leto po izteku obdobja hrambe iz člena 23(1) Uredbe VIS.

5.2   Dostop do evidenc o postopkih obdelave podatkov

Dostop do evidenc (dnevnikov), ki jih hrani upravljavski organ v skladu s členom 34(1) Uredbe VIS, je omejen na ustrezno pooblaščene skrbnike VIS in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov. Ta določba se smiselno uporablja za evidence o dostopu do evidenc.

---

(1)  UL L 235, 2.9.2008, str. 1.

(2)  Izjema za Nemčijo: Koda države za Nemčijo je „D“.

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 2.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/35

---

SKLEP SVETA 2009/877/SZVP

z dne 23. oktobra 2009

o podpisu in začasni uporabi Izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli o pogojih in načinih premestitve osumljenih piratov in oboroženih roparjev od EUNAVFOR v Republiko Sejšeli in o ravnanju z njimi po taki premestitvi

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 24 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila predsedstva,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Varnostni svet Združenih narodov je 2. junija 2008 sprejel resolucijo št. 1816 (2008), s katero je pozval vse države, naj sodelujejo pri določanju sodne pristojnosti ter preiskavi in pregonu oseb, ki so odgovorne za piratska dejanja in oborožene rope v obalnih vodah Somalije. Navedene določbe so bile obnovljene v resoluciji VSZN št. 1846 (2008), ki je bila sprejeta 2. decembra 2008. |
| --- | --- |

(1)

Varnostni svet Združenih narodov je 2. junija 2008 sprejel resolucijo št. 1816 (2008), s katero je pozval vse države, naj sodelujejo pri določanju sodne pristojnosti ter preiskavi in pregonu oseb, ki so odgovorne za piratska dejanja in oborožene rope v obalnih vodah Somalije. Navedene določbe so bile obnovljene v resoluciji VSZN št. 1846 (2008), ki je bila sprejeta 2. decembra 2008.

| (2) | Svet je 10. novembra 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/851/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (1) (operacija „Atalanta“). |
| --- | --- |

(2)

Svet je 10. novembra 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/851/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (1) (operacija „Atalanta“).

| (3) | V členu 12 Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP je določeno, da se lahko osebe, ki so storile ali so osumljene storitve kaznivega dejanja piratstva ali oboroženega ropa in so prijete ali pridržane v somalskih teritorialnih vodah z namenom izvrševanja sodnega pregona, ter sredstva, uporabljena pri storitvi teh dejanj, predajo tretji državi, ki želi izvrševati jurisdikcijo nad temi osebami in sredstvi, če so bili s to tretjo državo dogovorjeni ustrezni pogoji, ki so skladni z veljavnim mednarodnim pravom, predvsem z mednarodnim pravom na področju človekovih pravic, s čimer se zagotovi zlasti, da te osebe niso podvržene smrtni kazni, mučenju ali drugemu krutemu, nečloveškemu ali poniževalnemu ravnanju. |
| --- | --- |

(3)

V členu 12 Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP je določeno, da se lahko osebe, ki so storile ali so osumljene storitve kaznivega dejanja piratstva ali oboroženega ropa in so prijete ali pridržane v somalskih teritorialnih vodah z namenom izvrševanja sodnega pregona, ter sredstva, uporabljena pri storitvi teh dejanj, predajo tretji državi, ki želi izvrševati jurisdikcijo nad temi osebami in sredstvi, če so bili s to tretjo državo dogovorjeni ustrezni pogoji, ki so skladni z veljavnim mednarodnim pravom, predvsem z mednarodnim pravom na področju človekovih pravic, s čimer se zagotovi zlasti, da te osebe niso podvržene smrtni kazni, mučenju ali drugemu krutemu, nečloveškemu ali poniževalnemu ravnanju.

| (4) | V skladu s členom 24 Pogodbe je predsedstvo ob pomoči Generalnega sekretarja/Visokega predstavnika (GS/VP) s pogajanji doseglo Izmenjavo pisem med Evropsko unijo in Vlado Sejšeli o pogojih in načinih premestitve osumljenih piratov in oboroženih roparjev od EUNAVFOR v Republiko Sejšeli in o ravnanju z njimi po taki premestitvi. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 24 Pogodbe je predsedstvo ob pomoči Generalnega sekretarja/Visokega predstavnika (GS/VP) s pogajanji doseglo Izmenjavo pisem med Evropsko unijo in Vlado Sejšeli o pogojih in načinih premestitve osumljenih piratov in oboroženih roparjev od EUNAVFOR v Republiko Sejšeli in o ravnanju z njimi po taki premestitvi.

| (5) | Izmenjavo pisem bi bilo treba podpisati in začasno uporabljati s pridržkom poznejše sklenitve – |
| --- | --- |

(5)

Izmenjavo pisem bi bilo treba podpisati in začasno uporabljati s pridržkom poznejše sklenitve –

SKLENIL:

Člen 1

Podpis Izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli o pogojih in načinih osumljenih piratov in oboroženih roparjev od EUNAVFOR v Republiko Sejšeli in o ravnanju z njimi po taki premestitvi, se odobri v imenu Evropske unije s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma.

Besedilo Izmenjave pisem je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Izmenjave pisem v imenu Evropske unije, s pridržkom sklenitve Izmenjave pisem.

Člen 3

Izmenjava pisem se od dneva podpisa uporablja začasno, dokler ne začne veljati.

Člen 4

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Člen 5

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 23. oktobra 2009

Za Svet

Predsednik

T. BILLSTRÖM

---

(1)  UL L 301, 12.11.2008, str. 33.

1

---

PREVOD

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli o pogojih in načinih premestitve osumljenih piratov in oboroženih roparjev od EUNAVFOR v Republiko Sejšeli in o ravnanju z njimi po taki premestitvi

Vaša Ekscelenca,

sklicujemo se na delovni sestanek, ki je potekal 18. in 19. avgusta 2009 na Sejšelih, na katerem so predstavniki EU, člani odbora Sejšelov na visoki ravni in druge ustrezne institucije razpravljali o sporazumih EU o piratstvu in oboroženih ropih, ter na naše poznejše pismo z dne 21. avgusta 2009.

Med delovnim sestankom so različne institucije predstavile pomisleke, ki jih imajo glede premestitve osumljenih piratov in oboroženih roparjev. „Smernice za predajo osumljenih piratov, oboroženih roparjev in zaseženih sredstev Sejšelom“, ki jih je pripravil generalni državni tožilec Republike Sejšeli, da bi zagotovil, da so vse osebe, osumljene kaznivih dejanj piratstva in oboroženih ropov, premeščene v skladu z zakonodajo Sejšelov, so bile načeloma potrjene. Dogovorjeno je bilo tudi, da bi lahko bili izvedbeni dogovori (v katerih je pojasnjen člen 10 predlaganega sporazuma o premestitvi) sprejeti, potem ko bo predlagani sporazum o premestitvi dokončno oblikovan, ter da se pripravijo skupne smernice za izročitev osumljenih piratov, oboroženih roparjev in zaseženih sredstev. Nadalje je bilo dogovorjeno, da bo Republika Sejšeli dobila potrebno pomoč za pridržanje, oskrbo, preiskavo, kazensko obravnavo in repatriacijo osumljenih piratov in oboroženih roparjev.

Po delovnem sestanku in našem pismu je odbor na visoki ravni nadalje razpravljal o premestitvi osumljenih piratov in oboroženih roparjev na ozemlje Republike Sejšeli.

Vlada Republike Sejšeli želi ob tej priložnosti EU ponovno potrditi, da bo glede na sredstva in infrastrukturne zmogljivosti, ki jih ima na voljo, kar najbolj celovito sodelovala pri zatiranju piratstva ter sprejela premestitev ujetih osumljenih piratov in oboroženih roparjev.

Vlada Republike Sejšeli istočasno izraža željo, da bi bil že med pogajanji o predlaganem sporazumu EU o premestitvi podpisan EU SOFA.

Glede na trenutna pogajanja in do sklenitve za obe strani sprejemljivega dogovora med EU in Vlado Republike Sejšeli o premestitvi piratov in oboroženih roparjev na njeno ozemlje lahko Vlada Republike Sejšeli dovoli EUNAVFOR, da premesti osumljene pirate in oborožene roparje, ujete med njegovimi operacijami v izključni ekonomski coni, teritorialnem morju, arhipelaških vodah in notranjih vodah Republike Sejšeli. Republika Sejšeli lahko to pooblastilo po lastni presoji razširi na varovanje plovil, ki plujejo pod zastavo Sejšelov, in sejšelskih državljanov na plovilih, ki ne plujejo pod zastavo Sejšelov, ki se nahajajo izven navedenih območij ter v drugih okoliščinah na odprtem morju.

Pri tem je treba vedno zagotoviti, da

| — | se EU zaveda omejenih zmogljivosti Republike Sejšeli za sprejetje, pridržanje in zaprtje osumljenih piratov in oboroženih roparjev ter ob upoštevanju, da je Republika Sejšeli sprejela premestitev osumljenih piratov in oboroženih roparjev na svoje ozemlje, Republiki Sejšeli nudi celovito finančno, kadrovsko, materialno, logistično in infrastrukturno pomoč za pridržanje, oskrbo v zaporu, kazenski pregon, obravnavo in repatriacijo osumljenih ali obtoženih piratov in oboroženih roparjev, |
| --- | --- |

—

se EU zaveda omejenih zmogljivosti Republike Sejšeli za sprejetje, pridržanje in zaprtje osumljenih piratov in oboroženih roparjev ter ob upoštevanju, da je Republika Sejšeli sprejela premestitev osumljenih piratov in oboroženih roparjev na svoje ozemlje, Republiki Sejšeli nudi celovito finančno, kadrovsko, materialno, logistično in infrastrukturno pomoč za pridržanje, oskrbo v zaporu, kazenski pregon, obravnavo in repatriacijo osumljenih ali obtoženih piratov in oboroženih roparjev,

| — | ima generalni državni tožilec na razpolago vsaj deset (10) dni od dneva premestitve osumljenih piratov ali oboroženih roparjev, da odloči, ali je na voljo dovolj dokazov za kazenski pregon, |
| --- | --- |

—

ima generalni državni tožilec na razpolago vsaj deset (10) dni od dneva premestitve osumljenih piratov ali oboroženih roparjev, da odloči, ali je na voljo dovolj dokazov za kazenski pregon,

| — | v primeru odločitve generalnega državnega tožilca, da ni dovolj dokazov za pregon, EUNAVFOR prevzame vso odgovornost, tudi finančne stroške, za premestitev osumljenih piratov in oboroženih roparjev nazaj v njihovo matično državo v 10 dneh po tem, ko je bil obveščen o taki odločitvi, |
| --- | --- |

—

v primeru odločitve generalnega državnega tožilca, da ni dovolj dokazov za pregon, EUNAVFOR prevzame vso odgovornost, tudi finančne stroške, za premestitev osumljenih piratov in oboroženih roparjev nazaj v njihovo matično državo v 10 dneh po tem, ko je bil obveščen o taki odločitvi,

| — | bodo vse premestitve osumljenih piratov in oboroženih roparjev čim bolj skladne s „Smernicami za predajo osumljenih piratov, oboroženih roparjev in zaseženih sredstev Sejšelom“. |
| --- | --- |

—

bodo vse premestitve osumljenih piratov in oboroženih roparjev čim bolj skladne s „Smernicami za predajo osumljenih piratov, oboroženih roparjev in zaseženih sredstev Sejšelom“.

| — | Vlada Republike Sejšeli nadalje potrjuje, da:






  — | bodo z vsako premeščeno osebo ravnali človeško, da ne bo podvržena mučenju ali okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju ter da bo dobila ustrezno namestitev in prehrano, dostop do zdravstvene oskrbe in bo lahko prakticirala verske obrede, |
| --- | --- | --- |

—

Vlada Republike Sejšeli nadalje potrjuje, da:

—

bodo z vsako premeščeno osebo ravnali človeško, da ne bo podvržena mučenju ali okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju ter da bo dobila ustrezno namestitev in prehrano, dostop do zdravstvene oskrbe in bo lahko prakticirala verske obrede,

| — | vsaka premeščena oseba bo takoj privedena pred sodnika ali drugo uradno osebo, ki je zakonsko pooblaščena za izvrševanje sodne oblasti, ki bo nemudoma odločila o zakonitosti pridržanja te osebe in odredila njeno izpustitev, če pridržanje ne bi bilo zakonito, |
| --- | --- |

—

vsaka premeščena oseba bo takoj privedena pred sodnika ali drugo uradno osebo, ki je zakonsko pooblaščena za izvrševanje sodne oblasti, ki bo nemudoma odločila o zakonitosti pridržanja te osebe in odredila njeno izpustitev, če pridržanje ne bi bilo zakonito,

| — | vsaka premeščena oseba bo upravičena do sojenja v razumnem roku ali do izpustitve, |
| --- | --- |

—

vsaka premeščena oseba bo upravičena do sojenja v razumnem roku ali do izpustitve,

| — | vsaka premeščena oseba bo pri določanju kakršnih koli kazenskih obtožb zoper njo upravičena do poštenega in javnega zaslišanja, ki ga bo opravilo pristojno, neodvisno in nepristransko z zakonom ustanovljeno sodišče, |
| --- | --- |

—

vsaka premeščena oseba bo pri določanju kakršnih koli kazenskih obtožb zoper njo upravičena do poštenega in javnega zaslišanja, ki ga bo opravilo pristojno, neodvisno in nepristransko z zakonom ustanovljeno sodišče,

| — | vsaka premeščena oseba, obdolžena kaznivega dejanja, bo veljala za nedolžno, dokler ne bo v skladu z zakonom dokazana njena krivda, |
| --- | --- |

—

vsaka premeščena oseba, obdolžena kaznivega dejanja, bo veljala za nedolžno, dokler ne bo v skladu z zakonom dokazana njena krivda,

| — | vsaka premeščena oseba bo pri določanju kakršnih koli kazenskih obtožb zoper njo povsem enakopravno upravičena do naslednjih minimalnih jamstev:






  1. | da je pravočasno in natančno obveščena o naravi obtožbe zoper njo, v jeziku, ki ga razume; |
| --- | --- | --- |

—

vsaka premeščena oseba bo pri določanju kakršnih koli kazenskih obtožb zoper njo povsem enakopravno upravičena do naslednjih minimalnih jamstev:

1.

da je pravočasno in natančno obveščena o naravi obtožbe zoper njo, v jeziku, ki ga razume;

| 2. | da ima na voljo dovolj časa in možnosti za pripravo svoje obrambe in da je lahko v stiku z zastopnikom, ki ga sama izbere; |
| --- | --- |

2.

da ima na voljo dovolj časa in možnosti za pripravo svoje obrambe in da je lahko v stiku z zastopnikom, ki ga sama izbere;

| 3. | da se brani sama ali prek zagovornika po lastni izbiri; če nima zagovornika, da je obveščena o tej pravici in da se ji brezplačno dodeli zagovornik, če nima dovolj sredstev za njegovo plačilo, vedno ko je to potrebno v interesu pravice; |
| --- | --- |

3.

da se brani sama ali prek zagovornika po lastni izbiri; če nima zagovornika, da je obveščena o tej pravici in da se ji brezplačno dodeli zagovornik, če nima dovolj sredstev za njegovo plačilo, vedno ko je to potrebno v interesu pravice;

| 4. | da preuči ali zahteva preučitev vseh dokazov zoper njo, vključno z zapriseženimi pisnimi izjavami prič, ki so jo pridržale, ter da doseže navzočnost in zaslišanje prič v svojem imenu pod enakimi pogoji, kot so jih imele priče proti njej; |
| --- | --- |

4.

da preuči ali zahteva preučitev vseh dokazov zoper njo, vključno z zapriseženimi pisnimi izjavami prič, ki so jo pridržale, ter da doseže navzočnost in zaslišanje prič v svojem imenu pod enakimi pogoji, kot so jih imele priče proti njej;

| 5. | da ima brezplačno pomoč tolmača, če ne razume ali ne govori jezika, ki ga uporablja sodišče; |
| --- | --- |

5.

da ima brezplačno pomoč tolmača, če ne razume ali ne govori jezika, ki ga uporablja sodišče;

| 6. | da ni zavezana pričati proti sebi ali priznati krivde, |
| --- | --- |

6.

da ni zavezana pričati proti sebi ali priznati krivde,

| — | vsaka premeščena oseba, obsojena kaznivega dejanja, ima pravico, da njeno obsodbo ali kazen v skladu s sejšelskim pravom ponovno preuči višje sodišče ali da na to sodišče vloži pritožbo, |
| --- | --- |

—

vsaka premeščena oseba, obsojena kaznivega dejanja, ima pravico, da njeno obsodbo ali kazen v skladu s sejšelskim pravom ponovno preuči višje sodišče ali da na to sodišče vloži pritožbo,

| — | brez predhodne pisne privolitve EUNAVFOR Sejšeli ne bodo predali nobene premeščene osebe drugi državi. |
| --- | --- |

—

brez predhodne pisne privolitve EUNAVFOR Sejšeli ne bodo predali nobene premeščene osebe drugi državi.

O tej ureditvi so razpravljali in se o njej dogovorili sejšelski organi oblasti. Predlagana ureditev lahko začne veljati, ko Evropska unija pisno sporoči svoje soglasje. To ne vpliva na pravna ali politična stališča delegacij obeh strani med trenutnimi pogajanji.

S spoštovanjem,

J. Morgan

MINISTER

Predsednik odbora na visoki ravni za piratstvo

Vaša Ekscelenca,

v čast mi je potrditi prejem vašega pisma z dne 29. septembra 2009 o pogojih in načinih premestitve osumljenih piratov in oboroženih roparjev od EUNAVFOR v Republiko Sejšeli in o ravnanju z njimi po taki premestitvi, ki se glasi:

„Sklicujemo se na delovni sestanek, ki je potekal 18. in 19. avgusta 2009 na Sejšelih, na katerem so predstavniki EU, člani odbora Sejšelov na visoki ravni in druge ustrezne institucije razpravljali o sporazumih EU o piratstvu in oboroženih ropih, ter na naše poznejše pismo z dne 21. avgusta 2009.

Med delovnim sestankom so različne institucije predstavile pomisleke, ki jih imajo glede premestitve osumljenih piratov in oboroženih roparjev. ‚Smernice za predajo osumljenih piratov, oboroženih roparjev in zaseženih sredstev Sejšelom‘, ki jih je pripravil generalni državni tožilec Republike Sejšeli, da bi zagotovil, da so vse osebe, osumljene kaznivih dejanj piratstva in oboroženih ropov, premeščene v skladu z zakonodajo Sejšelov, so bile načeloma potrjene. Dogovorjeno je bilo tudi, da bi lahko bili izvedbeni dogovori (v katerih je pojasnjen člen 10 predlaganega sporazuma o premestitvi) sprejeti, potem ko bo predlagani sporazum o premestitvi dokončno oblikovan, ter da se pripravijo skupne smernice za izročitev osumljenih piratov, oboroženih roparjev in zaseženih sredstev. Nadalje je bilo dogovorjeno, da bo Republika Sejšeli dobila potrebno pomoč za pridržanje, oskrbo, preiskavo, kazensko obravnavo in repatriacijo osumljenih piratov in oboroženih roparjev.

‚Smernice za predajo osumljenih piratov, oboroženih roparjev in zaseženih sredstev Sejšelom‘

Po delovnem sestanku in našem pismu je odbor na visoki ravni nadalje razpravljal o premestitvi osumljenih piratov in oboroženih roparjev na ozemlje Republike Sejšeli.

Vlada Republike Sejšeli želi ob tej priložnosti EU ponovno potrditi, da bo glede na sredstva in infrastrukturne zmogljivosti, ki jih ima na voljo, kar najbolj celovito sodelovala pri zatiranju piratstva ter sprejela premestitev ujetih osumljenih piratov in oboroženih roparjev.

Vlada Republike Sejšeli istočasno izraža željo, da bi bil že med pogajanji o predlaganem sporazumu EU o premestitvi podpisan EU SOFA.

Glede na trenutna pogajanja in do sklenitve za obe strani sprejemljivega dogovora med EU in Vlado Republike Sejšeli o premestitvi piratov in oboroženih roparjev na njeno ozemlje lahko Vlada Republike Sejšeli dovoli EUNAVFOR, da premesti osumljene pirate in oborožene roparje, ujete med njegovimi operacijami v izključni ekonomski coni, teritorialnem morju, arhipelaških vodah in notranjih vodah Republike Sejšeli. Republika Sejšeli lahko to pooblastilo po lastni presoji razširi na varovanje plovil, ki plujejo pod zastavo Sejšelov, in sejšelskih državljanov na plovilih, ki ne plujejo pod zastavo Sejšelov, ki se nahajajo izven navedenih območij ter v drugih okoliščinah na odprtem morju.

Pri tem je treba vedno zagotoviti, da

| — | se EU zaveda omejenih zmogljivosti Republike Sejšeli za sprejetje, pridržanje in zaprtje osumljenih piratov in oboroženih roparjev ter ob upoštevanju, da je Republika Sejšeli sprejela premestitev osumljenih piratov in oboroženih roparjev na svoje ozemlje, Republiki Sejšeli nudi celovito finančno, kadrovsko, materialno, logistično in infrastrukturno pomoč za pridržanje, oskrbo v zaporu, kazenski pregon, obravnavo in repatriacijo osumljenih ali obtoženih piratov in oboroženih roparjev, |
| --- | --- |

—

se EU zaveda omejenih zmogljivosti Republike Sejšeli za sprejetje, pridržanje in zaprtje osumljenih piratov in oboroženih roparjev ter ob upoštevanju, da je Republika Sejšeli sprejela premestitev osumljenih piratov in oboroženih roparjev na svoje ozemlje, Republiki Sejšeli nudi celovito finančno, kadrovsko, materialno, logistično in infrastrukturno pomoč za pridržanje, oskrbo v zaporu, kazenski pregon, obravnavo in repatriacijo osumljenih ali obtoženih piratov in oboroženih roparjev,

| — | ima generalni državni tožilec na razpolago vsaj deset (10) dni od dneva premestitve osumljenih piratov ali oboroženih roparjev, da odloči, ali je na voljo dovolj dokazov za kazenski pregon, |
| --- | --- |

—

ima generalni državni tožilec na razpolago vsaj deset (10) dni od dneva premestitve osumljenih piratov ali oboroženih roparjev, da odloči, ali je na voljo dovolj dokazov za kazenski pregon,

| — | v primeru odločitve generalnega državnega tožilca, da ni dovolj dokazov za pregon, EUNAVFOR prevzame vso odgovornost, tudi finančne stroške, za premestitev osumljenih piratov in oboroženih roparjev nazaj v njihovo matično državo v 10 dneh po tem, ko je bil obveščen o taki odločitvi, |
| --- | --- |

—

v primeru odločitve generalnega državnega tožilca, da ni dovolj dokazov za pregon, EUNAVFOR prevzame vso odgovornost, tudi finančne stroške, za premestitev osumljenih piratov in oboroženih roparjev nazaj v njihovo matično državo v 10 dneh po tem, ko je bil obveščen o taki odločitvi,

| — | bodo vse premestitve osumljenih piratov in oboroženih roparjev čim bolj skladne s ‚Smernicami za predajo osumljenih piratov, oboroženih roparjev in zaseženih sredstev Sejšelom‘. |
| --- | --- |

—

bodo vse premestitve osumljenih piratov in oboroženih roparjev čim bolj skladne s ‚Smernicami za predajo osumljenih piratov, oboroženih roparjev in zaseženih sredstev Sejšelom‘.

‚Smernicami za predajo osumljenih piratov, oboroženih roparjev in zaseženih sredstev Sejšelom‘

| — | Vlada Republike Sejšeli nadalje potrjuje, da:






  — | bodo z vsako premeščeno osebo ravnali človeško, da ne bo podvržena mučenju ali okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju ter da bo dobila ustrezno namestitev in prehrano, dostop do zdravstvene oskrbe in bo lahko prakticirala verske obrede, |
| --- | --- | --- |

—

Vlada Republike Sejšeli nadalje potrjuje, da:

—

bodo z vsako premeščeno osebo ravnali človeško, da ne bo podvržena mučenju ali okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju ter da bo dobila ustrezno namestitev in prehrano, dostop do zdravstvene oskrbe in bo lahko prakticirala verske obrede,

| — | vsaka premeščena oseba bo takoj privedena pred sodnika ali drugo uradno osebo, ki je zakonsko pooblaščena za izvrševanje sodne oblasti, ki bo nemudoma odločila o zakonitosti pridržanja te osebe in odredila njeno izpustitev, če pridržanje ne bi bilo zakonito, |
| --- | --- |

—

vsaka premeščena oseba bo takoj privedena pred sodnika ali drugo uradno osebo, ki je zakonsko pooblaščena za izvrševanje sodne oblasti, ki bo nemudoma odločila o zakonitosti pridržanja te osebe in odredila njeno izpustitev, če pridržanje ne bi bilo zakonito,

| — | vsaka premeščena oseba bo upravičena do sojenja v razumnem roku ali do izpustitve, |
| --- | --- |

—

vsaka premeščena oseba bo upravičena do sojenja v razumnem roku ali do izpustitve,

| — | vsaka premeščena oseba bo pri določanju kakršnih koli kazenskih obtožb zoper njo upravičena do poštenega in javnega zaslišanja, ki ga bo opravilo pristojno, neodvisno in nepristransko z zakonom ustanovljeno sodišče, |
| --- | --- |

—

vsaka premeščena oseba bo pri določanju kakršnih koli kazenskih obtožb zoper njo upravičena do poštenega in javnega zaslišanja, ki ga bo opravilo pristojno, neodvisno in nepristransko z zakonom ustanovljeno sodišče,

| — | vsaka premeščena oseba, obdolžena kaznivega dejanja, bo veljala za nedolžno, dokler ne bo v skladu z zakonom dokazana njena krivda, |
| --- | --- |

—

vsaka premeščena oseba, obdolžena kaznivega dejanja, bo veljala za nedolžno, dokler ne bo v skladu z zakonom dokazana njena krivda,

| — | vsaka premeščena oseba bo pri določanju kakršnih koli kazenskih obtožb zoper njo povsem enakopravno upravičena do naslednjih minimalnih jamstev:






  1. | da je pravočasno in natančno obveščena o naravi obtožbe zoper njo, v jeziku, ki ga razume; |
| --- | --- | --- |

—

vsaka premeščena oseba bo pri določanju kakršnih koli kazenskih obtožb zoper njo povsem enakopravno upravičena do naslednjih minimalnih jamstev:

1.

da je pravočasno in natančno obveščena o naravi obtožbe zoper njo, v jeziku, ki ga razume;

| 2. | da ima na voljo dovolj časa in možnosti za pripravo svoje obrambe in da je lahko v stiku z zastopnikom, ki ga sama izbere; |
| --- | --- |

2.

da ima na voljo dovolj časa in možnosti za pripravo svoje obrambe in da je lahko v stiku z zastopnikom, ki ga sama izbere;

| 3. | da se brani sama ali prek zagovornika po lastni izbiri; če nima zagovornika, da je obveščena o tej pravici in da se ji brezplačno dodeli zagovornik, če nima dovolj sredstev za njegovo plačilo, vedno ko je to potrebno v interesu pravice; |
| --- | --- |

3.

da se brani sama ali prek zagovornika po lastni izbiri; če nima zagovornika, da je obveščena o tej pravici in da se ji brezplačno dodeli zagovornik, če nima dovolj sredstev za njegovo plačilo, vedno ko je to potrebno v interesu pravice;

| 4. | da preuči ali zahteva preučitev vseh dokazov zoper njo, vključno z zapriseženimi pisnimi izjavami prič, ki so jo pridržale, ter da doseže navzočnost in zaslišanje prič v svojem imenu pod enakimi pogoji, kot so jih imele priče proti njej; |
| --- | --- |

4.

da preuči ali zahteva preučitev vseh dokazov zoper njo, vključno z zapriseženimi pisnimi izjavami prič, ki so jo pridržale, ter da doseže navzočnost in zaslišanje prič v svojem imenu pod enakimi pogoji, kot so jih imele priče proti njej;

| 5. | da ima brezplačno pomoč tolmača, če ne razume ali ne govori jezika, ki ga uporablja sodišče; |
| --- | --- |

5.

da ima brezplačno pomoč tolmača, če ne razume ali ne govori jezika, ki ga uporablja sodišče;

| 6. | da ni zavezana pričati proti sebi ali priznati krivde, |
| --- | --- |

6.

da ni zavezana pričati proti sebi ali priznati krivde,

| — | vsaka premeščena oseba, obsojena kaznivega dejanja, ima pravico, da njeno obsodbo ali kazen v skladu s sejšelskim pravom ponovno preuči višje sodišče ali da na to sodišče vloži pritožbo, |
| --- | --- |

—

vsaka premeščena oseba, obsojena kaznivega dejanja, ima pravico, da njeno obsodbo ali kazen v skladu s sejšelskim pravom ponovno preuči višje sodišče ali da na to sodišče vloži pritožbo,

| — | brez predhodne pisne privolitve EUNAVFOR Sejšeli ne bodo predali nobene premeščene osebe drugi državi. |
| --- | --- |

—

brez predhodne pisne privolitve EUNAVFOR Sejšeli ne bodo predali nobene premeščene osebe drugi državi.

O tej ureditvi so razpravljali in se o njej dogovorili sejšelski organi oblasti. Predlagana ureditev lahko začne veljati, ko Evropska unija pisno sporoči svoje soglasje. To ne vpliva na pravna ali politična stališča delegacij obeh strani med trenutnimi pogajanji.“

V čast mi je, da vam lahko v imenu Evropske unije sporočim, da je vsebina vašega pisma sprejemljiva za Evropsko unijo. Evropska unija bo začasno uporabljala ta instrument od dneva podpisa tega pisma, dokončno pa bo zažel veljati, ko bodo v Evropski uniji izpolnjeni notranji postopki za sklenitev.

Sklicevanje na določbo v vašem pismu, da državni tožilec Republike Sejšeli odloči o zadostnosti razpoložljivih dokazov za kazenski pregon, Evropska unija razume kot strinjanje da bodo vsi dokazi, razpoložljivi v tistem trenutku, ki jih EUNAVFOR pošlje za vsak primer posebej, kot na primer ladijski dnevniki, slike in videi, omogočili državnemu tožilcu Sejšelov, da sprejme odločitev o zadostnosti teh dokazov preden sprejme odločitev o premestitvi osumljenih piratov in oboroženih roparjev.

Naj dodam, da se bo, kot je navedeno že v vašem pismu, ta listina uporabljala začasno, dokler ne bo sklenjen za obe strani sprejemljiv sporazum o premestitvi med EU in Republiko Sejšeli o premestitvi piratov in oboroženih roparjev na ozemlje Republike Sejšeli.

Sprejmite izraze mojega globokega spoštovanja.

Za Evropsko unijo

J. SOLANA MADARIAGA

IZJAVA EVROPSKE UNIJE OB PODPISU SPORAZUMA V OBLIKI IZMENJAVE PISEM MED EVROPSKO UNIJO IN REPUBLIKO SEJŠELI O POGOJIH IN NAČINIH PREMESTITVE OSUMLJENIH PIRATOV IN OBOROŽENIH ROPARJEV OD EUNAVFOR V REPUBLIKO SEJŠELI IN O RAVNANJU Z NJIMI PO TAKI PREMESTITVI

| 1. | Kadar bo EUNAVFOR Republiko Sejšeli zaprosil, da sprejme premestitev osumljenih piratov in oboroženih roparjev, bo pristojnim organom Sejšelov poslal vse dokaze, potrebne za začetek kazenskega pregona, ki jih ima na voljo, na primer ladijske dnevnike, slike in video posnetke. Po razumevanju Evropske unije (EU) bi lahko pristojni organi Republike Sejšeli na tej podlagi v 48 urah po prejemu takih dokazov potrdili, ali lahko sprejmejo premestitev. |
| --- | --- |

1.

Kadar bo EUNAVFOR Republiko Sejšeli zaprosil, da sprejme premestitev osumljenih piratov in oboroženih roparjev, bo pristojnim organom Sejšelov poslal vse dokaze, potrebne za začetek kazenskega pregona, ki jih ima na voljo, na primer ladijske dnevnike, slike in video posnetke. Po razumevanju Evropske unije (EU) bi lahko pristojni organi Republike Sejšeli na tej podlagi v 48 urah po prejemu takih dokazov potrdili, ali lahko sprejmejo premestitev.

| 2. | EU meni, da bodo morali imeti predstavniki EU in EUNAVFOR dostop do vseh oseb, premeščenih v Republiko Sejšeli na podlagi izmenjave pisem, dokler so te osebe tam pridržane, ter da bodo morali imeti predstavniki EU in EUNAVFOR pravico, da jih zaslišijo.
  Zato bi morali imeti predstavniki EU in EUNAVFOR na voljo natančna poročila o vseh premeščenih osebah, tudi zapise o zaseženih sredstvih, zdravstvenem stanju oseb, kraju njihovega prijetja, morebitnih obdolžitvah teh oseb in o vseh pomembnih odločitvah, ki so bile sprejete med kazenskim pregonom in sodno obravnavo.
  EUNAVFOR je pripravljen Sejšelom pravočasno zagotoviti prisotnost prič iz EUNAVFOR in ustrezne dokaze. Zato bi morali Sejšeli EUNAVFOR obvestiti o svoji nameri, da začnejo kazenski postopek proti kateri koli premeščeni osebi, ter o časovnem načrtu, po katerem se bodo dokazi predlagali in pridobivali z zaslišanjem.
  Tudi nacionalne in mednarodne humanitarne agencije bi morale imeti možnost, da na zahtevo obiščejo osebe, premeščene na podlagi tega sporazuma v obliki izmenjave pisem. |
| --- | --- |

2.

EU meni, da bodo morali imeti predstavniki EU in EUNAVFOR dostop do vseh oseb, premeščenih v Republiko Sejšeli na podlagi izmenjave pisem, dokler so te osebe tam pridržane, ter da bodo morali imeti predstavniki EU in EUNAVFOR pravico, da jih zaslišijo.

Zato bi morali imeti predstavniki EU in EUNAVFOR na voljo natančna poročila o vseh premeščenih osebah, tudi zapise o zaseženih sredstvih, zdravstvenem stanju oseb, kraju njihovega prijetja, morebitnih obdolžitvah teh oseb in o vseh pomembnih odločitvah, ki so bile sprejete med kazenskim pregonom in sodno obravnavo.

EUNAVFOR je pripravljen Sejšelom pravočasno zagotoviti prisotnost prič iz EUNAVFOR in ustrezne dokaze. Zato bi morali Sejšeli EUNAVFOR obvestiti o svoji nameri, da začnejo kazenski postopek proti kateri koli premeščeni osebi, ter o časovnem načrtu, po katerem se bodo dokazi predlagali in pridobivali z zaslišanjem.

Tudi nacionalne in mednarodne humanitarne agencije bi morale imeti možnost, da na zahtevo obiščejo osebe, premeščene na podlagi tega sporazuma v obliki izmenjave pisem.

---

V Akti, sprejeti od 1. decembra 2009 na podlagi Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe Euratom

AKTI, KATERIH OBJAVA JE OBVEZNA

| 2.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/44

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1178/2009

z dne 1. decembra 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 2. decembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. decembra 2009

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu,

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 36,8 |
| MA | 37,2 |
| MK | 52,7 |
| TR | 64,3 |
| ZZ | 47,8 |
| 0707 00 05 | MA | 59,4 |
| TR | 129,9 |
| ZZ | 94,7 |
| 0709 90 70 | MA | 35,6 |
| TR | 127,6 |
| ZZ | 81,6 |
| 0805 20 10 | MA | 65,9 |
| ZZ | 65,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 49,3 |
| HR | 58,2 |
| MA | 63,0 |
| TR | 77,5 |
| ZZ | 62,0 |
| 0805 50 10 | AR | 64,7 |
| MA | 61,1 |
| TR | 68,1 |
| ZZ | 64,6 |
| 0808 10 80 | AU | 142,2 |
| CA | 70,1 |
| CN | 108,9 |
| MK | 20,3 |
| US | 78,6 |
| ZA | 106,5 |
| ZZ | 87,8 |
| 0808 20 50 | CN | 81,9 |
| TR | 91,0 |
| US | 258,9 |
| ZZ | 143,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

36,8

MA

37,2

MK

52,7

TR

64,3

ZZ

47,8

0707 00 05

MA

59,4

TR

129,9

ZZ

94,7

0709 90 70

MA

35,6

TR

127,6

ZZ

81,6

0805 20 10

MA

65,9

ZZ

65,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

49,3

HR

58,2

MA

63,0

TR

77,5

ZZ

62,0

0805 50 10

AR

64,7

MA

61,1

TR

68,1

ZZ

64,6

0808 10 80

AU

142,2

CA

70,1

CN

108,9

MK

20,3

US

78,6

ZA

106,5

ZZ

87,8

0808 20 50

CN

81,9

TR

91,0

US

258,9

ZZ

143,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

AKTI, KATERIH OBJAVA NI OBVEZNA

| 2.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/46

---

SKLEP SVETA (SPLOŠNE ZADEVE)

z dne 1. decembra 2009

o določitvi seznama sestav Sveta, poleg tistih iz drugega in tretjega pododstavka člena 16(6) Pogodbe o Evropski uniji

(2009/878/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Protokola o prehodni ureditvi in zlasti člena 4 Protokola,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 4 Protokola o prehodni ureditvi določa, da bi moral Svet za splošne zadeve, dokler ne začne veljati sklep Evropskega sveta iz prvega pododstavka člena 16(6) Pogodbe o Evropski uniji v zvezi s seznamom sestav Sveta, z navadno večino določiti seznam sestav Sveta, poleg sestave za splošne zadeve in sestave za zunanje zadeve. |
| --- | --- |

(1)

Člen 4 Protokola o prehodni ureditvi določa, da bi moral Svet za splošne zadeve, dokler ne začne veljati sklep Evropskega sveta iz prvega pododstavka člena 16(6) Pogodbe o Evropski uniji v zvezi s seznamom sestav Sveta, z navadno večino določiti seznam sestav Sveta, poleg sestave za splošne zadeve in sestave za zunanje zadeve.

| (2) | Seznam sestav Sveta je določil Svet (Splošne zadeve) 22. julija 2002 kot del Priloge I k Poslovniku Sveta v skladu s seznamom, o katerem se je dogovoril Evropski svet na zasedanju v Sevilli 21. in 22. junija 2002. |
| --- | --- |

(2)

Seznam sestav Sveta je določil Svet (Splošne zadeve) 22. julija 2002 kot del Priloge I k Poslovniku Sveta v skladu s seznamom, o katerem se je dogovoril Evropski svet na zasedanju v Sevilli 21. in 22. junija 2002.

| (3) | Da bi ravnali skladno z določbami Pogodb, je primerno, da se ta seznam, ki bo vključen v Poslovnik Sveta, prilagodi – |
| --- | --- |

(3)

Da bi ravnali skladno z določbami Pogodb, je primerno, da se ta seznam, ki bo vključen v Poslovnik Sveta, prilagodi –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V Prilogi je naveden seznam sestav Sveta iz člena 4 Protokola o prehodni ureditvi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 1. decembra 2009

Za Svet

Predsednik

C. BILDT

---

PRILOGA

SEZNAM SESTAV SVETA

| 1. | Splošne zadeve (1); |
| --- | --- |

1.

Splošne zadeve (1);

| 2. | Zunanje zadeve (2); |
| --- | --- |

2.

Zunanje zadeve (2);

| 3. | Ekonomske in finančne zadeve (3); |
| --- | --- |

3.

Ekonomske in finančne zadeve (3);

| 4. | Pravosodje in notranje zadeve (4); |
| --- | --- |

4.

Pravosodje in notranje zadeve (4);

| 5. | Zaposlovanje, socialna politika, zdravje in varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

5.

Zaposlovanje, socialna politika, zdravje in varstvo potrošnikov;

| 6. | Konkurenčnost (notranji trg, industrija in raziskave) (5); |
| --- | --- |

6.

Konkurenčnost (notranji trg, industrija in raziskave) (5);

| 7. | Promet, telekomunikacije in energija; |
| --- | --- |

7.

Promet, telekomunikacije in energija;

| 8. | Kmetijstvo in ribištvo; |
| --- | --- |

8.

Kmetijstvo in ribištvo;

| 9. | Okolje; |
| --- | --- |

9.

Okolje;

| 10. | Izobraževanje, mladina in kultura (6). |
| --- | --- |

10.

Izobraževanje, mladina in kultura (6).

---

(1)  Ta sestava je ustanovljena z drugim pododstavkom člena 16(6) Pogodbe o Evropski uniji.

(2)  Ta sestava je ustanovljena s tretjim pododstavkom člena 16(6) Pogodbe o Evropski uniji.

(3)  Vključno s proračunom.

(4)  Vključno s civilno zaščito.

(5)  Vključno s turizmom.

(6)  Vključno z avdiovizualnimi zadevami.

---

| 2.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/48

---

SKLEP EVROPSKEGA SVETA

z dne 1. decembra 2009

o izvolitvi predsednika Evropskega sveta

(2009/879/EU)

EVROPSKI SVET JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 15(5) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Lizbonska pogodba ustanavlja novo funkcijo predsednika Evropskega sveta. |
| --- | --- |

(1)

Lizbonska pogodba ustanavlja novo funkcijo predsednika Evropskega sveta.

| (2) | Treba bi bilo izvoliti predsednika Evropskega sveta – |
| --- | --- |

(2)

Treba bi bilo izvoliti predsednika Evropskega sveta –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

G. Herman VAN ROMPUY se izvoli za predsednika Evropskega sveta za obdobje od 1. decembra 2009 do 31. maja 2012.

Člen 2

Generalni sekretar Sveta uradno obvesti g. Hermana VAN ROMPUYJA o tem sklepu.

Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 1. decembra 2009

Za Evropski svet

Predsednik

F. REINFELDT

---

| 2.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/49

---

SKLEP EVROPSKEGA SVETA,

sprejet s soglasjem predsednika Komisije,

z dne 1. decembra 2009

o imenovanju visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko

(2009/880/EU)

EVROPSKI SVET JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 18(1) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Lizbonska pogodba ustanavlja novo funkcijo visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. |
| --- | --- |

(1)

Lizbonska pogodba ustanavlja novo funkcijo visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.

| (2) | V skladu s členom 5 Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi in kakor je predvideno v Izjavi (št. 12), ki je priložena Sklepni listini Medvladne konference, na kateri je bila sprejeta Lizbonska pogodba, bi moral visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, imenovan v času mandata Komisije, postati član Komisije za preostalo obdobje mandata Komisije. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 5 Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi in kakor je predvideno v Izjavi (št. 12), ki je priložena Sklepni listini Medvladne konference, na kateri je bila sprejeta Lizbonska pogodba, bi moral visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, imenovan v času mandata Komisije, postati član Komisije za preostalo obdobje mandata Komisije.

| (3) | Treba bi bilo imenovati visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko – |
| --- | --- |

(3)

Treba bi bilo imenovati visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Baronica Catherine Margaret ASHTON OF UPHOLLAND se imenuje za visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko za obdobje od 1. decembra 2009 do izteka mandata Komisije, ki bo na ta dan opravljala funkcijo.

Člen 2

Predsednik Evropskega sveta uradno obvesti baronico Catherine Margaret ASHTON OF UPHOLLAND o tem sklepu.

Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 1. decembra 2009

Za Evropski svet

Predsednik

H. VAN ROMPUY

---

| 2.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/50

---

SKLEP EVROPSKEGA SVETA

z dne 1. decembra 2009

o predsedovanju v Svetu

(2009/881/EU)

EVROPSKI SVET JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 16(9) te pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 236(b) te pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izjava (št. 9), priložena Sklepni listini Medvladne konference, ki je sprejela Lizbonsko pogodbo, predvideva, da Evropski svet na dan začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe sprejme sklep iz navedene izjave. |
| --- | --- |

(1)

Izjava (št. 9), priložena Sklepni listini Medvladne konference, ki je sprejela Lizbonsko pogodbo, predvideva, da Evropski svet na dan začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe sprejme sklep iz navedene izjave.

| (2) | Zato je primerno, da se ta sklep sprejme – |
| --- | --- |

(2)

Zato je primerno, da se ta sklep sprejme –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Svetu, razen Svetu za zunanje zadeve, predsedujejo vnaprej določene skupine treh držav članic za obdobje 18 mesecev. Skupine so sestavljene po načelu enakopravne rotacije med državami članicami ob upoštevanju njihove raznolikosti in geografskega ravnovesja v Uniji.

2.   Vsak član skupine izmenično predseduje za obdobje šestih mesecev vsem sestavam Sveta, razen Svetu za zunanje zadeve. Drugi člani skupine pomagajo predsedstvu na podlagi skupnega programa pri izpolnjevanju vseh njegovih obveznosti. Člani skupine se lahko med seboj dogovorijo za drugačno ureditev.

Člen 2

Odboru stalnih predstavnikov vlad držav članic predseduje predstavnik države članice, ki predseduje Svetu za splošne zadeve.

Političnemu in varnostnemu odboru predseduje predstavnik visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.

Predsedstvo pripravljalnih organov sestav Sveta, razen Sveta za zunanje zadeve, pripada članu skupine, ki predseduje ustrezni sestavi, razen če ni v skladu s členom 4 določeno drugače.

Člen 3

Svet za splošne zadeve, v sodelovanju s Komisijo, zagotavlja v okviru večletnega načrtovanja usklajeno in kontinuirano delo različnih sestav Sveta. Predsedujoče države članice ob pomoči generalnega sekretariata Sveta ukrenejo vse potrebno za organizacijo in nemoten potek dela Sveta.

Člen 4

Svet sprejme Sklep o ukrepih za izvajanje tega sklepa.

Člen 5

Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 1. decembra 2009

Za Evropski svet

Predsednik

H. VAN ROMPUY

---

| 2.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/51

---

SKLEP EVROPSKEGA SVETA

z dne 1. decembra 2009

o sprejetju poslovnika Evropskega sveta

(2009/882/EU)

EVROPSKI SVET JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 235(3) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Lizbonsko pogodbo se Evropski svet preoblikuje v eno od institucij Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Z Lizbonsko pogodbo se Evropski svet preoblikuje v eno od institucij Evropske unije.

| (2) | Zato je primerno, da Evropski svet sprejme svoj poslovnik. |
| --- | --- |

(2)

Zato je primerno, da Evropski svet sprejme svoj poslovnik.

| (3) | Da bi bil poslovnik lahko sprejet že na dan začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, bi bilo v tem sklepu treba določiti možnost, da Evropski svet za sprejetje zadevnega poslovnika uporabi pisni postopek iz člena 7 zadevnega poslovnika – |
| --- | --- |

(3)

Da bi bil poslovnik lahko sprejet že na dan začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, bi bilo v tem sklepu treba določiti možnost, da Evropski svet za sprejetje zadevnega poslovnika uporabi pisni postopek iz člena 7 zadevnega poslovnika –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Evropski svet sprejme svoj poslovnik, ki je naveden v Prilogi.

2.   Evropski svet lahko za sprejetje svojega poslovnika uporabi pisni postopek iz člena 7 zadevnega poslovnika.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

V Brusju, 1. decembra 2009

Za Evropski svet

Predsednik

H. VAN ROMPUY

---

PRILOGA

POSLOVNIK EVROPSKEGA SVETA

Člen 1

Sklic in kraj zasedanj

1.   Evropski svet se sestane dvakrat v vsakem polletju na sklic svojega predsednika (1).

Predsednik Evropskega sveta vsaj eno leto pred začetkom posameznega polletnega obdobja v tesnem sodelovanju z državo članico, ki bo predsedovala v zadevnem polletju, objavi predvidene datume zasedanj Evropskega sveta v tem obdobju.

Če razmere tako zahtevajo, predsednik skliče izredno zasedanje Evropskega sveta (2).

2.   Evropski Svet se sestaja v Bruslju.

V izjemnih okoliščinah lahko predsednik Evropskega sveta s privolitvijo Sveta za splošne zadeve in Odbora stalnih predstavnikov, ki odločata soglasno, odloči, da bo zasedanje Sveta potekalo drugje.

Člen 2

Priprava zasedanj Evropskega sveta in nadaljnje ukrepanje

1.   Predsednik Evropskega sveta skrbi za pripravo in kontinuiteto dela Evropskega sveta v sodelovanju s predsednikom Komisije in na podlagi dela Sveta za splošne zadeve (3).

2.   Svet za splošne zadeve skupaj s predsednikom Evropskega sveta in Komisijo skrbi za pripravo zasedanj Evropskega sveta in nadaljnje ukrepanje (4).

3.   Predsednik poskrbi za tesno sodelovanje in usklajevanje s predsedstvom Sveta in predsednikom Komisije, zlasti z rednimi srečanji.

4.   Predsednika Evropskega sveta v primeru zadržanosti zaradi bolezni, v primeru smrti ali konca mandata v skladu s členom 15(5) Pogodbe o Evropski uniji do izvolitve naslednika po potrebi nadomesti član Evropskega sveta, ki predstavlja državo članico, ki v zadevnem polletnem obdobju predseduje Svetu.

Člen 3

Dnevni red in priprava

1.   Za namene priprav iz člena 2(2) vsaj štiri mesece pred vsakim rednim zasedanjem Evropskega sveta iz člena 1(1) njegov predsednik v tesnem sodelovanju s članom Evropskega sveta, ki predstavlja državo članico, ki v zadevnem polletnem obdobju predseduje Svetu, in predsednikom Komisije, Svetu za splošne zadeve predloži obrazložen osnutek dnevnega reda.

Prispevki drugih sestav Sveta k zasedanju Evropskega sveta se pošljejo Svetu za splošne zadeve vsaj dva tedna pred zasedanjem Evropskega sveta.

Predsednik Evropskega sveta v tesnem sodelovanju iz prvega pododstavka pripravi osnutek usmeritev za sklepe Evropskega sveta in po potrebi osnutek sklepov in osnutek odločitev Evropskega sveta, o katerih razpravlja Svet za splošne zadeve.

Svet za splošne zadeve se še enkrat sestane v zadnjih petih dneh pred zasedanjem Evropskega sveta. Na podlagi te razprave predsednik Evropskega sveta določi začasni dnevni red.

2.   Razen zaradi nujnih in nepredvidljivih razlogov, povezanih na primer s trenutnimi mednarodnimi dogodki, Svet v nobeni drugi sestavi niti nobeno pripravljalno telo Sveta v času med sejo Sveta za splošne zadeve, na podlagi katere se določi začasni dnevni red zasedanja Evropskega sveta, in zasedanjem Evropskega sveta, ne sme razpravljati o zadevi, ki je predložena Evropskemu svetu.

3.   Evropski svet sprejme dnevni red ob začetku zasedanja.

Praviloma se zadeve z dnevnega reda preučijo predčasno v skladu z določbami tega člena.

Člen 4

Sestava Evropskega sveta, delegacije in potek zasedanj

1.   Vsako redno zasedanje Evropskega sveta traja največ dva dni, razen če Evropski svet ali Svet za splošne zadeve na pobudo predsednika Evropskega sveta ne odloči drugače.

Član Evropskega sveta, ki predstavlja državo članico, ki predseduje Svetu, v sodelovanju s svojim predsednikom Evropskemu svetu poroča o delu Sveta.

2.   Predsednik Evropskega parlamenta je lahko povabljen k besedi pred Evropskim svetom (5). Ta izmenjava mnenj se opravi na začetku zasedanja Evropskega sveta, razen če Evropski svet soglasno ne odloči drugače.

Srečanja s predstavniki tretjih držav ali organizacij ali z drugimi osebnostmi lahko ob robu zasedanja Evropskega sveta potekajo le v izrednih primerih s predhodno privolitvijo Evropskega sveta, ki odloča soglasno na pobudo predsednika Evropskega sveta.

3.   Zasedanja Evropskega sveta niso javna.

4.   Evropski svet sestavljajo voditelji držav ali vlad držav članic skupaj z njegovim predsednikom in predsednikom Komisije. Pri njegovem delu sodeluje visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (6).

Glede na dnevni red lahko člani Evropskega sveta sklenejo, da vsakemu od njih pri delu pomaga minister, predsedniku Komisije pa član Komisije (7).

Za vstop v stavbo, kjer se odvija zasedanje Evropskega sveta, je za države članice in Komisijo skupno število članov delegacije omejeno na 20, za visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko pa na pet. Pri tem ni všteto tehnično osebje, ki opravlja posebne varnostne naloge ali skrbi za logistično podporo. Imena in nazivi članov delegacij se vnaprej sporočijo generalnemu sekretariatu Sveta.

Predsednik skrbi za uporabo tega poslovnika in zagotavlja, da delo poteka nemoteno.

Člen 5

Zastopanje pred Evropskim parlamentom

Evropski svet pred Evropskim parlamentom zastopa predsednik Evropskega sveta.

Predsednik Evropskega sveta po vsakem zasedanju Evropskega sveta Evropskemu parlamentu predloži poročilo (8).

Član Evropskega sveta, ki predstavlja državo članico, ki predseduje Svetu, Evropskemu parlamentu predstavi prednostne naloge predsedstva in rezultate, dosežene v zadevnem polletju.

Člen 6

Sprejemanje stališč in odločitev ter sklepčnost

1.   Evropski svet odloča soglasno, razen če Pogodbi ne določata drugače (9).

2.   Kadar Evropski svet v skladu s pogodbama odloča in glasuje, da pobudo za glasovanje predsednik.

Predsednik mora poskrbeti za glasovanje tudi na pobudo člana Evropskega sveta, če tako zahteva večina članov Evropskega sveta.

3.   Da bi Evropski svet lahko glasoval, morata biti navzoči dveh tretjini članov Evropskega sveta. Pri glasovanju predsednik preveri, ali je Svet sklepčen. Predsednik Evropskega sveta in predsednik Komisije ne štejeta za izračun sklepčnosti.

4.   Pri glasovanju se lahko na vsakega člana Evropskega sveta prenese glasovalna pravica največ enega drugega člana (10).

Kadar Evropski svet odloča z glasovanjem, njegov predsednik in predsednik Komisije ne glasujeta (11).

5.   Postopkovni sklepi, ki jih sprejme Evropski svet v skladu s tem poslovnikom, se sprejmejo z navadno večino (12).

Člen 7

Pisni postopek

Odločitve Evropskega sveta o nujnih zadevah se lahko sprejmejo s pisnim glasovanjem, kadar predsednik Evropskega sveta predlaga uporabo tega postopka. Pisno glasovanje se lahko izvede, kadar vsi člani Evropskega sveta, ki imajo glasovalno pravico, soglašajo z uporabo tega postopka.

Generalni sekretariat Sveta redno pripravlja seznam aktov, ki so bili sprejeti po pisnem postopku.

Člen 8

Zapisnik

Naredi se zapisnik vsakega zasedanja, katerega osnutek v 15 dneh pripravi generalni sekretariat Sveta. Ta osnutek se predloži Evropskemu svetu v odobritev, nato pa ga podpiše generalni sekretar Sveta.

Zapisnik zajema:

| — | navedbo dokumentov, predloženih Evropskemu svetu, |
| --- | --- |

—

navedbo dokumentov, predloženih Evropskemu svetu,

| — | navedbo odobrenih sklepov; |
| --- | --- |

—

navedbo odobrenih sklepov;

| — | sprejete odločitve; |
| --- | --- |

—

sprejete odločitve;

| — | izjave Evropskega sveta in izjave, katerih vključitev je zahteval eden izmed članov Evropskega sveta. |
| --- | --- |

—

izjave Evropskega sveta in izjave, katerih vključitev je zahteval eden izmed članov Evropskega sveta.

Člen 9

Posvetovanja in odločanje na podlagi dokumentov in osnutkov, sestavljenih v jezikih, ki jih določajo veljavna pravila o jezikih

1.   Evropski svet razpravlja in sprejema odločitve samo na podlagi dokumentov in osnutkov, sestavljenih v jezikih, ki jih določajo veljavna pravila glede jezikov, razen če Evropski svet iz nujnih razlogov soglasno ne odloči drugače.

2.   Vsak član Evropskega sveta lahko ugovarja razpravi, če besedila katerih koli predlaganih sprememb niso sestavljena v jezikih iz odstavka 1, ki jih član izpostavi.

Člen 10

Objava izidov glasovanja, spremnih razlag glasovanja in zapisnikov ter dostop do dokumentov

1.   Kadar Evropski svet v skladu s pogodbama sprejme odločitev, lahko v skladu s postopkom glasovanja, ki se uporablja za sprejetje te odločitve, sklene, da se izidi glasovanja ter izjave iz zapisnika in točke tega zapisnika, ki se nanašajo na sprejemanje tega sklepa,.

Kadar se izid glasovanja objavi, se na zahtevo zadevnega člana Evropskega sveta objavijo tudi obrazložitve glasovanja, z upoštevanjem tega poslovnika, pravne varnosti in interesov Evropskega sveta.

2.   Določbe o dostopu javnosti do dokumentov Sveta iz Priloge II Poslovnika Sveta se smiselno uporabljajo tudi za dokumente Evropskega sveta.

Člen 11

Varovanje poslovne skrivnosti in predložitev dokumentov v sodnih postopkih

Brez poseganja v določbe o dostopu javnosti do dokumentov velja za razprave Evropskega sveta obveznost varovanja poslovne skrivnosti, razen če Evropski svet ne odloči drugače.

Evropski svet lahko dovoli, da se v sodnih postopkih predloži kopija ali izvleček dokumentov Evropskega sveta, ki še niso bili dani v javnost v skladu s členom 10.

Člen 12

Sklepi Evropskega sveta

1.   Odločitve, ki jih sprejme Evropski svet, podpišeta njegov predsednik in generalni sekretar Sveta. Kadar v njih ni določeno, na koga so naslovljene, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije. Kadar je naslovnik znan, ga generalni sekretar Sveta o teh odločitvah obvesti.

2.   Določbe o obliki aktov iz Priloge VI Poslovnika Sveta se smiselno uporabljajo tudi za odločitve Evropskega sveta.

Člen 13

Sekretariat, proračun in varnost

1.   Evropskemu svetu in njegovemu predsedniku pomaga generalni sekretariat Sveta pod vodstvom njegovega generalnega sekretarja.

2.   Generalni sekretar Sveta pomaga pri zasedanjih Evropskega sveta. Sprejme vse potrebne ukrepe za organizacijo dela.

3.   Generalni sekretar Sveta je v celoti odgovoren za upravljanje proračunskih sredstev iz oddelka II – Evropski svet in Svet – proračuna in sprejme vse ukrepe, potrebne za zagotovitev pravilnega upravljanja teh sredstev. Zadevna proračunska sredstva generalni sekretar izvršuje v skladu z določbami Finančne uredbe, ki se uporablja za proračun Unije.

4.   Varnostni predpisi Sveta se uporabljajo smiselno tudi za Evropski svet.

Člen 14

Pošta, naslovljena na Evropski svet

Pošta, naslovljena na Evropski svet, se pošilja predsedniku na naslov:

| Evropski svet |
| --- |
| Rue de la Loi 175 |
| B-1048 Bruselj |

Evropski svet

Rue de la Loi 175

B-1048 Bruselj

---

(1)  Ta odstavek povzema prvi stavek člena 15(3) Pogodbe o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: PEU).

(2)  Ta odstavek povzema zadnji stavek člena 15(3) PEU.

(3)  Ta odstavek povzema točko (b) člena 15(6) PEU.

(4)  Ta odstavek povzema drugi stavek drugega pododstavka člena 16(6) PEU.

(5)  Ta pododstavek povzema člen 235(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU).

(6)  Ta pododstavek povzema člen 15(2) PEU.

(7)  Ta pododstavek povzema drugi stavek člena 15(3) PEU.

(8)  Ta pododstavek povzema točko (d) člena 15(6) PEU.

(9)  Ta odstavek povzema člen 15(4) PEU.

(10)  Ta pododstavek povzema prvi pododstavek člena 235(1) PDEU.

(11)  Ta pododstavek povzema drugi stavek drugega pododstavka člena 235(1) PDEU.

(12)  Ta odstavek povzema pravilo iz člena 235(3) PDEU.

---