# Úradný vestník L 288/2009

| | ISSN 1725-5147
  doi:10.3000/17255147.L_2009.288.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 288 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 524. novembra 2009 |

ISSN 1725-5147

doi:10.3000/17255147.L_2009.288.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 288

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 524. novembra 2009

---

| Obsah | | I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Rady (ES) č. 1038/2009 z 19. októbra 2009, ktorým sa ustanovuje výnimka z nariadenia (ES) č. 1234/2007 (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov), pokiaľ ide o intervenčné obdobia pre maslo a sušené odtučnené mlieko v rokoch 2009 a 2010 | 1 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 1039/2009 z 3. novembra 2009, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 3 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 1040/2009 z 3. novembra 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 428/2008 určujúce intervenčné centrá pre obilniny | 5 |
| | | SMERNICE |
| | * | Smernica Komisie 2009/135/ES z 3. novembra 2009, ktorou sa povoľujú dočasné výnimky z určitých kritérií vhodnosti pre darcov celej krvi a zložiek z krvi stanovených v prílohe III k smernici 2004/33/ES vzhľadom na riziko nedostatku spôsobeného pandemickou chrípkou A(H1N1) (
  1
  ) | 7 |
| | | ROZHODNUTIA PRIJATÉ SPOLOČNE EURÓPSKYM PARLAMENTOM A RADOU |
| | * | Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1041/2009/ES z 21. októbra 2009, ktorým sa ustanovuje program spolupráce v audiovizuálnej oblasti s odborníkmi z tretích krajín (MEDIA Mundus) | 10 |

Obsah

I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Rady (ES) č. 1038/2009 z 19. októbra 2009, ktorým sa ustanovuje výnimka z nariadenia (ES) č. 1234/2007 (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov), pokiaľ ide o intervenčné obdobia pre maslo a sušené odtučnené mlieko v rokoch 2009 a 2010

1

Nariadenie Komisie (ES) č. 1039/2009 z 3. novembra 2009, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

3

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 1040/2009 z 3. novembra 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 428/2008 určujúce intervenčné centrá pre obilniny

5

SMERNICE

*

Smernica Komisie 2009/135/ES z 3. novembra 2009, ktorou sa povoľujú dočasné výnimky z určitých kritérií vhodnosti pre darcov celej krvi a zložiek z krvi stanovených v prílohe III k smernici 2004/33/ES vzhľadom na riziko nedostatku spôsobeného pandemickou chrípkou A(H1N1) (
  1
  )

1

7

ROZHODNUTIA PRIJATÉ SPOLOČNE EURÓPSKYM PARLAMENTOM A RADOU

*

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1041/2009/ES z 21. októbra 2009, ktorým sa ustanovuje program spolupráce v audiovizuálnej oblasti s odborníkmi z tretích krajín (MEDIA Mundus)

10

| | | II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | Rada |
| | | 2009/804/ES |
| | * | Rozhodnutie Rady z 9. októbra 2009, ktorým sa zrušujú dohody medzi Európskym spoločenstvom uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou | 18 |
| | | 2009/805/ES |
| | * | Rozhodnutie Rady z 19. októbra 2009 o uzavretí Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou, ktorou sa mení a dopĺňa príloha 11 k Dohode medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o obchode s poľnohospodárskymi výrobkami | 22 |
| | | 2009/806/ES |
| | * | Rozhodnutie Rady z 19. októbra 2009 o podpísaní štatútu Medzinárodnej agentúry pre energiu z obnoviteľných zdrojov (IRENA) Európskym spoločenstvom | 23 |
| | | 2009/807/ES |
| | * | Rozhodnutie Rady z 21. októbra 2009, ktorým sa vymenúva jeden španielsky náhradník Výboru regiónov | 24 |
| | | 2009/808/ES |
| | * | Rozhodnutie Rady z 21. októbra 2009, ktorým sa vymenúvajú dvaja grécki členovia Výboru regiónov | 25 |
| | | Komisia |
| | | 2009/809/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 8. júla 2009 o schéme groepsrentebox, ktorú Holandsko zamýšľa zaviesť [C 4/07 (ex N 465/06)]
  [oznámené pod číslom K(2009) 4511]

   (
  1
  ) | 26 |

II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Rada

2009/804/ES

*

Rozhodnutie Rady z 9. októbra 2009, ktorým sa zrušujú dohody medzi Európskym spoločenstvom uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou

18

2009/805/ES

*

Rozhodnutie Rady z 19. októbra 2009 o uzavretí Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou, ktorou sa mení a dopĺňa príloha 11 k Dohode medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o obchode s poľnohospodárskymi výrobkami

22

2009/806/ES

*

Rozhodnutie Rady z 19. októbra 2009 o podpísaní štatútu Medzinárodnej agentúry pre energiu z obnoviteľných zdrojov (IRENA) Európskym spoločenstvom

23

2009/807/ES

*

Rozhodnutie Rady z 21. októbra 2009, ktorým sa vymenúva jeden španielsky náhradník Výboru regiónov

24

2009/808/ES

*

Rozhodnutie Rady z 21. októbra 2009, ktorým sa vymenúvajú dvaja grécki členovia Výboru regiónov

25

Komisia

2009/809/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 8. júla 2009 o schéme groepsrentebox, ktorú Holandsko zamýšľa zaviesť [C 4/07 (ex N 465/06)]
  [oznámené pod číslom K(2009) 4511]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2009) 4511]

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

NARIADENIA

| 4.11.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 288/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 288/1

---

NARIADENIE RADY (ES) č. 1038/2009

z 19. októbra 2009,

ktorým sa ustanovuje výnimka z nariadenia (ES) č. 1234/2007 (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov), pokiaľ ide o intervenčné obdobia pre maslo a sušené odtučnené mlieko v rokoch 2009 a 2010

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 37,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),

keďže:

| (1) | Ceny mliečnych výrobkov na svetových trhoch sa prepadli najmä z dôvodu zvýšenej celosvetovej ponuky a zníženia dopytu v súvislosti s finančnou a hospodárskou krízou. Trhové ceny mliečnych výrobkov v Spoločenstve výrazne klesli. Výsledkom kombinácie trhových opatrení, ktoré sa prijali od začiatku tohto roka, sa ceny v Spoločenstve stabilizovali približne na úrovni cenovej podpory. Je nevyhnutné, aby sa tieto opatrenia na podporu trhu, hlavne verejná intervencia, uplatňovali tak dlho, ako bude potrebné, aby sa zabránilo ďalšiemu znižovaniu cien a narušeniu trhu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(1)

Ceny mliečnych výrobkov na svetových trhoch sa prepadli najmä z dôvodu zvýšenej celosvetovej ponuky a zníženia dopytu v súvislosti s finančnou a hospodárskou krízou. Trhové ceny mliečnych výrobkov v Spoločenstve výrazne klesli. Výsledkom kombinácie trhových opatrení, ktoré sa prijali od začiatku tohto roka, sa ceny v Spoločenstve stabilizovali približne na úrovni cenovej podpory. Je nevyhnutné, aby sa tieto opatrenia na podporu trhu, hlavne verejná intervencia, uplatňovali tak dlho, ako bude potrebné, aby sa zabránilo ďalšiemu znižovaniu cien a narušeniu trhu Spoločenstva.

| (2) | Článkom 11 písm. e) nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (2) sa ustanovuje, že pre maslo a sušené odtučnené mlieko je verejná intervencia k dispozícii od 1. marca do 31. augusta. |
| --- | --- |

(2)

Článkom 11 písm. e) nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (2) sa ustanovuje, že pre maslo a sušené odtučnené mlieko je verejná intervencia k dispozícii od 1. marca do 31. augusta.

| (3) | Vzhľadom na predvídateľnú situáciu na trhu by mala verejná intervencia na maslo a sušené odtučnené mlieko pokračovať po 31. auguste 2009 a v prípade potreby do 28. februára 2010. |
| --- | --- |

(3)

Vzhľadom na predvídateľnú situáciu na trhu by mala verejná intervencia na maslo a sušené odtučnené mlieko pokračovať po 31. auguste 2009 a v prípade potreby do 28. februára 2010.

| (4) | Ak navyše bude existovať predpoklad, že trhové ceny výrazne klesnú a narušia tak trh alebo vznikne riziko takého narušenia, mala by byť Komisia oprávnená pokračovať vo verejnej intervencii pre maslo a sušené odtučnené maslo po 31. auguste 2010 a v prípade potreby do 28. februára 2011, |
| --- | --- |

(4)

Ak navyše bude existovať predpoklad, že trhové ceny výrazne klesnú a narušia tak trh alebo vznikne riziko takého narušenia, mala by byť Komisia oprávnená pokračovať vo verejnej intervencii pre maslo a sušené odtučnené maslo po 31. auguste 2010 a v prípade potreby do 28. februára 2011,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Odchylne od článku 11 písm. e) nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa obdobie roku 2009, počas ktorého je k dispozícii intervencia pre maslo a sušené odtučnené mlieko, skončí 28. februára 2010.

Článok 2

Odchylne od článku 11 písm. e) nariadenia (ES) č. 1234/2007 Komisia môže v súlade s postupom uvedeným v článku 195 ods. 2 uvedeného nariadenia rozhodnúť o pokračovaní verejnej intervencie pre maslo a sušené odtučnené mlieko prostredníctvom verejnej súťaže po 31. auguste 2010 v prípade potreby až do 28. februára 2011, ak existuje predpoklad, že ceny v sektore mlieka a mliečnych výrobkov na trhu Spoločenstva výrazne klesnú a narušia tak trh alebo vznikne riziko takého narušenia.

Článok 3

Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 195 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1234/2007 prijme opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia.

Článok 4

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. septembra 2009.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Luxemburgu 19. októbra 2009

Za Radu

predseda

E. ERLANDSSON

---

(1)  Stanovisko zo 17. septembra 2009 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

1

(2)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

2

---

| 4.11.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 288/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 288/3

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1039/2009

z 3. novembra 2009,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007 z 21. decembra 2007, ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v sektore ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 138 ods. 1,

keďže:

V súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní sa nariadením (ES) č. 1580/2007 ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanoví paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XV k uvedenému nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 138 nariadenia (ES) č. 1580/2007 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 4. novembra 2009.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 3. novembra 2009

Za Komisiu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 45,5 |
| MK | 28,8 |
| TR | 50,7 |
| ZZ | 41,7 |
| 0707 00 05 | EG | 123,8 |
| JO | 161,3 |
| TR | 122,5 |
| ZZ | 135,9 |
| 0709 90 70 | MA | 70,2 |
| TR | 85,3 |
| ZZ | 77,8 |
| 0805 20 10 | MA | 91,3 |
| ZZ | 91,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | AR | 49,8 |
| HR | 65,7 |
| TR | 82,7 |
| UY | 49,8 |
| ZZ | 62,0 |
| 0805 50 10 | AR | 74,0 |
| TR | 76,4 |
| ZA | 84,7 |
| ZZ | 78,4 |
| 0806 10 10 | BR | 238,2 |
| EG | 85,0 |
| TR | 121,9 |
| US | 245,6 |
| ZZ | 172,7 |
| 0808 10 80 | AU | 227,7 |
| CA | 73,8 |
| MK | 20,3 |
| NZ | 101,2 |
| TR | 91,6 |
| US | 116,0 |
| ZA | 82,8 |
| ZZ | 101,9 |
| 0808 20 50 | CN | 39,9 |
| ZZ | 39,9 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

MA

45,5

MK

28,8

TR

50,7

ZZ

41,7

0707 00 05

EG

123,8

JO

161,3

TR

122,5

ZZ

135,9

0709 90 70

MA

70,2

TR

85,3

ZZ

77,8

0805 20 10

MA

91,3

ZZ

91,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

AR

49,8

HR

65,7

TR

82,7

UY

49,8

ZZ

62,0

0805 50 10

AR

74,0

TR

76,4

ZA

84,7

ZZ

78,4

0806 10 10

BR

238,2

EG

85,0

TR

121,9

US

245,6

ZZ

172,7

0808 10 80

AU

227,7

CA

73,8

MK

20,3

NZ

101,2

TR

91,6

US

116,0

ZA

82,8

ZZ

101,9

0808 20 50

CN

39,9

ZZ

39,9

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

| 4.11.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 288/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 288/5

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1040/2009

z 3. novembra 2009,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 428/2008 určujúce intervenčné centrá pre obilniny

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1), a najmä na jeho článok 41 v spojení s jeho článkom 4,

keďže:

| (1) | Belgicko predložilo žiadosti o zmenu niektorých intervenčných centier, ktoré sú uvedené v prílohe I k nariadeniu Komisie (ES) č. 428/2008 (2) na účely ich lepšieho umiestnenia alebo lepšieho splnenia požadovaných kritérií. Tejto požiadavke by sa malo vyhovieť. |
| --- | --- |

(1)

Belgicko predložilo žiadosti o zmenu niektorých intervenčných centier, ktoré sú uvedené v prílohe I k nariadeniu Komisie (ES) č. 428/2008 (2) na účely ich lepšieho umiestnenia alebo lepšieho splnenia požadovaných kritérií. Tejto požiadavke by sa malo vyhovieť.

| (2) | Nariadenie (ES) č. 428/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(2)

Nariadenie (ES) č. 428/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (3) | Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov, |
| --- | --- |

(3)

Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 428/2008 sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 3. novembra 2009

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 129, 17.5.2008, s. 8.

2

---

PRÍLOHA

Tabuľka s názvom „BELGICKO“ v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 428/2008 sa nahrádza takto:

| 1. | Znamienkom „+“ sa vyjadruje, že uvedené miesto sa považuje za intervenčné centrum pre daný druh obilniny. |
| --- | --- |

1.

Znamienkom „+“ sa vyjadruje, že uvedené miesto sa považuje za intervenčné centrum pre daný druh obilniny.

| 2. | Znamienkom „–“ sa vyjadruje, že uvedené miesto sa nepovažuje za intervenčné centrum pre daný druh obilniny. |
| --- | --- |

2.

Znamienkom „–“ sa vyjadruje, že uvedené miesto sa nepovažuje za intervenčné centrum pre daný druh obilniny.

| „Intervenčné strediská | Pšenica obyčajná | Jačmeň | Kukurica | Cirok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BELGICKO |
| Antwerpen | + | + | – | – |
| Brugge | + | + | – | – |
| Farciennes | + | + | – | – |
| Floreffe | + | + | – | – |
| Gent | + | + | – | – |
| Liège | + | + | – | – |
| Andenne | + | + | – | – |
| Tournai | + | + | – | –“ |

„Intervenčné strediská

Pšenica obyčajná

Jačmeň

Kukurica

Cirok

BELGICKO

Antwerpen

+

+

–

–

Brugge

+

+

–

–

Farciennes

+

+

–

–

Floreffe

+

+

–

–

Gent

+

+

–

–

Liège

+

+

–

–

Andenne

+

+

–

–

Tournai

+

+

–

–“

---

SMERNICE

| 4.11.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 288/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 288/7

---

SMERNICA KOMISIE 2009/135/ES

z 3. novembra 2009,

ktorou sa povoľujú dočasné výnimky z určitých kritérií vhodnosti pre darcov celej krvi a zložiek z krvi stanovených v prílohe III k smernici 2004/33/ES vzhľadom na riziko nedostatku spôsobeného pandemickou chrípkou A(H1N1)

(Text s významom pre EHP)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/98/ES z 27. januára 2003, ktorou sa stanovujú normy kvality a bezpečnosti pre odber, skúšanie, spracovanie, uskladňovanie a distribúciu ľudskej krvi a zložiek krvi a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2001/83/ES (1), a najmä na jej článok 29 druhý odsek písm. d),

keďže:

| (1) | Prebiehajúca pandémia chrípky A(H1N1) definovanej v rozhodnutí Komisie 2000/96/ES (2) zmenenom a doplnenom rozhodnutím Komisie 2009/539/ES (3), ktorú uznala Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) v súlade s Medzinárodnými zdravotnými predpismi (2005), môže v krátkodobom horizonte dočasne ohroziť zásobovanie krvou a zložkami z krvi v členských štátoch nepriaznivým vplyvom tak na darcov, ako aj personál vnútroštátnych hematologických služieb. Na zabezpečenie plynulého zásobovania krvou a zložkami z krvi preto možno budú potrebné pohotovostné plány. V uvedených plánoch by sa mali skombinovať operačné, komunikačné a regulačné nástroje. |
| --- | --- |

(1)

Prebiehajúca pandémia chrípky A(H1N1) definovanej v rozhodnutí Komisie 2000/96/ES (2) zmenenom a doplnenom rozhodnutím Komisie 2009/539/ES (3), ktorú uznala Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) v súlade s Medzinárodnými zdravotnými predpismi (2005), môže v krátkodobom horizonte dočasne ohroziť zásobovanie krvou a zložkami z krvi v členských štátoch nepriaznivým vplyvom tak na darcov, ako aj personál vnútroštátnych hematologických služieb. Na zabezpečenie plynulého zásobovania krvou a zložkami z krvi preto možno budú potrebné pohotovostné plány. V uvedených plánoch by sa mali skombinovať operačné, komunikačné a regulačné nástroje.

| (2) | Regulačné nástroje, ktoré sú k dispozícii, spočívajú vo výnimočnom a dočasnom zmiernení niektorých kritérií vhodnosti darcov stanovených v prílohe III k smernici Komisie 2004/33/ES z 22. marca 2004, ktorou sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/98/ES týkajúca sa niektorých technických požiadaviek na krv a zložky z krvi (4), aby sa zlepšilo zásobovanie krvou. |
| --- | --- |

(2)

Regulačné nástroje, ktoré sú k dispozícii, spočívajú vo výnimočnom a dočasnom zmiernení niektorých kritérií vhodnosti darcov stanovených v prílohe III k smernici Komisie 2004/33/ES z 22. marca 2004, ktorou sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/98/ES týkajúca sa niektorých technických požiadaviek na krv a zložky z krvi (4), aby sa zlepšilo zásobovanie krvou.

| (3) | Uvoľnenie uvedených kritérií by malo byť posledným opatrením, po ktorom sa siahne, ak sa organizačnými opatreniami na optimalizáciu reťazca zásobovania krvou, komunikačnými kampaňami zameranými na darcov a optimalizáciou klinického používania krvi nepodarí vyvážiť nedostatok krvi alebo predísť takémuto nedostatku. |
| --- | --- |

(3)

Uvoľnenie uvedených kritérií by malo byť posledným opatrením, po ktorom sa siahne, ak sa organizačnými opatreniami na optimalizáciu reťazca zásobovania krvou, komunikačnými kampaňami zameranými na darcov a optimalizáciou klinického používania krvi nepodarí vyvážiť nedostatok krvi alebo predísť takémuto nedostatku.

| (4) | Dňa 11. októbra 2007 uverejnila WHO odporúčanie týkajúce sa zachovania bezpečného a primeraného zásobovania krvou v prípade pandemickej chrípky (5), pričom sa stanovilo, že každé uvoľnenie kritérií vhodnosti by sa malo obmedziť na fázu 6 pandemického obdobia v súlade s globálnym plánom pripravenosti na chrípku vypracovaným WHO (6). |
| --- | --- |

(4)

Dňa 11. októbra 2007 uverejnila WHO odporúčanie týkajúce sa zachovania bezpečného a primeraného zásobovania krvou v prípade pandemickej chrípky (5), pričom sa stanovilo, že každé uvoľnenie kritérií vhodnosti by sa malo obmedziť na fázu 6 pandemického obdobia v súlade s globálnym plánom pripravenosti na chrípku vypracovaným WHO (6).

| (5) | Prahové hodnoty hemoglobínu darcov, ktoré sú stanovené v bode 1.2. prílohy III k smernici 2004/33/ES, nezodpovedajú vždy skutočným rezervám železa u darcov, a preto nie sú vždy základnými referenčnými hodnotami na diagnózu anémie. Predstavujú preventívne prahové hodnoty, keďže tieto referenčné hodnoty sú v niektorých členských štátoch vzhľadom na špecifiká príslušného obyvateľstva alebo regionálne danosti nižšie ako v iných štátoch. Výsledkom je, že darcovia, ktorí by mohli bezpečne darovať krv, sú vyradení pre miery hemoglobínu, ktoré sú nižšie ako podľa regulačnej normy. Preto by sa vzhľadom na prebiehajúcu pandemickú chrípku A(H1N1) tieto hladiny mohli znížiť o najviac 5g/l pre ženy aj mužov bez toho, aby sa ohrozilo zdravie darcov. Vhodnosť každého darcu posúdi v každom prípade v súlade s článkom 19 smernice 2002/98/ES kvalifikovaný zdravotnícky personál, ktorý môže po zvážení skutočného rizika danej situácie príslušného darcu vyradiť. |
| --- | --- |

(5)

Prahové hodnoty hemoglobínu darcov, ktoré sú stanovené v bode 1.2. prílohy III k smernici 2004/33/ES, nezodpovedajú vždy skutočným rezervám železa u darcov, a preto nie sú vždy základnými referenčnými hodnotami na diagnózu anémie. Predstavujú preventívne prahové hodnoty, keďže tieto referenčné hodnoty sú v niektorých členských štátoch vzhľadom na špecifiká príslušného obyvateľstva alebo regionálne danosti nižšie ako v iných štátoch. Výsledkom je, že darcovia, ktorí by mohli bezpečne darovať krv, sú vyradení pre miery hemoglobínu, ktoré sú nižšie ako podľa regulačnej normy. Preto by sa vzhľadom na prebiehajúcu pandemickú chrípku A(H1N1) tieto hladiny mohli znížiť o najviac 5g/l pre ženy aj mužov bez toho, aby sa ohrozilo zdravie darcov. Vhodnosť každého darcu posúdi v každom prípade v súlade s článkom 19 smernice 2002/98/ES kvalifikovaný zdravotnícky personál, ktorý môže po zvážení skutočného rizika danej situácie príslušného darcu vyradiť.

| (6) | Európska komisia požiadala Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) o vykonanie hodnotenia rizika spojeného s dočasným skrátením obdobia vylúčenia darcov po uzdravení z choroby podobnej chrípke vzhľadom na pandemickú chrípku A(H1N1). V hodnotení predloženom 9. októbra 2009 sa dospelo k záveru, že zvýšené riziko týkajúce sa darcov aj príjemcov spojené so skrátením obdobia vylúčenia na 7 dní je veľmi nízke, a v každom prípade by ho malo vyvážiť riziko nedostatku krvi. |
| --- | --- |

(6)

Európska komisia požiadala Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) o vykonanie hodnotenia rizika spojeného s dočasným skrátením obdobia vylúčenia darcov po uzdravení z choroby podobnej chrípke vzhľadom na pandemickú chrípku A(H1N1). V hodnotení predloženom 9. októbra 2009 sa dospelo k záveru, že zvýšené riziko týkajúce sa darcov aj príjemcov spojené so skrátením obdobia vylúčenia na 7 dní je veľmi nízke, a v každom prípade by ho malo vyvážiť riziko nedostatku krvi.

| (7) | Vzhľadom na naliehavosť situácie by sa preto členským štátom mali výnimočne a dočasne povoliť výnimky z uvedených kritérií vhodnosti za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tejto smernici. |
| --- | --- |

(7)

Vzhľadom na naliehavosť situácie by sa preto členským štátom mali výnimočne a dočasne povoliť výnimky z uvedených kritérií vhodnosti za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tejto smernici.

| (8) | Vzhľadom na bezprostrednú povahu rizika nedostatku spôsobeného prebiehajúcou pandemickou chrípkou A(H1N1) by táto smernica mala ihneď nadobudnúť účinnosť, aby sa členským štátom umožnilo čo najskôr ju transponovať a zaviesť nevyhnutné opatrenia. |
| --- | --- |

(8)

Vzhľadom na bezprostrednú povahu rizika nedostatku spôsobeného prebiehajúcou pandemickou chrípkou A(H1N1) by táto smernica mala ihneď nadobudnúť účinnosť, aby sa členským štátom umožnilo čo najskôr ju transponovať a zaviesť nevyhnutné opatrenia.

| (9) | Účelom opatrení stanovených v tejto smernici je reagovať na dočasnú situáciu v súvislosti so špecifickým vírusom chrípky A(H1N1). Táto smernica by sa preto mala uplatňovať do 30. júna 2010. Dovtedy by malo uplynúť obdobie vrcholenia 2009/2010 pandemickej chrípky A(H1N1), riziko nedostatku by sa tým malo aspoň zmenšiť a budú k dispozícii podrobnejšie údaje o epidemiológii choroby a o očkovaní. |
| --- | --- |

(9)

Účelom opatrení stanovených v tejto smernici je reagovať na dočasnú situáciu v súvislosti so špecifickým vírusom chrípky A(H1N1). Táto smernica by sa preto mala uplatňovať do 30. júna 2010. Dovtedy by malo uplynúť obdobie vrcholenia 2009/2010 pandemickej chrípky A(H1N1), riziko nedostatku by sa tým malo aspoň zmenšiť a budú k dispozícii podrobnejšie údaje o epidemiológii choroby a o očkovaní.

| (10) | Opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom 28 smernice 2002/98/ES, |
| --- | --- |

(10)

Opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom 28 smernice 2002/98/ES,

PRIJALA TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Výnimky z určitých kritérií vhodnosti pre darcov

1.   Členské štáty čeliace vážnemu riziku nedostatku alebo skutočnému nedostatku zásobovania krvou a zložkami z krvi, ktorých priamou príčinou je pandemická chrípka A(H1N1), môžu dočasne:

| a) | odchylne od bodu 1.2. prílohy III k smernici 2004/33/ES znížiť najnižšie hladiny hemoglobínu v krvi darcov na nie menej ako 120 g/l pre ženy a 130 g/l pre mužov;
  a/alebo |
| --- | --- |

a)

odchylne od bodu 1.2. prílohy III k smernici 2004/33/ES znížiť najnižšie hladiny hemoglobínu v krvi darcov na nie menej ako 120 g/l pre ženy a 130 g/l pre mužov;

a/alebo

| b) | odchylne od bodu 2.2.1. prílohy III k smernici 2004/33/ES uplatňovať obdobie vylúčenia nie kratšie ako 7 dní po skončení príznakov choroby podobnej chrípke. |
| --- | --- |

b)

odchylne od bodu 2.2.1. prílohy III k smernici 2004/33/ES uplatňovať obdobie vylúčenia nie kratšie ako 7 dní po skončení príznakov choroby podobnej chrípke.

2.   Implementácia výnimiek uvedených v odseku 1 podlieha týmto podmienkam:

| a) | príslušný členský štát bezodkladne informuje Komisiu o opatreniach, ktoré zamýšľa prijať alebo ktoré prijal podľa odseku 1; |
| --- | --- |

a)

príslušný členský štát bezodkladne informuje Komisiu o opatreniach, ktoré zamýšľa prijať alebo ktoré prijal podľa odseku 1;

| b) | členský štát oznamuje Komisii odôvodnenia nevyhnutnosti uvedených opatrení, najmä pokiaľ ide o rozsah rizika nedostatku alebo skutočného nedostatku krvi a zložiek z krvi vrátane opisu kritérií a metodológie použitých na posúdenie tejto nevyhnutnosti; |
| --- | --- |

b)

členský štát oznamuje Komisii odôvodnenia nevyhnutnosti uvedených opatrení, najmä pokiaľ ide o rozsah rizika nedostatku alebo skutočného nedostatku krvi a zložiek z krvi vrátane opisu kritérií a metodológie použitých na posúdenie tejto nevyhnutnosti;

| c) | hneď ako sa podľa rovnakých kritérií a metodológie, ktoré sú uvedené v písmene b), zásobovanie krvou a zložkami z krvi vráti na dostatočnú úroveň, príslušný členský štát ukončí vykonávanie dočasných výnimiek uvedených v odseku 1 a informuje o tom Komisiu. |
| --- | --- |

c)

hneď ako sa podľa rovnakých kritérií a metodológie, ktoré sú uvedené v písmene b), zásobovanie krvou a zložkami z krvi vráti na dostatočnú úroveň, príslušný členský štát ukončí vykonávanie dočasných výnimiek uvedených v odseku 1 a informuje o tom Komisiu.

Článok 2

Transpozícia

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 31. decembra 2009. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení a tabuľku zhody medzi týmito ustanoveniami a touto smernicou.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 3

Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa do 30. júna 2010.

Článok 4

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom.

V Bruseli 3. novembra 2009

Za Komisiu

Androulla VASSILIOU

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 33, 8.2.2003, s. 30.

1

(2)  Ú. v ES L 28, 3.2.2000, s. 50.

2

(3)  Ú. v EÚ L 180, 11.7.2009, s. 22.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 91, 30.3.2004, s. 25.

4

(5)  Usmernenia týkajúce sa výberu darcov v pandemických situáciách (Sieť regulačných orgánov v oblasti krvných produktov) [Donor Selection Guidelines in Pandemic Situations (Blood Regulators Network)] http://www.who.int/bloodproducts/brn/DonorSelectionincaseofPandemicSituations.pdf

5

(6)  http://www.who.int/csr/resources/publications/influenza/WHO_CDS_CSR_GIP_2005_5/en/index.html

6

---

ROZHODNUTIA PRIJATÉ SPOLOČNE EURÓPSKYM PARLAMENTOM A RADOU

| 4.11.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 288/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 288/10

---

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 1041/2009/ES

z 21. októbra 2009,

ktorým sa ustanovuje program spolupráce v audiovizuálnej oblasti s odborníkmi z tretích krajín

(MEDIA Mundus)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 150 ods. 4 a článok 157 ods. 3,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (3),

keďže:

| (1) | Audiovizuálny sektor prispieva k dosiahnutiu cieľov lisabonskej agendy, najmä k podpore konkurencieschopnosti, zručností, rastu a pracovných miest v znalostnej ekonomike. Zohráva dôležitú úlohu v kontexte iniciatívy i2010 – politiky zastrešujúcej európsku informačnú spoločnosť a mediálnu oblasť – v rámci lisabonskej agendy. |
| --- | --- |

(1)

Audiovizuálny sektor prispieva k dosiahnutiu cieľov lisabonskej agendy, najmä k podpore konkurencieschopnosti, zručností, rastu a pracovných miest v znalostnej ekonomike. Zohráva dôležitú úlohu v kontexte iniciatívy i2010 – politiky zastrešujúcej európsku informačnú spoločnosť a mediálnu oblasť – v rámci lisabonskej agendy.

| (2) | Európsky parlament dôsledne zdôrazňuje, že audiovizuálny sektor významne prispieva k európskej tvorivej a znalostnej ekonomike a hrá ústrednú úlohu pri propagácii kultúrnej rozmanitosti a pluralizmu a je dôležitou platformou pre slobodu prejavu. |
| --- | --- |

(2)

Európsky parlament dôsledne zdôrazňuje, že audiovizuálny sektor významne prispieva k európskej tvorivej a znalostnej ekonomike a hrá ústrednú úlohu pri propagácii kultúrnej rozmanitosti a pluralizmu a je dôležitou platformou pre slobodu prejavu.

| (3) | Kultúrne a tvorivé sektory podstatne prispievajú k európskemu kultúrnemu hospodárstvu a v roku 2004 tvorivé odvetvia zamestnávali najmenej 5,8 milióna ľudí, čo sa rovná 3,1 % celkového zamestnaného obyvateľstva EU 25. |
| --- | --- |

(3)

Kultúrne a tvorivé sektory podstatne prispievajú k európskemu kultúrnemu hospodárstvu a v roku 2004 tvorivé odvetvia zamestnávali najmenej 5,8 milióna ľudí, čo sa rovná 3,1 % celkového zamestnaného obyvateľstva EU 25.

| (4) | Podpora Spoločenstva pre audiovizuálny sektor zohľadňuje článok 151 zmluvy, v ktorom sa uvádza, že Spoločenstvo a členské štáty podporujú kultúrnu spoluprácu s tretími krajinami a s príslušnými medzinárodnými organizáciami a že Spoločenstvo zohľadňuje kultúrne aspekty vo svojej činnosti, a to predovšetkým tak, aby sa rešpektovala a podporovala rozmanitosť jeho kultúr. |
| --- | --- |

(4)

Podpora Spoločenstva pre audiovizuálny sektor zohľadňuje článok 151 zmluvy, v ktorom sa uvádza, že Spoločenstvo a členské štáty podporujú kultúrnu spoluprácu s tretími krajinami a s príslušnými medzinárodnými organizáciami a že Spoločenstvo zohľadňuje kultúrne aspekty vo svojej činnosti, a to predovšetkým tak, aby sa rešpektovala a podporovala rozmanitosť jeho kultúr.

| (5) | Rada vo svojom uznesení zo 16. novembra 2007 o Európskom programe pre kultúru (4) vyjadrila názor, že kultúra je zásadným prvkom medzinárodných vzťahov, a zdôraznila potrebu posilniť jej úlohu vo vonkajších vzťahoch EÚ a jej rozvojovej politike. Európsky parlament vo svojom uznesení z 10. apríla 2008 o európskej stratégii pre kultúru v globalizovanom svete v súvislosti s Dohovorom Unesco o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov zdôraznil takisto význam začlenenia kultúrneho rozmeru do všetkých politík a programov vrátane vonkajších politík a rozvoja. |
| --- | --- |

(5)

Rada vo svojom uznesení zo 16. novembra 2007 o Európskom programe pre kultúru (4) vyjadrila názor, že kultúra je zásadným prvkom medzinárodných vzťahov, a zdôraznila potrebu posilniť jej úlohu vo vonkajších vzťahoch EÚ a jej rozvojovej politike. Európsky parlament vo svojom uznesení z 10. apríla 2008 o európskej stratégii pre kultúru v globalizovanom svete v súvislosti s Dohovorom Unesco o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov zdôraznil takisto význam začlenenia kultúrneho rozmeru do všetkých politík a programov vrátane vonkajších politík a rozvoja.

| (6) | Dňa 21. novembra 2008 Rada a zástupcovia vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, prijali závery o presadzovaní kultúrnej rozmanitosti a medzikultúrneho dialógu vo vonkajších vzťahoch Únie a jej členských štátov (5). |
| --- | --- |

(6)

Dňa 21. novembra 2008 Rada a zástupcovia vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, prijali závery o presadzovaní kultúrnej rozmanitosti a medzikultúrneho dialógu vo vonkajších vzťahoch Únie a jej členských štátov (5).

| (7) | V oznámení Komisie z 8. júna 2006 s názvom Európa vo svete sa kladie dôraz na neoddeliteľné prepojenie vnútorných a vonkajších politík EÚ a zdôrazňuje sa, že Európa má potenciál na zapojenie sa do nových príležitostí, ktoré sa objavili so vznikom nových trhov a globalizáciou, pretože má otvorenú spoločnosť, ktorá môže absorbovať ľudí, myšlienky a nové technológie. |
| --- | --- |

(7)

V oznámení Komisie z 8. júna 2006 s názvom Európa vo svete sa kladie dôraz na neoddeliteľné prepojenie vnútorných a vonkajších politík EÚ a zdôrazňuje sa, že Európa má potenciál na zapojenie sa do nových príležitostí, ktoré sa objavili so vznikom nových trhov a globalizáciou, pretože má otvorenú spoločnosť, ktorá môže absorbovať ľudí, myšlienky a nové technológie.

| (8) | Európska únia bola dôležitým aktérom v procese vedúcom k prijatiu Dohovoru Unesco o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov, ktorý nadobudol platnosť 18. marca 2007 po ratifikácii Európskym spoločenstvom a 13 členskými štátmi 18. decembra 2006. Cieľom dohovoru je posilniť medzinárodnú spoluprácu a solidaritu, tak aby podporovala kultúrne prejavy všetkých krajín. V súlade s článkom 12 písm. e) dohovoru strany dohovoru „podporujú uzatváranie dohôd o koprodukcii a spoločnej distribúcii“. |
| --- | --- |

(8)

Európska únia bola dôležitým aktérom v procese vedúcom k prijatiu Dohovoru Unesco o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov, ktorý nadobudol platnosť 18. marca 2007 po ratifikácii Európskym spoločenstvom a 13 členskými štátmi 18. decembra 2006. Cieľom dohovoru je posilniť medzinárodnú spoluprácu a solidaritu, tak aby podporovala kultúrne prejavy všetkých krajín. V súlade s článkom 12 písm. e) dohovoru strany dohovoru „podporujú uzatváranie dohôd o koprodukcii a spoločnej distribúcii“.

| (9) | Mnoho činností členských štátov je zameraných na spoluprácu medzi európskymi a tretími krajinami v oblasti audiovizuálneho priemyslu, ako sú napríklad medzinárodné koprodukčné fondy a koprodukčné zmluvy. Tieto činnosti bude dopĺňať podpora Spoločenstva. |
| --- | --- |

(9)

Mnoho činností členských štátov je zameraných na spoluprácu medzi európskymi a tretími krajinami v oblasti audiovizuálneho priemyslu, ako sú napríklad medzinárodné koprodukčné fondy a koprodukčné zmluvy. Tieto činnosti bude dopĺňať podpora Spoločenstva.

| (10) | Charta základných práv Európskej únie v článku 11 uznáva slobodu prejavu a pluralitu médií. |
| --- | --- |

(10)

Charta základných práv Európskej únie v článku 11 uznáva slobodu prejavu a pluralitu médií.

| (11) | V správe o hodnotení programu MEDIA Plus sa zdôraznil význam medzinárodných trhov pri prekonávaní problémov európskeho audiovizuálneho priemyslu. |
| --- | --- |

(11)

V správe o hodnotení programu MEDIA Plus sa zdôraznil význam medzinárodných trhov pri prekonávaní problémov európskeho audiovizuálneho priemyslu.

| (12) | Medzinárodná audiovizuálna scéna sa za posledné dve desaťročia výrazne zmenila a v súčasnosti čelí novým výzvam predovšetkým pod vplyvom technologických noviniek, ako je digitálna filmová projekcia, video na požiadanie (ďalej len „VOD“) alebo viackanálová digitálna televízia. To vyvolalo silný finančný rast a sľubné investície a v dôsledku toho silný a rastúci dopyt po bohatšom audiovizuálnom obsahu ponúkajúcom spoločnostiam mnoho príležitostí. V súvislosti s tým existuje intenzívny a rastúci záujem o vypracovanie projektov súvisiacich s rôznymi digitálnymi aplikáciami. Okrem toho existuje silné spojenie medzi medzinárodnou spoluprácou na projektoch a schopnosťou Únie propagovať vo svete svoj regulačný model pre audiovizuálne otázky a zbližovanie medzi audiovizuálnou a elektronickou komunikáciou. |
| --- | --- |

(12)

Medzinárodná audiovizuálna scéna sa za posledné dve desaťročia výrazne zmenila a v súčasnosti čelí novým výzvam predovšetkým pod vplyvom technologických noviniek, ako je digitálna filmová projekcia, video na požiadanie (ďalej len „VOD“) alebo viackanálová digitálna televízia. To vyvolalo silný finančný rast a sľubné investície a v dôsledku toho silný a rastúci dopyt po bohatšom audiovizuálnom obsahu ponúkajúcom spoločnostiam mnoho príležitostí. V súvislosti s tým existuje intenzívny a rastúci záujem o vypracovanie projektov súvisiacich s rôznymi digitálnymi aplikáciami. Okrem toho existuje silné spojenie medzi medzinárodnou spoluprácou na projektoch a schopnosťou Únie propagovať vo svete svoj regulačný model pre audiovizuálne otázky a zbližovanie medzi audiovizuálnou a elektronickou komunikáciou.

| (13) | Z dôvodu narastajúceho významu medzinárodného rozmeru audiovizuálnej politiky Európsky parlament schválil 13. decembra 2007 v rozpočte na rok 2008 prípravnú akciu MEDIA International, ktorá je zameraná na rozvíjanie vzťahov Únie s audiovizuálnymi trhmi tretích krajín a poskytuje príležitosť na štruktúrovanie a posilňovanie vzťahov a sietí medzi odborníkmi v audiovizuálnom sektore Európy a tretích krajín na vzájomný prospech európskeho odvetvia a zapojených tretích krajín. Následná výzva na predkladanie návrhov vyvolala veľký záujem odborníkov z Európskej únie a tretích krajín. Na podporu sa vybralo osemnásť projektov. Prvý rok prípravnej akcie MEDIA International teda potvrdil záujmy sektora a jeho potreby v medzinárodnej oblasti a nevyhnutnosť opatrení Spoločenstva. |
| --- | --- |

(13)

Z dôvodu narastajúceho významu medzinárodného rozmeru audiovizuálnej politiky Európsky parlament schválil 13. decembra 2007 v rozpočte na rok 2008 prípravnú akciu MEDIA International, ktorá je zameraná na rozvíjanie vzťahov Únie s audiovizuálnymi trhmi tretích krajín a poskytuje príležitosť na štruktúrovanie a posilňovanie vzťahov a sietí medzi odborníkmi v audiovizuálnom sektore Európy a tretích krajín na vzájomný prospech európskeho odvetvia a zapojených tretích krajín. Následná výzva na predkladanie návrhov vyvolala veľký záujem odborníkov z Európskej únie a tretích krajín. Na podporu sa vybralo osemnásť projektov. Prvý rok prípravnej akcie MEDIA International teda potvrdil záujmy sektora a jeho potreby v medzinárodnej oblasti a nevyhnutnosť opatrení Spoločenstva.

| (14) | Európsky parlament obnovil prípravnú akciu MEDIA International so zvýšeným rozpočtom na rok 2009. |
| --- | --- |

(14)

Európsky parlament obnovil prípravnú akciu MEDIA International so zvýšeným rozpočtom na rok 2009.

| (15) | Ministri z niekoľkých členských štátov, ktorí sú zodpovední za audiovizuálne záležitosti, privítali na neformálnom stretnutí v Cannes 19. mája 2008 iniciatívu Európskeho parlamentu v súvislosti s prípravnou akciou MEDIA International a vyjadrili podporu Komisii v tom, aby „sledovala vývoj tejto iniciatívy a preskúmala, či je vhodné a možné predložiť návrh programu na podporu spolupráce medzi odborníkmi európskeho audiovizuálneho priemyslu a odborníkmi v tretích krajinách na vzájomný prospech všetkých účastníkov“. |
| --- | --- |

(15)

Ministri z niekoľkých členských štátov, ktorí sú zodpovední za audiovizuálne záležitosti, privítali na neformálnom stretnutí v Cannes 19. mája 2008 iniciatívu Európskeho parlamentu v súvislosti s prípravnou akciou MEDIA International a vyjadrili podporu Komisii v tom, aby „sledovala vývoj tejto iniciatívy a preskúmala, či je vhodné a možné predložiť návrh programu na podporu spolupráce medzi odborníkmi európskeho audiovizuálneho priemyslu a odborníkmi v tretích krajinách na vzájomný prospech všetkých účastníkov“.

| (16) | Otvorená verejná konzultácia preukázala silnú podporu posilnenej spolupráce medzi odborníkmi v audiovizuálnom sektore Európy a tretích krajín, predovšetkým v oblastiach odbornej prípravy, uľahčovania koprodukcií, distribúcie a obehu audiovizuálnych diel [vrátane nových platforiem, ako je VOD, a internetovej protokolovej televízie (IPTV)] a filmovej gramotnosti. |
| --- | --- |

(16)

Otvorená verejná konzultácia preukázala silnú podporu posilnenej spolupráce medzi odborníkmi v audiovizuálnom sektore Európy a tretích krajín, predovšetkým v oblastiach odbornej prípravy, uľahčovania koprodukcií, distribúcie a obehu audiovizuálnych diel [vrátane nových platforiem, ako je VOD, a internetovej protokolovej televízie (IPTV)] a filmovej gramotnosti.

| (17) | Prístup k audiovizuálnym trhom v tretích krajinách by sa mal uľahčiť šírením poznatkov o trhu medzi odborníkmi pôsobiacimi na týchto trhoch a vytváraním sietí medzi nimi. Na tieto účely by sa mali projekty zamerané na odbornú prípravu podporovať v rámci nejakého programu. |
| --- | --- |

(17)

Prístup k audiovizuálnym trhom v tretích krajinách by sa mal uľahčiť šírením poznatkov o trhu medzi odborníkmi pôsobiacimi na týchto trhoch a vytváraním sietí medzi nimi. Na tieto účely by sa mali projekty zamerané na odbornú prípravu podporovať v rámci nejakého programu.

| (18) | Rozmanitosť audiovizuálnych diel v ponuke a spotrebiteľský výber určuje distribučný sektor. Európski distribútori sú malé spoločnosti a z dôvodu štruktúry a rozdrobenosti trhu nie sú – na rozdiel od svojich veľkých vertikálne integrovaných konkurentov – vybavení na to, aby boli schopní preniknúť na medzinárodné trhy. Okrem toho sa objavujú noví aktéri a distribučné platformy, ktoré podporujú alebo si vyžadujú viac audiovizuálneho obsahu. Preto je vhodné prijať opatrenia na zlepšenie distribúcie, obehu a premietania európskych diel v tretích krajinách a diel tretích krajín v Európe. |
| --- | --- |

(18)

Rozmanitosť audiovizuálnych diel v ponuke a spotrebiteľský výber určuje distribučný sektor. Európski distribútori sú malé spoločnosti a z dôvodu štruktúry a rozdrobenosti trhu nie sú – na rozdiel od svojich veľkých vertikálne integrovaných konkurentov – vybavení na to, aby boli schopní preniknúť na medzinárodné trhy. Okrem toho sa objavujú noví aktéri a distribučné platformy, ktoré podporujú alebo si vyžadujú viac audiovizuálneho obsahu. Preto je vhodné prijať opatrenia na zlepšenie distribúcie, obehu a premietania európskych diel v tretích krajinách a diel tretích krajín v Európe.

| (19) | Preto je potrebné ustanoviť program Spoločenstva pre audiovizuálny sektor, v rámci ktorého sa bude poskytovať finančná podpora projektom v oblasti výmeny informácií a odbornej prípravy, konkurencieschopnosti, distribúcie, obehu a premietania audiovizuálneho obsahu. |
| --- | --- |

(19)

Preto je potrebné ustanoviť program Spoločenstva pre audiovizuálny sektor, v rámci ktorého sa bude poskytovať finančná podpora projektom v oblasti výmeny informácií a odbornej prípravy, konkurencieschopnosti, distribúcie, obehu a premietania audiovizuálneho obsahu.

| (20) | V záujme maximálneho vzájomného prospechu a zjednodušenia administratívy by v rámci programu mali projekty spoločne navrhovať a realizovať odborníci z Európskej únie a tretích krajín a tieto projekty by mali podporovať vytváranie medzinárodných sietí. V záujme zjednodušenia administratívy by mal projekty koordinovať odborník so sídlom v krajine, ktorá je účastníkom programu. |
| --- | --- |

(20)

V záujme maximálneho vzájomného prospechu a zjednodušenia administratívy by v rámci programu mali projekty spoločne navrhovať a realizovať odborníci z Európskej únie a tretích krajín a tieto projekty by mali podporovať vytváranie medzinárodných sietí. V záujme zjednodušenia administratívy by mal projekty koordinovať odborník so sídlom v krajine, ktorá je účastníkom programu.

| (21) | Mali by sa vypracovať a realizovať vhodné opatrenia na zabránenie nezrovnalostiam a podvodom a na vymáhanie prostriedkov, ktoré sa stratili alebo previedli, alebo nesprávne použili. |
| --- | --- |

(21)

Mali by sa vypracovať a realizovať vhodné opatrenia na zabránenie nezrovnalostiam a podvodom a na vymáhanie prostriedkov, ktoré sa stratili alebo previedli, alebo nesprávne použili.

| (22) | Na celé trvanie programu je vhodné stanoviť finančné krytie predstavujúce základný odkaz pre rozpočtový orgán v zmysle bodu 37 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (6). |
| --- | --- |

(22)

Na celé trvanie programu je vhodné stanoviť finančné krytie predstavujúce základný odkaz pre rozpočtový orgán v zmysle bodu 37 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (6).

| (23) | Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto rozhodnutia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (7). |
| --- | --- |

(23)

Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto rozhodnutia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (7).

| (24) | Opatrenia na monitorovanie a hodnotenie programu by mali zahŕňať podrobné výročné správy, ako aj konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné, relevantné a časovo viazané ciele a ukazovatele. |
| --- | --- |

(24)

Opatrenia na monitorovanie a hodnotenie programu by mali zahŕňať podrobné výročné správy, ako aj konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné, relevantné a časovo viazané ciele a ukazovatele.

| (25) | Keďže ciele tohto rozhodnutia nemožno vzhľadom na nadnárodný a medzinárodný charakter predmetných otázok uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov európskeho rozmeru a účinkov navrhovanej akcie ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov, |
| --- | --- |

(25)

Keďže ciele tohto rozhodnutia nemožno vzhľadom na nadnárodný a medzinárodný charakter predmetných otázok uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov európskeho rozmeru a účinkov navrhovanej akcie ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,

ROZHODLI TAKTO:

KAPITOLA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Ustanovenie a ciele programu

1.   Týmto rozhodnutím sa na obdobie od 1. januára 2011 do 31. decembra 2013 ustanovuje program MEDIA Mundus (ďalej len „program“) na financovanie projektov medzinárodnej spolupráce v audiovizuálnom sektore.

2.   Ciele programu sú: zvýšiť konkurencieschopnosť európskeho audiovizuálneho priemyslu, umožniť Európe, aby zohrávala kultúrnu a politickú úlohu vo svete efektívnejšie, a zväčšiť spotrebiteľský výber a kultúrnu rozmanitosť. Program sa bude usilovať o to, aby sa zlepšil prístup na trhy tretích krajín a budovala dôvera a dlhodobé pracovné vzťahy.

Článok 2

Rozsah pôsobnosti programu

Program je určený pre európskych odborníkov a odborníkov z tretích krajín.

Článok 3

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| 1. | „Európsky odborník“ je odborník, ktorý:






  a) | je štátnym príslušníkom:






  i) | členského štátu EÚ; alebo |
| --- | --- | --- | --- |

1.

„Európsky odborník“ je odborník, ktorý:

a)

je štátnym príslušníkom:

i)

členského štátu EÚ; alebo

| ii) | štátu EZVO, ktorý je členom EHP v súlade s ustanoveniami časti VI Dohody o EHP; alebo |
| --- | --- |

ii)

štátu EZVO, ktorý je členom EHP v súlade s ustanoveniami časti VI Dohody o EHP; alebo

| iii) | krajiny uvedenej v článku 8 ods. 1 a 2 rozhodnutia č. 1718/2006/ES (8), ktorá sa neuviedla už v bode ii), ak táto krajina:






  — | vyhlási svoju ochotu zúčastniť sa na programe a |
| --- | --- | --- |

iii)

krajiny uvedenej v článku 8 ods. 1 a 2 rozhodnutia č. 1718/2006/ES (8), ktorá sa neuviedla už v bode ii), ak táto krajina:

—

vyhlási svoju ochotu zúčastniť sa na programe a

| — | zaplatí príspevok vypočítaný na rovnakom základe ako jej príspevok do programu MEDIA 2007, |
| --- | --- |

—

zaplatí príspevok vypočítaný na rovnakom základe ako jej príspevok do programu MEDIA 2007,

alebo

| b) | ako právnická osoba je usadený v jednej z krajín uvedených v písmene a) bode i) alebo v krajine, ktorá spĺňa požiadavky uvedené v písmene a) bode ii) alebo iii), a jeho vlastníkom je priamo alebo väčšinovou účasťou jedna alebo viacero týchto krajín alebo jeden alebo viacero štátnych príslušníkov týchto krajín a zostane ním až do konca projektu. |
| --- | --- |

b)

ako právnická osoba je usadený v jednej z krajín uvedených v písmene a) bode i) alebo v krajine, ktorá spĺňa požiadavky uvedené v písmene a) bode ii) alebo iii), a jeho vlastníkom je priamo alebo väčšinovou účasťou jedna alebo viacero týchto krajín alebo jeden alebo viacero štátnych príslušníkov týchto krajín a zostane ním až do konca projektu.

| 2. | „Odborník z tretej krajiny“ je odborník, ktorý nie je európskym odborníkom. |
| --- | --- |

2.

„Odborník z tretej krajiny“ je odborník, ktorý nie je európskym odborníkom.

| 3. | „Tretia krajina“ je krajina odlišná od tých, ktoré sa uvádzajú v odseku 1 písm. a) bode i) alebo ktoré spĺňajú požiadavky uvedené v odseku 1 písm. a) bode ii) alebo iii). |
| --- | --- |

3.

„Tretia krajina“ je krajina odlišná od tých, ktoré sa uvádzajú v odseku 1 písm. a) bode i) alebo ktoré spĺňajú požiadavky uvedené v odseku 1 písm. a) bode ii) alebo iii).

| 4. | „Audiovizuálne dielo“ je súbor pohyblivých obrázkov so zvukom alebo bez zvuku. Príklady audiovizuálnych diel zahŕňajú hrané filmy, dokumentárne filmy a animované filmy. |
| --- | --- |

4.

„Audiovizuálne dielo“ je súbor pohyblivých obrázkov so zvukom alebo bez zvuku. Príklady audiovizuálnych diel zahŕňajú hrané filmy, dokumentárne filmy a animované filmy.

| 5. | „Európske diela“ sú audiovizuálne diela s pôvodom v krajinách uvedených v odseku 1 písm. a) bode i), ii) alebo iii). |
| --- | --- |

5.

„Európske diela“ sú audiovizuálne diela s pôvodom v krajinách uvedených v odseku 1 písm. a) bode i), ii) alebo iii).

Článok 4

Podmienky účasti na programe

1.   Aby projekty mohli byť financované v rámci programu, navrhujú a vykonávajú ich spoločne európski odborníci a odborníci z tretích krajín.

2.   Každý projekt sa snaží o podporu vytvárania medzinárodných sietí. Na tento účel má každý projekt najmenej troch partnerov. V prípadoch, keď je zaručené potrebné vytváranie sietí, sa môžu prijať aj projekty s dvoma partnermi.

3.   Každý projekt koordinuje európsky odborník a zúčastňuje sa na ňom najmenej jeden partner z tretej krajiny. Koordinátor je zodpovedný za predloženie návrhu, za riadenie projektu a za jeho finančnú správu a vykonávanie.

KAPITOLA II

KONKRÉTNE CIELE PROGRAMU

Článok 5

Konkrétny cieľ 1: Výmena informácií, odborná príprava a prieskum trhu

V oblasti výmeny informácií a odbornej prípravy je operatívnym cieľom programu posilniť zručnosti európskych odborníkov a odborníkov z tretích krajín, a to najmä prostredníctvom:

| a) | zlepšenia chápania určitých aspektov odborníkmi, a to predovšetkým prevádzkových podmienok, právnych rámcov (vrátane oblasti práv duševného vlastníctva), systémov financovania a možností spolupráce ich príslušných audiovizuálnych trhov; |
| --- | --- |

a)

zlepšenia chápania určitých aspektov odborníkmi, a to predovšetkým prevádzkových podmienok, právnych rámcov (vrátane oblasti práv duševného vlastníctva), systémov financovania a možností spolupráce ich príslušných audiovizuálnych trhov;

| b) | zabezpečenia a uľahčovania spolupráce v audiovizuálnej oblasti medzi odborníkmi zlepšením ich úrovne poznatkov o audiovizuálnych trhoch; |
| --- | --- |

b)

zabezpečenia a uľahčovania spolupráce v audiovizuálnej oblasti medzi odborníkmi zlepšením ich úrovne poznatkov o audiovizuálnych trhoch;

| c) | uľahčovania vytvárania sietí a vzniku dlhodobých pracovných vzťahov, a to najmä prostredníctvom štipendií; alebo |
| --- | --- |

c)

uľahčovania vytvárania sietí a vzniku dlhodobých pracovných vzťahov, a to najmä prostredníctvom štipendií; alebo

| d) | podpory počiatočnej a ďalšej odbornej prípravy. |
| --- | --- |

d)

podpory počiatočnej a ďalšej odbornej prípravy.

Článok 6

Konkrétny cieľ 2: Konkurencieschopnosť a distribúcia

Pokiaľ ide o zvýšenie konkurencieschopnosti európskeho audiovizuálneho priemyslu a distribúcie európskych diel mimo Európy a diel z tretích krajín v Európe, operatívnymi cieľmi programu sú:

| a) | uľahčiť vyhľadávanie partnerov z tretích krajín pre európske diela. Program podporuje organizovanie koprodukčných trhov a podujatí na vyhľadávanie (výber) partnerov s cieľom spojiť možných partnerov (napríklad scenáristov, režisérov, hercov, producentov a distribútorov); |
| --- | --- |

a)

uľahčiť vyhľadávanie partnerov z tretích krajín pre európske diela. Program podporuje organizovanie koprodukčných trhov a podujatí na vyhľadávanie (výber) partnerov s cieľom spojiť možných partnerov (napríklad scenáristov, režisérov, hercov, producentov a distribútorov);

| b) | podporovať medzinárodný predaj a propagáciu európskych diel na trhoch tretích krajín a audiovizuálnych diel tretích krajín v Európe. Program podporuje uzatváranie dohôd medzi skupinami držiteľov práv/obchodných zástupcov/distribútorov s cieľom zabezpečiť distribúciu (napríklad v kinách, TV, IPTV, Web TV a na platformách VOD) a propagáciu. |
| --- | --- |

b)

podporovať medzinárodný predaj a propagáciu európskych diel na trhoch tretích krajín a audiovizuálnych diel tretích krajín v Európe. Program podporuje uzatváranie dohôd medzi skupinami držiteľov práv/obchodných zástupcov/distribútorov s cieľom zabezpečiť distribúciu (napríklad v kinách, TV, IPTV, Web TV a na platformách VOD) a propagáciu.

Článok 7

Konkrétny cieľ 3: Obeh

S cieľom zlepšiť obeh a zviditeľňovanie európskych diel v tretích krajinách a diel tretích krajín v rámci Európy a zvýšiť dopyt verejnosti, najmä mladých ľudí, po kultúrne rozmanitom audiovizuálnom obsahu operatívne ciele programu sú:

| a) | nabádať prevádzkovateľov kín v európskych a tretích krajinách na to, aby recipročne zlepšovali programovú ponuku a podmienky premietania (trvanie, návštevnosť a počet premietaní) exkluzívnych premiér audiovizuálnych diel. V rámci programu sa podporujú projekty predložené sieťami kín s prevádzkami v Európe a v tretích krajinách, ktoré zaraďujú do programu výrazný počet audiovizuálnych diel na území svojho partnera/územiach svojich partnerov; |
| --- | --- |

a)

nabádať prevádzkovateľov kín v európskych a tretích krajinách na to, aby recipročne zlepšovali programovú ponuku a podmienky premietania (trvanie, návštevnosť a počet premietaní) exkluzívnych premiér audiovizuálnych diel. V rámci programu sa podporujú projekty predložené sieťami kín s prevádzkami v Európe a v tretích krajinách, ktoré zaraďujú do programu výrazný počet audiovizuálnych diel na území svojho partnera/územiach svojich partnerov;

| b) | zvýšiť ponuku audiovizuálneho obsahu a zlepšiť vysielacie a distribučné podmienky pre audiovizuálne diela tretích krajín na európskych distribučných kanáloch (napríklad TV, IPTV, Web TV, platformy VOD) a európske diela na distribučných kanáloch tretích krajín. V rámci programu sa podporujú partnerstvá medzi vysielateľmi (alebo platformami VOD) a držiteľmi práv s cieľom vysielať balík diel alebo distribuovať katalóg diel na platformách VOD; |
| --- | --- |

b)

zvýšiť ponuku audiovizuálneho obsahu a zlepšiť vysielacie a distribučné podmienky pre audiovizuálne diela tretích krajín na európskych distribučných kanáloch (napríklad TV, IPTV, Web TV, platformy VOD) a európske diela na distribučných kanáloch tretích krajín. V rámci programu sa podporujú partnerstvá medzi vysielateľmi (alebo platformami VOD) a držiteľmi práv s cieľom vysielať balík diel alebo distribuovať katalóg diel na platformách VOD;

| c) | uľahčiť organizovanie podujatí a iniciatív filmovej gramotnosti zameraných predovšetkým na mladých divákov so zámerom medzinárodne propagovať rozmanitosť audiovizuálnych diel a zvýšiť dopyt verejnosti po kultúrne rozmanitom audiovizuálnom obsahu. |
| --- | --- |

c)

uľahčiť organizovanie podujatí a iniciatív filmovej gramotnosti zameraných predovšetkým na mladých divákov so zámerom medzinárodne propagovať rozmanitosť audiovizuálnych diel a zvýšiť dopyt verejnosti po kultúrne rozmanitom audiovizuálnom obsahu.

KAPITOLA III

FINANČNÉ USTANOVENIA A OPATRENIA NA VYKONÁVANIE PROGRAMU

Článok 8

Finančné ustanovenia

1.   Opatrenia financované podľa tohto rozhodnutia sa vykonávajú v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 1605/2002 (9).

2.   V súlade s článkom 176 ods. 2 a 4 nariadenia (ES, Euratom) č. 2342/2002 (10) môže Komisia rozhodnúť podľa príjemcov a druhu akcie, či môžu byť vyňatí z overovania odborných zručností a kvalifikácií potrebných na úspešné dokončenie akcie alebo pracovného programu.

3.   V závislosti od druhu akcie finančná pomoc môže mať formu grantov (zodpovedajúcich príspevku na program s výnimkou podpory pre dabing/titulky) alebo štipendií. Komisia môže udeliť aj ceny za činnosti alebo projekty v rámci programu. V závislosti od charakteru činnosti možno v súlade s článkom 181 nariadenia (ES, Euratom) č. 2342/2002 povoliť paušálne financovanie alebo použitie taríf jednotkových nákladov.

4.   Finančné prostriedky pridelené v rámci programu nesmú presiahnuť 50 % konečných nákladov financovaného projektu. V prípadoch, ktoré sú výslovne uvedené v ročnom pracovnom programe a výzve na predkladanie návrhov, sa však môžu poskytnúť finančné prostriedky až vo výške 80 %.

5.   V súlade s článkom 113 ods. 1 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 v spojení s článkom 172 ods. 1 nariadenia (ES, Euratom) č. 2342/2002 možno príspevok poskytnúť príjemcom buď vcelku, alebo sčasti prostredníctvom nepeňažných príspevkov, ak možno hodnotu príspevku stanoviť na základe skutočne znášaných nákladov a riadne doložiť účtovnými dokladmi, alebo na základe všeobecne uznávaných nákladov na danom trhu. Do takýchto príspevkov sa môžu zarátať priestory poskytnuté na odbornú prípravu alebo na účely propagácie.

6.   V súlade s článkom 112 ods. 1 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 môže Komisia rozhodnúť, ak je to ustanovené v ročnom pracovnom programe a vo výzve na predkladanie návrhov, že náklady priamo súvisiace s vykonávaním projektu sú oprávnené na financovanie aj vtedy, keď príjemcovi vznikli sčasti pred výberovým konaním.

Článok 9

Vykonávanie programu

1.   Komisia zodpovedá za vykonávanie programu v súlade s ustanoveniami uvedenými v prílohe. Komisia prijme opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa činnosti podporované v rámci konkrétnych cieľov uvedených v článkoch 5 až 7 navzájom dopĺňali.

2.   V súlade s riadiacim postupom uvedeným v článku 10 ods. 2 sa prijmú na vykonávanie programu tieto opatrenia:

| a) | ročný plán práce vrátane priorít; |
| --- | --- |

a)

ročný plán práce vrátane priorít;

| b) | ročný interný rozpis programových zdrojov vrátane rozpisu opatrení v rôznych oblastiach; |
| --- | --- |

b)

ročný interný rozpis programových zdrojov vrátane rozpisu opatrení v rôznych oblastiach;

| c) | všeobecné usmernenia na vykonávanie programu; |
| --- | --- |

c)

všeobecné usmernenia na vykonávanie programu;

| d) | obsah výzev na predkladanie návrhov, určenie kritérií a postupov na výber projektov; |
| --- | --- |

d)

obsah výzev na predkladanie návrhov, určenie kritérií a postupov na výber projektov;

| e) | výber návrhov na pridelenie finančných prostriedkov Spoločenstva vo výške presahujúcej:






  — | 200 000 EUR na príjemcu na rok v prípade konkrétneho cieľa 1, |
| --- | --- | --- |

e)

výber návrhov na pridelenie finančných prostriedkov Spoločenstva vo výške presahujúcej:

—

200 000 EUR na príjemcu na rok v prípade konkrétneho cieľa 1,

| — | 300 000 EUR na príjemcu na rok v prípade konkrétneho cieľa 2, |
| --- | --- |

—

300 000 EUR na príjemcu na rok v prípade konkrétneho cieľa 2,

| — | 300 000 EUR na príjemcu na rok v prípade konkrétneho cieľa 3. |
| --- | --- |

—

300 000 EUR na príjemcu na rok v prípade konkrétneho cieľa 3.

3.   Komisia prijme iné rozhodnutia o výbere návrhov než tie, ktoré sú uvedené v odseku 2 písm. e). Komisia poskytne Európskemu parlamentu a výboru uvedenému v článku 10 všetky relevantné informácie vrátane rozhodnutí o výbere, ktoré sa prijali v súlade s týmto odsekom, do dvoch pracovných dní od prijatia týchto rozhodnutí.

Článok 10

Postup výboru

1.   Komisii pomáha výbor zriadený podľa článku 11 rozhodnutia č. 1718/2006/ES, zložený zo zástupcov členských štátov, ktorému predsedá zástupca Komisie.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 4 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.

3.   Lehota ustanovená v článku 4 ods. 3 rozhodnutia 1999/468/ES je dva mesiace.

Článok 11

Príspevok programu k ostatným politikám a zásadám Spoločenstva

Program pomáha posilniť horizontálne politiky a zásady Spoločenstva tým, že:

| a) | prispieva k diskusii a informovanosti o Únii ako priestore mieru, prosperity a bezpečnosti; |
| --- | --- |

a)

prispieva k diskusii a informovanosti o Únii ako priestore mieru, prosperity a bezpečnosti;

| b) | podporuje základnú zásadu slobody prejavu; |
| --- | --- |

b)

podporuje základnú zásadu slobody prejavu;

| c) | podporuje informovanosť o význame kultúrnej rozmanitosti, spoločných hodnôt, medzikultúrneho dialógu a viacjazyčnosti vo svete; |
| --- | --- |

c)

podporuje informovanosť o význame kultúrnej rozmanitosti, spoločných hodnôt, medzikultúrneho dialógu a viacjazyčnosti vo svete;

| d) | zlepšuje znalostnú základňu európskeho hospodárstva a prispieva k posilňovaniu globálnej konkurencieschopnosti Únie a |
| --- | --- |

d)

zlepšuje znalostnú základňu európskeho hospodárstva a prispieva k posilňovaniu globálnej konkurencieschopnosti Únie a

| e) | pomáha v boji proti všetkým formám diskriminácie na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo vierovyznaní, zdravotných postihnutí, veku alebo sexuálnej orientácie. |
| --- | --- |

e)

pomáha v boji proti všetkým formám diskriminácie na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo vierovyznaní, zdravotných postihnutí, veku alebo sexuálnej orientácie.

Článok 12

Súlad a komplementárnosť

Komisia venuje osobitnú pozornosť súladu a komplementárnosti medzi týmto programom a ostatnými relevantnými politikami, nástrojmi a opatreniami Spoločenstva, najmä koordinácii s programom MEDIA 2007 a jeho vykonávaniu, ako aj programom externej spolupráce v audiovizuálnom a kultúrnom sektore s tretími krajinami.

Článok 13

Monitorovanie a hodnotenie

1.   Komisia pravidelne monitoruje projekty. Výsledky procesu monitorovania sa zohľadňujú pri vykonávaní programu.

2.   Komisia zabezpečuje, aby sa program hodnotil externe a nezávisle.

3.   Komisia predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov:

| a) | oznámenie o možnom pokračovaní programu do 31. januára 2012; |
| --- | --- |

a)

oznámenie o možnom pokračovaní programu do 31. januára 2012;

| b) | správu o následnom hodnotení do 31. decembra 2015. |
| --- | --- |

b)

správu o následnom hodnotení do 31. decembra 2015.

Článok 14

Finančné krytie

1.   Finančné krytie na vykonávanie tohto programu počas obdobia ustanoveného v článku 1 ods. 1 je stanovené na 15 000 000 EUR.

2.   Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v rámci obmedzení finančného rámca.

KAPITOLA IV

NADOBUDNUTIE ÚČINNOSTI

Článok 15

Nadobudnutie účinnosti

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. januára 2011.

V Štrasburgu 21. októbra 2009

Za Európsky parlament

predseda

J. BUZEK

Za Radu

predsednička

C. MALMSTRÖM

---

(1)  Stanovisko z 25. marca 2009 (Ú. v. EÚ C 228, 22.9.2009, s. 100).

1

(2)  Stanovisko z 21. apríla 2009 (Ú. v. EÚ C 200, 25.8.2009, s. 51).

2

(3)  Stanovisko Európskeho parlamentu zo 7. mája 2009 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 14. septembra 2009.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 287, 29.11.2007, s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 320, 16.12.2008, s. 10.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

6

(7)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1718/2006/ES z 15. novembra 2006 o vykonávaní programu na podporu európskeho audiovizuálneho sektora (MEDIA 2007) (Ú. v. EÚ L 327, 24.11.2006, s. 12).

8

(9)  Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1).

9

(10)  Nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 1).

10

---

PRÍLOHA

KROKY, KTORÉ SA MAJÚ VYKONAŤ

1.   Konkrétny cieľ 1: výmena informácií, odborná príprava a prieskum trhu

Operatívny cieľ

Posilniť zručnosti odborníkov z Európy a tretích krajín a zlepšiť úroveň informovanosti a znalostí.

Kroky, ktoré sa majú vykonať:

| — | podporiť vývoj a realizáciu modulov odbornej prípravy vrátane frekventantov a školiteľov z európskych a tretích krajín s dôrazom na podmienky produkcie, koprodukcie, distribúcie, premietania a šírenia audiovizuálnych diel na príslušných medzinárodných trhoch, |
| --- | --- |

—

podporiť vývoj a realizáciu modulov odbornej prípravy vrátane frekventantov a školiteľov z európskych a tretích krajín s dôrazom na podmienky produkcie, koprodukcie, distribúcie, premietania a šírenia audiovizuálnych diel na príslušných medzinárodných trhoch,

| — | podporiť vývoj a realizáciu modulov odbornej prípravy vrátane frekventantov a školiteľov z európskych a tretích krajín s dôrazom na začlenenie nových technológií produkcie, postprodukcie, distribúcie (vrátane nových distribučných platforiem VOD, IPTV, Web TV), marketingu a archivovania audiovizuálnych diel, |
| --- | --- |

—

podporiť vývoj a realizáciu modulov odbornej prípravy vrátane frekventantov a školiteľov z európskych a tretích krajín s dôrazom na začlenenie nových technológií produkcie, postprodukcie, distribúcie (vrátane nových distribučných platforiem VOD, IPTV, Web TV), marketingu a archivovania audiovizuálnych diel,

| — | podporiť výmeny medzi inštitúciami a/alebo existujúce činnosti ďalšej odbornej prípravy, |
| --- | --- |

—

podporiť výmeny medzi inštitúciami a/alebo existujúce činnosti ďalšej odbornej prípravy,

| — | prispieť k odbornej príprave školiteľov. |
| --- | --- |

—

prispieť k odbornej príprave školiteľov.

2.   Konkrétny cieľ 2: Konkurencieschopnosť a distribúcia

1.   Operatívny cieľ

Uľahčiť vyhľadávanie partnerov pre koprodukcie.

Kroky, ktoré sa majú vykonať:

| — | podporiť organizovanie fór pre vývoj, financovanie, koprodukciu a predpredaj medzinárodných koprodukcií, najmä koprodukčných trhov a podujatí na vyhľadávanie (výber) partnerov s cieľom skontaktovať možných partnerov (napríklad scenáristov, režisérov, hercov, producentov a distribútorov). |
| --- | --- |

—

podporiť organizovanie fór pre vývoj, financovanie, koprodukciu a predpredaj medzinárodných koprodukcií, najmä koprodukčných trhov a podujatí na vyhľadávanie (výber) partnerov s cieľom skontaktovať možných partnerov (napríklad scenáristov, režisérov, hercov, producentov a distribútorov).

2.   Operatívny cieľ

Podnietiť medzinárodný predaj a propagáciu audiovizuálnych diel.

Kroky, ktoré sa majú vykonať:

| — | podporiť uzatváranie dohôd medzi zoskupeniami držiteľov práv/obchodných zástupcov/distribútorov z európskych a tretích krajín s cieľom zabezpečiť distribúciu (napríklad v kinách, TV, IPTV, Web TV a na platformách VOD) svojich príslušných audiovizuálnych diel na území svojho partnera/územiach svojich partnerov, |
| --- | --- |

—

podporiť uzatváranie dohôd medzi zoskupeniami držiteľov práv/obchodných zástupcov/distribútorov z európskych a tretích krajín s cieľom zabezpečiť distribúciu (napríklad v kinách, TV, IPTV, Web TV a na platformách VOD) svojich príslušných audiovizuálnych diel na území svojho partnera/územiach svojich partnerov,

| — | zvýšiť informovanosť verejnosti o premiérach filmov z európskych krajín na celom svete a premiérach filmov z tretích krajín v Európe prostredníctvom posilnených propagačných kampaní, |
| --- | --- |

—

zvýšiť informovanosť verejnosti o premiérach filmov z európskych krajín na celom svete a premiérach filmov z tretích krajín v Európe prostredníctvom posilnených propagačných kampaní,

| — | podporiť dabing a titulkovanie v záujme distribúcie a šírenia európskych audiovizuálnych diel a audiovizuálnych diel z tretích krajín prostredníctvom všetkých dostupných kanálov na prospech producentov, distribútorov a vysielateľov, |
| --- | --- |

—

podporiť dabing a titulkovanie v záujme distribúcie a šírenia európskych audiovizuálnych diel a audiovizuálnych diel z tretích krajín prostredníctvom všetkých dostupných kanálov na prospech producentov, distribútorov a vysielateľov,

| — | podporiť vytváranie a konsolidáciu sietí v oblasti umeleckej a odvetvovej spolupráce medzi európskymi držiteľmi práv/obchodnými zástupcami/distribútormi a držiteľmi práv/obchodnými zástupcami/distribútormi z tretích krajín. |
| --- | --- |

—

podporiť vytváranie a konsolidáciu sietí v oblasti umeleckej a odvetvovej spolupráce medzi európskymi držiteľmi práv/obchodnými zástupcami/distribútormi a držiteľmi práv/obchodnými zástupcami/distribútormi z tretích krajín.

3.   Konkrétny cieľ 3: obeh

1.   Operatívny cieľ

Nabádať prevádzkovateľov kín v európskych a tretích krajinách na to, aby recipročne zlepšovali programovú ponuku a podmienky premietania exkluzívnych premiér audiovizuálnych diel.

Kroky, ktoré sa majú vykonať:

| — | podporiť projekty majiteľov kín v európskych a tretích krajinách, v rámci ktorých navrhnú zaradiť do programu komerčných kín výrazný podiel európskych filmov a filmov z tretích krajín na exkluzívne prvé uvedenia na minimálne stanovené obdobia. Poskytnutá podpora bude závisieť predovšetkým od trvania, návštevnosti a počtu premietaní filmov z tretích krajín v týchto kinách (resp. európskych filmov v prípade majiteľov kín v tretích krajinách) počas referenčného obdobia, |
| --- | --- |

—

podporiť projekty majiteľov kín v európskych a tretích krajinách, v rámci ktorých navrhnú zaradiť do programu komerčných kín výrazný podiel európskych filmov a filmov z tretích krajín na exkluzívne prvé uvedenia na minimálne stanovené obdobia. Poskytnutá podpora bude závisieť predovšetkým od trvania, návštevnosti a počtu premietaní filmov z tretích krajín v týchto kinách (resp. európskych filmov v prípade majiteľov kín v tretích krajinách) počas referenčného obdobia,

| — | podporiť vytváranie a konsolidáciu sietí majiteľov kín z európskych a tretích krajín, ktorí vyvíjajú spoločné akcie pre takéto zaraďovanie do programu. |
| --- | --- |

—

podporiť vytváranie a konsolidáciu sietí majiteľov kín z európskych a tretích krajín, ktorí vyvíjajú spoločné akcie pre takéto zaraďovanie do programu.

2.   Operatívny cieľ

Zvýšiť ponuku audiovizuálneho obsahu a zlepšiť vysielacie a distribučné podmienky pre audiovizuálne diela tretích krajín na európskych distribučných kanáloch a európske diela na distribučných kanáloch tretích krajín.

Kroky, ktoré sa majú vykonať:

| — | podporiť partnerstvá medzi vysielateľmi (alebo platformami VOD atď.) a držiteľmi práv z európskych a tretích krajín s cieľom vysielať balík európskych diel a diel tretích krajín alebo distribuovať katalóg európskych diel a diel tretích krajín na platformách VOD, |
| --- | --- |

—

podporiť partnerstvá medzi vysielateľmi (alebo platformami VOD atď.) a držiteľmi práv z európskych a tretích krajín s cieľom vysielať balík európskych diel a diel tretích krajín alebo distribuovať katalóg európskych diel a diel tretích krajín na platformách VOD,

| — | budovať dôveru a dlhodobé pracovné vzťahy medzi vysielateľmi, platformami VOD a držiteľmi práv z európskych a tretích krajín. |
| --- | --- |

—

budovať dôveru a dlhodobé pracovné vzťahy medzi vysielateľmi, platformami VOD a držiteľmi práv z európskych a tretích krajín.

3.   Operatívny cieľ

Uľahčiť organizovanie podujatí a iniciatív zameraných na filmovú gramotnosť.

Kroky, ktoré sa majú vykonať:

| — | podporiť vytváranie sietí iniciatív v záujme filmovej gramotnosti v európskych a v tretích krajinách, najmä tých, ktoré sú zamerané na mladých divákov, s cieľom medzinárodne propagovať rozmanitosť audiovizuálnych diel, |
| --- | --- |

—

podporiť vytváranie sietí iniciatív v záujme filmovej gramotnosti v európskych a v tretích krajinách, najmä tých, ktoré sú zamerané na mladých divákov, s cieľom medzinárodne propagovať rozmanitosť audiovizuálnych diel,

| — | podporiť partnerstvá medzi vysielateľmi z európskych a tretích krajín pri vysielaní audiovizuálnych diel určených mladým divákom. |
| --- | --- |

—

podporiť partnerstvá medzi vysielateľmi z európskych a tretích krajín pri vysielaní audiovizuálnych diel určených mladým divákom.

---

II Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Rada

| 4.11.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 288/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 288/18

---

ROZHODNUTIE RADY

z 9. októbra 2009,

ktorým sa zrušujú dohody medzi Európskym spoločenstvom uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou

(2009/804/ES)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 133, v spojení s článkom 300 ods. 3 prvou vetou,

so zreteľom na návrh Komisie,

keďže:

| (1) | Podľa článku 97 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele (ESUO) sa platnosť tejto zmluvy skončila 23. júla 2002. |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 97 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele (ESUO) sa platnosť tejto zmluvy skončila 23. júla 2002.

| (2) | Podľa rozhodnutia 2002/595/ES zástupcov vlád členských štátov Európskych spoločenstiev na zasadnutí Rady (1) sa práva a povinnosti vyplývajúce z medzinárodných dohôd uzavretých medzi ESUO a tretími krajinami previedli na Európske spoločenstvo. Rozhodnutím Rady 2002/596/ES (2) Spoločenstvo prevzalo práva a povinnosti vyplývajúce z týchto dohôd. |
| --- | --- |

(2)

Podľa rozhodnutia 2002/595/ES zástupcov vlád členských štátov Európskych spoločenstiev na zasadnutí Rady (1) sa práva a povinnosti vyplývajúce z medzinárodných dohôd uzavretých medzi ESUO a tretími krajinami previedli na Európske spoločenstvo. Rozhodnutím Rady 2002/596/ES (2) Spoločenstvo prevzalo práva a povinnosti vyplývajúce z týchto dohôd.

| (3) | Od uplynutia platnosti Zmluvy o založení ESUO už nie je zachovanie osobitného režimu pre produkty uhlia a ocele opodstatnené. |
| --- | --- |

(3)

Od uplynutia platnosti Zmluvy o založení ESUO už nie je zachovanie osobitného režimu pre produkty uhlia a ocele opodstatnené.

| (4) | Zrušenie dohôd medzi ESUO a Švajčiarskou konfederáciou je súčasťou opatrení na zlepšenie právnych predpisov, |
| --- | --- |

(4)

Zrušenie dohôd medzi ESUO a Švajčiarskou konfederáciou je súčasťou opatrení na zlepšenie právnych predpisov,

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

Po vzájomnej dohode sa zrušujú tieto dohody medzi Európskym spoločenstvom uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou:

| 1. | Dohoda zo 7. mája 1956 o konzultáciách medzi Vysokým úradom Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou (3); |
| --- | --- |

1.

Dohoda zo 7. mája 1956 o konzultáciách medzi Vysokým úradom Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou (3);

| 2. | Dohoda z 22. júla 1972 medzi členskými štátmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou (4); |
| --- | --- |

2.

Dohoda z 22. júla 1972 medzi členskými štátmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou (4);

| 3. | Dodatočná dohoda z 22. júla 1972 o rozšírení platnosti uvedenej dohody medzi členskými štátmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou na Lichtenštajnské kniežatstvo (5) |
| --- | --- |

3.

Dodatočná dohoda z 22. júla 1972 o rozšírení platnosti uvedenej dohody medzi členskými štátmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou na Lichtenštajnské kniežatstvo (5)

a všetky dohody a súvisiace doplnkové a dodatkové protokoly.

Článok 2

Komisia je týmto oprávnená reagovať na verbálnu nótu švajčiarskeho zastúpenia pri Európskych spoločenstvách z 10. novembra 2004, a to verbálnou nótou uvedenou v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

V Bruseli 9. októbra 2009

Za Radu

predsedníčka

Å. TORSTENSSON

---

(1)  Rozhodnutie 2002/595/ES zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli v rámci zasadnutia Rady z 19. júla 2002 o dôsledkoch skončenia platnosti Zmluvy Európskeho spoločenstva uhlia a ocele (ESUO) s medzinárodnými dohodami uzavretými ESUO (Ú. v. ES L 194, 23.7.2002, s. 35).

1

(2)  Rozhodnutie Rady 2002/596/ES z 19. júla 2002 o dôsledkoch skončenia platnosti Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele (ESUO) s medzinárodnými dohodami uzavretými ESUO (Ú. v. ES L 194, 23.7.2002, s. 36).

2

(3)  Ú. v. 7, 21.2.1957, s. 85.

3

(4)  Ú. v. ES L 350, 19.12.1973, s. 13.

4

(5)  Ú. v. ES L 350, 19.12.1973, s. 29.

5

---

PRÍLOHA

VERBÁLNA NÓTA

Komisia Európskych spoločenstiev zdraví švajčiarske zastúpenie pri Európskych spoločenstvách a potvrdzuje prijatie nóty z 10. novembra 2004 o zrušení niekoľkých dohôd uzavretých medzi Švajčiarskou konfederáciou a Európskym spoločenstvom uhlia a ocele, ktorá znela takto:

„Švajčiarske zastúpenie pri Európskych spoločenstvách zdraví Komisiu Európskych spoločenstiev a odvolávajúc sa na Dohodu o konzultáciách medzi Švajčiarskou konfederáciou a Vysokým úradom Európskeho spoločenstva uhlia a ocele zo 7. mája 1956, ako aj na Dohodu medzi Švajčiarskou konfederáciou a členskými štátmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele z 22. júla 1972 a všetky súvisiace doplnkové dohody ju informuje o týchto skutočnostiach:

Rada Európskej únie dňa 19. júla 2002 rozhodla o prevedení práv a povinností vyplývajúcich z medzinárodných dohôd uzavretých Európskym spoločenstvom uhlia a ocele (ESUO) na Európske spoločenstvo. Vzhľadom na to, že ESUO zaniklo dňa 23. júla 2002, ustanovenia dohôd, ktoré ho viazali so Švajčiarskou konfederáciou, stratili svoj praktický význam. V súlade s článkom 54 písm. b) Viedenského dohovoru o zmluvnom práve má zastúpenie česť navrhnúť Komisii zrušenie týchto dohôd na základe vzájomnej dohody:

| — | Dohoda o konzultáciách zo 7. mája 1956 medzi Vysokým úradom Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou, |
| --- | --- |

—

Dohoda o konzultáciách zo 7. mája 1956 medzi Vysokým úradom Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou,

| — | Dohoda z 22. júla 1972 medzi členskými štátmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou, |
| --- | --- |

—

Dohoda z 22. júla 1972 medzi členskými štátmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou,

| — | Dodatkový protokol zo 17. júla 1980 k Dohode medzi členskými štátmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou v dôsledku pristúpenia Helénskej republiky k Spoločenstvu, |
| --- | --- |

—

Dodatkový protokol zo 17. júla 1980 k Dohode medzi členskými štátmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou v dôsledku pristúpenia Helénskej republiky k Spoločenstvu,

| — | Dodatková dohoda z 22. júla 1972 o rozšírení platnosti dohody medzi členskými štátmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou na Lichtenštajnské kniežatstvo (spolu so záverečným aktom a vyhláseniami), |
| --- | --- |

—

Dodatková dohoda z 22. júla 1972 o rozšírení platnosti dohody medzi členskými štátmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou na Lichtenštajnské kniežatstvo (spolu so záverečným aktom a vyhláseniami),

| — | Doplnkový protokol zo 17. júla 1980 k Dodatkovej dohode o rozšírení platnosti dohody medzi členskými štátmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou na Lichtenštajnské kniežatstvo v dôsledku pristúpenia Helénskej republiky k Spoločenstvu, |
| --- | --- |

—

Doplnkový protokol zo 17. júla 1980 k Dodatkovej dohode o rozšírení platnosti dohody medzi členskými štátmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou na Lichtenštajnské kniežatstvo v dôsledku pristúpenia Helénskej republiky k Spoločenstvu,

| — | Dodatkový protokol k Dohode medzi členskými štátmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou po zavedení harmonizovaného systému opisu a číselného označovania tovaru, |
| --- | --- |

—

Dodatkový protokol k Dohode medzi členskými štátmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou po zavedení harmonizovaného systému opisu a číselného označovania tovaru,

| — | Doplnkový protokol k Dodatkovej dohode o rozšírení platnosti dohody medzi členskými štátmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou na Lichtenštajnské kniežatstvo po zavedení harmonizovaného systému opisu a číselného označovania tovaru, |
| --- | --- |

—

Doplnkový protokol k Dodatkovej dohode o rozšírení platnosti dohody medzi členskými štátmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou na Lichtenštajnské kniežatstvo po zavedení harmonizovaného systému opisu a číselného označovania tovaru,

| — | Dodatkový protokol k Dohode medzi členskými štátmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou v dôsledku pristúpenia Španielskeho kráľovstva a Portugalskej republiky k Spoločenstvu, |
| --- | --- |

—

Dodatkový protokol k Dohode medzi členskými štátmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou v dôsledku pristúpenia Španielskeho kráľovstva a Portugalskej republiky k Spoločenstvu,

| — | Druhý dodatkový protokol k Dohode medzi členskými štátmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou v dôsledku pristúpenia Španielskeho kráľovstva a Portugalskej republiky k Spoločenstvu, |
| --- | --- |

—

Druhý dodatkový protokol k Dohode medzi členskými štátmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou v dôsledku pristúpenia Španielskeho kráľovstva a Portugalskej republiky k Spoločenstvu,

| — | Doplnkový protokol k Dodatkovej dohode o rozšírení platnosti dohody medzi členskými štátmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou na Lichtenštajnské kniežatstvo v dôsledku pristúpenia Španielskeho kráľovstva a Portugalskej republiky k Spoločenstvu |
| --- | --- |

—

Doplnkový protokol k Dodatkovej dohode o rozšírení platnosti dohody medzi členskými štátmi Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Švajčiarskou konfederáciou na Lichtenštajnské kniežatstvo v dôsledku pristúpenia Španielskeho kráľovstva a Portugalskej republiky k Spoločenstvu

a všetky súvisiace doplnkové a dodatkové dohody.

Ak Komisia s týmto návrhom súhlasí, zastúpenie navrhuje, aby táto nóta a odpoveď Komisie predstavovali dohodu o zrušení uvedených dohôd, ktorá nadobudne platnosť dňom nasledujúcim po oznámení stanoviska zo strany Spoločenstva.“

Komisia má česť oznámiť švajčiarskemu zastúpeniu pri Európskych spoločenstvách, že na základe rozhodnutia Rady z 9. októbra 2009 v mene Európskeho spoločenstva súhlasí s návrhom zrušiť uvedené dohody.

Návrh zastúpenia a táto nóta predstavujú dohodu o zrušení uvedených dohôd, ktorá nadobudne platnosť dňom nasledujúcim po oznámení tohto stanoviska.

Lichtenštajnské kniežatstvo bude o zrušení dohôd informované.

S úctou

V Bruseli

---

| 4.11.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 288/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 288/22

---

ROZHODNUTIE RADY

z 19. októbra 2009

o uzavretí Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou, ktorou sa mení a dopĺňa príloha 11 k Dohode medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o obchode s poľnohospodárskymi výrobkami

(2009/805/ES)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej články 37, 133 a článok 152 ods. 4 písm. b) v spojení s článkom 300 ods. 3 prvým pododsekom,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,

keďže:

| (1) | Komisia dojednala v mene Spoločenstva Dohodu medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskom konfederáciou, ktorou sa mení a dopĺňa príloha 11 k Dohode medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o obchode s poľnohospodárskymi výrobkami. |
| --- | --- |

(1)

Komisia dojednala v mene Spoločenstva Dohodu medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskom konfederáciou, ktorou sa mení a dopĺňa príloha 11 k Dohode medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o obchode s poľnohospodárskymi výrobkami.

| (2) | Dohoda spolu s jej záverečným aktom bola podpísaná v mene Spoločenstva 23. decembra 2008 s výhradou jej uzavretia v súlade s rozhodnutím Rady 2008/979/ES (1). |
| --- | --- |

(2)

Dohoda spolu s jej záverečným aktom bola podpísaná v mene Spoločenstva 23. decembra 2008 s výhradou jej uzavretia v súlade s rozhodnutím Rady 2008/979/ES (1).

| (3) | Táto dohoda by sa mala schváliť, |
| --- | --- |

(3)

Táto dohoda by sa mala schváliť,

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

Týmto sa v mene Spoločenstva schvaľuje Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou, ktorou sa mení a dopĺňa príloha 11 k Dohode medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o obchode s poľnohospodárskymi výrobkami (2), spolu s vyhlásením pripojeným k jej záverečnému aktu.

Článok 2

Predseda Rady vydá v mene Spoločenstva oznámenie podľa článku 2 dohody (3).

Článok 3

Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Luxemburgu 19. októbra 2009

Za Radu

predseda

E. ERLANDSSON

---

(1)  Ú. v. EÚ L 352, 31.12.2008, s. 23.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 352, 31.12.2008, s. 24.

2

(3)  Generálny sekretariát Rady uverejní dátum nadobudnutia platnosti dohody v Úradnom vestníku Európskej únie.

3

Úradnom vestníku Európskej únie

---

| 4.11.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 288/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 288/23

---

ROZHODNUTIE RADY

z 19. októbra 2009

o podpísaní štatútu Medzinárodnej agentúry pre energiu z obnoviteľných zdrojov (IRENA) Európskym spoločenstvom

(2009/806/ES)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 175 ods. 1 a článok 300 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na návrh Komisie,

keďže:

| (1) | Na ustanovujúcej konferencii, ktorá sa konala 26. januára 2009 v Bonne, sedemdesiatpäť štátov vrátane dvadsiatich členských štátov EÚ podpísalo štatút Medzinárodnej agentúry pre energiu z obnoviteľných zdrojov (1) (ďalej len „štatút“). |
| --- | --- |

(1)

Na ustanovujúcej konferencii, ktorá sa konala 26. januára 2009 v Bonne, sedemdesiatpäť štátov vrátane dvadsiatich členských štátov EÚ podpísalo štatút Medzinárodnej agentúry pre energiu z obnoviteľných zdrojov (1) (ďalej len „štatút“).

| (2) | V štatúte sa uvádza, že cieľom Medzinárodnej agentúry pre energiu z obnoviteľných zdrojov (International Renewable Energy Agency – IRENA) je „podporovať, aby sa vo veľkom rozsahu a čoraz viac zavádzali a udržateľným spôsobom využívali všetky formy energie z obnoviteľných zdrojov s prihliadnutím na národné a vnútroštátne priority a výhody, ktoré vyplývajú z kombinácie opatrení v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a v oblasti energetickej efektívnosti, ako aj s prihliadnutím na skutočnosť, že energia z obnoviteľných zdrojov prispieva k ochrane životného prostredia tým, že vďaka nej dochádza k znižovaniu zaťažovania prírodných zdrojov a odlesňovania, najmä v prípade tropických pralesov, ako aj dezertifikácie a straty biodiverzity; ďalej prispieva k ochrane klímy; k hospodárskemu rastu a sociálnej súdržnosti vrátane zmierňovania chudoby a udržateľného rozvoja; k zabezpečovaniu prístupu k dodávkam energie a ich bezpečnosti, ako aj k regionálnemu rozvoju a medzigeneračnej zodpovednosti.“ |
| --- | --- |

(2)

V štatúte sa uvádza, že cieľom Medzinárodnej agentúry pre energiu z obnoviteľných zdrojov (International Renewable Energy Agency – IRENA) je „podporovať, aby sa vo veľkom rozsahu a čoraz viac zavádzali a udržateľným spôsobom využívali všetky formy energie z obnoviteľných zdrojov s prihliadnutím na národné a vnútroštátne priority a výhody, ktoré vyplývajú z kombinácie opatrení v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a v oblasti energetickej efektívnosti, ako aj s prihliadnutím na skutočnosť, že energia z obnoviteľných zdrojov prispieva k ochrane životného prostredia tým, že vďaka nej dochádza k znižovaniu zaťažovania prírodných zdrojov a odlesňovania, najmä v prípade tropických pralesov, ako aj dezertifikácie a straty biodiverzity; ďalej prispieva k ochrane klímy; k hospodárskemu rastu a sociálnej súdržnosti vrátane zmierňovania chudoby a udržateľného rozvoja; k zabezpečovaniu prístupu k dodávkam energie a ich bezpečnosti, ako aj k regionálnemu rozvoju a medzigeneračnej zodpovednosti.“

| (3) | V oblastiach, na ktoré sa štatút vzťahuje, majú právomoci Európske spoločenstvo aj jeho členské štáty. Niektoré ustanovenia štatútu môžu mať vplyv na dojednania ustanovené v aktoch Spoločenstva v oblasti životného prostredia a energetiky. |
| --- | --- |

(3)

V oblastiach, na ktoré sa štatút vzťahuje, majú právomoci Európske spoločenstvo aj jeho členské štáty. Niektoré ustanovenia štatútu môžu mať vplyv na dojednania ustanovené v aktoch Spoločenstva v oblasti životného prostredia a energetiky.

| (4) | Vzhľadom na to, že štatút nadobudne platnosť tridsiatym dňom po uložení dvadsiatej piatej ratifikačnej listiny a že dovtedy ostáva otvorený na podpis, malo by dôjsť k jeho podpisu v mene Európskeho spoločenstva v súlade s jeho článkom XIX A. Počas ustanovujúcej konferencie agentúry IRENA, ktorá sa konala 26. januára 2009, sa zriadil jej prípravný výbor (2). Podľa bodu 3 uznesenia o zriadení prípravného výboru pre agentúru IRENA, ktoré bolo prijaté na konferencii o zriadení agentúry IRENA, sa prípravný výbor skladá z jedného zástupcu každého signatára štatútu. Cieľom prípravného výboru je zabezpečiť rýchle a efektívne zriadenie agentúry IRENA, okrem iného aj vypracovaním predbežného pracovného programu a rozpočtu. Plnohodnotná účasť na činnostiach agentúry IRENA od podpísania sa považuje za prínosnú. Spoločenstvo by preto malo byť zastúpené v prípravnom výbore a zúčastňovať sa na jeho činnostiach od podpísania, |
| --- | --- |

(4)

Vzhľadom na to, že štatút nadobudne platnosť tridsiatym dňom po uložení dvadsiatej piatej ratifikačnej listiny a že dovtedy ostáva otvorený na podpis, malo by dôjsť k jeho podpisu v mene Európskeho spoločenstva v súlade s jeho článkom XIX A. Počas ustanovujúcej konferencie agentúry IRENA, ktorá sa konala 26. januára 2009, sa zriadil jej prípravný výbor (2). Podľa bodu 3 uznesenia o zriadení prípravného výboru pre agentúru IRENA, ktoré bolo prijaté na konferencii o zriadení agentúry IRENA, sa prípravný výbor skladá z jedného zástupcu každého signatára štatútu. Cieľom prípravného výboru je zabezpečiť rýchle a efektívne zriadenie agentúry IRENA, okrem iného aj vypracovaním predbežného pracovného programu a rozpočtu. Plnohodnotná účasť na činnostiach agentúry IRENA od podpísania sa považuje za prínosnú. Spoločenstvo by preto malo byť zastúpené v prípravnom výbore a zúčastňovať sa na jeho činnostiach od podpísania,

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

Predseda Rady sa týmto poveruje určiť osobu alebo osoby splnomocnené podpísať v mene Európskeho spoločenstva štatút Medzinárodnej agentúry pre energiu z obnoviteľných zdrojov založenej 26. januára 2009 v Bonne.

Článok 2

Spoločenstvo získa svojim podpisom zastúpenie v prípravnom výbore agentúry IRENA zriadenom konferenciou o zriadení agentúry IRENA.

V Luxemburgu 19. októbra 2009

Za Radu

predseda

E. ERLANDSSON

---

(1)  Vyhlásenie konferencie týkajúce sa autentických verzií štatútu je jeho neoddeliteľnou súčasťou.

1

(2)  IRENA/FC/res.1: Uznesenie o zriadení prípravného výboru pre agentúru IRENA, Bonn, 26. januára 2009.

2

---

| 4.11.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 288/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 288/24

---

ROZHODNUTIE RADY

z 21. októbra 2009,

ktorým sa vymenúva jeden španielsky náhradník Výboru regiónov

(2009/807/ES)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 263,

so zreteľom na návrh španielskej vlády,

keďže:

| (1) | Rada 24. januára 2006 prijala rozhodnutie 2006/116/ES, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2006 do 25. januára 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rada 24. januára 2006 prijala rozhodnutie 2006/116/ES, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2006 do 25. januára 2010 (1).

| (2) | V dôsledku skončenia funkčného obdobia pána Enriquea OJEDU VILU sa uvoľnilo miesto náhradníka Výboru regiónov, |
| --- | --- |

(2)

V dôsledku skončenia funkčného obdobia pána Enriquea OJEDU VILU sa uvoľnilo miesto náhradníka Výboru regiónov,

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

Za náhradníka Výboru regiónov sa na zvyšný čas funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2010, vymenúva:

| — | pán Miguel LUCENA BARRANQUERO, Secretario General de Acción Exterior, Andalucía. |
| --- | --- |

—

pán Miguel LUCENA BARRANQUERO, Secretario General de Acción Exterior, Andalucía.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Luxemburgu 21. októbra 2009

Za Radu

predseda

A. CARLGREN

---

(1)  Ú. v. EÚ L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

| 4.11.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 288/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 288/25

---

ROZHODNUTIE RADY

z 21. októbra 2009,

ktorým sa vymenúvajú dvaja grécki členovia Výboru regiónov

(2009/808/ES)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 263,

so zreteľom na návrh gréckej vlády,

keďže:

| (1) | Rada 24. januára 2006 prijala rozhodnutie 2006/116/ES, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2006 do 25. januára 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rada 24. januára 2006 prijala rozhodnutie 2006/116/ES, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2006 do 25. januára 2010 (1).

| (2) | V dôsledku úmrtia pána Christosa PALEOLÓGOSA a skončenia funkčného obdobia pána Parisa KOUKOULOPOULOSA sa uvoľnili dve miesta členov Výboru regiónov, |
| --- | --- |

(2)

V dôsledku úmrtia pána Christosa PALEOLÓGOSA a skončenia funkčného obdobia pána Parisa KOUKOULOPOULOSA sa uvoľnili dve miesta členov Výboru regiónov,

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

Na zvyšný čas funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2010, sa za členov Výboru regiónov vymenúvajú:

| — | pán Konstantinos SIMITSIS, primátor mesta Kavala, |
| --- | --- |

—

pán Konstantinos SIMITSIS, primátor mesta Kavala,

| — | pán Theodoros GKOTSOPOULOS, mestský radca mesta Pallini, Attica. |
| --- | --- |

—

pán Theodoros GKOTSOPOULOS, mestský radca mesta Pallini, Attica.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Luxemburgu 21. októbra 2009

Za Radu

predseda

A. CARLGREN

---

(1)  Ú. v. EÚ L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

Komisia

| 4.11.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 288/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 288/26

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 8. júla 2009

o schéme groepsrentebox, ktorú Holandsko zamýšľa zaviesť [C 4/07 (ex N 465/06)]

[oznámené pod číslom K(2009) 4511]

(Iba holandské znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2009/809/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

I.   POSTUP

| (1) | Listom z 13. júla 2006 holandské orgány notifikovali schému groepsrentebox, „systém úrokov vnútri skupiny“, ktorou sa ustanovujú nižšie dane a odpočítateľnosť úrokov prijatých alebo zaplatených v rámci vnútroskupinových vzťahov. Holandské orgány zaslali notifikáciu len na účel právnej istoty, keďže schému považujú za všeobecné opatrenie. Ďalšie informácie poskytli listami z 5. septembra 2006 a 9. novembra 2006. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 13. júla 2006 holandské orgány notifikovali schému groepsrentebox, „systém úrokov vnútri skupiny“, ktorou sa ustanovujú nižšie dane a odpočítateľnosť úrokov prijatých alebo zaplatených v rámci vnútroskupinových vzťahov. Holandské orgány zaslali notifikáciu len na účel právnej istoty, keďže schému považujú za všeobecné opatrenie. Ďalšie informácie poskytli listami z 5. septembra 2006 a 9. novembra 2006.

| (2) | Listom zo 7. februára 2007 Komisia informovala Holandsko, že sa rozhodla začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES v súvislosti s tou časťou schémy štátnej pomoci, ktorá sa týka nižších daní a odpočítateľnosti úrokov vnútri skupiny (opatrenie A). |
| --- | --- |

(2)

Listom zo 7. februára 2007 Komisia informovala Holandsko, že sa rozhodla začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES v súvislosti s tou časťou schémy štátnej pomoci, ktorá sa týka nižších daní a odpočítateľnosti úrokov vnútri skupiny (opatrenie A).

| (3) | V tom istom liste Komisia tiež informovala Holandsko, že dospela k záveru, že nižšie dane z krátkodobých vkladov, ktoré sú určené na získanie minimálne 5 % spoločnosti (opatrenie B), nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(3)

V tom istom liste Komisia tiež informovala Holandsko, že dospela k záveru, že nižšie dane z krátkodobých vkladov, ktoré sú určené na získanie minimálne 5 % spoločnosti (opatrenie B), nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

| (4) | Rozhodnutie Komisie začať konanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie Komisie začať konanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky.

| (5) | Holandské orgány listom zo 7. mája 2007 poskytli pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. |
| --- | --- |

(5)

Holandské orgány listom zo 7. mája 2007 poskytli pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania.

| (6) | Komisii boli doručené pripomienky zainteresovaných strán. Komisia ich poslala holandským orgánom, ktoré dostali možnosť reagovať; ich pripomienky boli doručené listom z 29. júna 2007. |
| --- | --- |

(6)

Komisii boli doručené pripomienky zainteresovaných strán. Komisia ich poslala holandským orgánom, ktoré dostali možnosť reagovať; ich pripomienky boli doručené listom z 29. júna 2007.

| (7) | Ďalšie informácie holandských orgánov boli doručené listami z 8. novembra 2007 a 29. januára 2008. |
| --- | --- |

(7)

Ďalšie informácie holandských orgánov boli doručené listami z 8. novembra 2007 a 29. januára 2008.

| (8) | Holandské orgány poskytli 7. októbra 2008 právne stanovisko pani Leigh Hancher, profesorky európskeho práva na Univerzite v Tilburgu, k otázke, či notifikované opatrenie predstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(8)

Holandské orgány poskytli 7. októbra 2008 právne stanovisko pani Leigh Hancher, profesorky európskeho práva na Univerzite v Tilburgu, k otázke, či notifikované opatrenie predstavuje štátnu pomoc.

| (9) | Listom z 18. decembra 2008 holandské orgány informovali Komisiu, že sa rozhodli zmeniť a doplniť daňovú schému. |
| --- | --- |

(9)

Listom z 18. decembra 2008 holandské orgány informovali Komisiu, že sa rozhodli zmeniť a doplniť daňovú schému.

II.   PODROBNÝ OPIS OPATRENIA

II.1.   Účel

| (10) | Podľa holandských orgánov cieľom opatrenia je zmenšiť rozdiel v daňovom zaobchádzaní medzi dvoma nástrojmi vnútroskupinového financovania, t. j. medzi vlastným imaním a dlhom. |
| --- | --- |

(10)

Podľa holandských orgánov cieľom opatrenia je zmenšiť rozdiel v daňovom zaobchádzaní medzi dvoma nástrojmi vnútroskupinového financovania, t. j. medzi vlastným imaním a dlhom.

| (11) | Keď v súčasnej situácii spoločnosť, ktorá je súčasťou skupiny, poskytne kapitálovú dotáciu druhej spoločnosti, ktorá je súčasťou tej istej skupiny, dostane ako odmenu dividendy, ktoré sú oslobodené od daní na základe pravidiel o oslobodení vlastnených akcií, kým v prípade, keď požičia peniaze spoločnosti, ktorá je súčasťou tej istej skupiny, prijatý úrok je zdanený štandardnou sadzbou dane z príjmu právnických osôb (25,5 %). Na úrovni spoločnosti, ktorá dostáva finančné prostriedky, nie sú dividendy zaplatené za kapitálovú dotáciu odpočítateľné, kým úroky zaplatené za úver sú odpočítateľné pri štandardnej sadzbe dane z príjmu právnických osôb. |
| --- | --- |

(11)

Keď v súčasnej situácii spoločnosť, ktorá je súčasťou skupiny, poskytne kapitálovú dotáciu druhej spoločnosti, ktorá je súčasťou tej istej skupiny, dostane ako odmenu dividendy, ktoré sú oslobodené od daní na základe pravidiel o oslobodení vlastnených akcií, kým v prípade, keď požičia peniaze spoločnosti, ktorá je súčasťou tej istej skupiny, prijatý úrok je zdanený štandardnou sadzbou dane z príjmu právnických osôb (25,5 %). Na úrovni spoločnosti, ktorá dostáva finančné prostriedky, nie sú dividendy zaplatené za kapitálovú dotáciu odpočítateľné, kým úroky zaplatené za úver sú odpočítateľné pri štandardnej sadzbe dane z príjmu právnických osôb.

| (12) | Holandsko poukazuje na to, že podnetmi na voľbu organizačnej štruktúry právne nezávislých organizácií sú zvyčajne dôvody súvisiace s právom obchodných spoločností alebo ekonomické dôvody. Rozdiely v občianskom práve medzi vlastným imaním a dlhom (zodpovednosť, podmienky splácania, zabezpečenie, hlasovacie práva atď.) sú vo veľkej miere irelevantné pre financovanie vnútri skupiny, zatiaľ čo daňové dôsledky sú výrazne rozdielne. Vnútri skupín sa podmienky financovania volia na dosiahnutie najnižšieho daňového zaťaženia v rámci uplatniteľného daňového systému. V dôsledku toho sa rozhodnutie poskytnúť vnútri skupiny úverový kapitál alebo vlastný kapitál riadi predovšetkým daňovými úvahami. |
| --- | --- |

(12)

Holandsko poukazuje na to, že podnetmi na voľbu organizačnej štruktúry právne nezávislých organizácií sú zvyčajne dôvody súvisiace s právom obchodných spoločností alebo ekonomické dôvody. Rozdiely v občianskom práve medzi vlastným imaním a dlhom (zodpovednosť, podmienky splácania, zabezpečenie, hlasovacie práva atď.) sú vo veľkej miere irelevantné pre financovanie vnútri skupiny, zatiaľ čo daňové dôsledky sú výrazne rozdielne. Vnútri skupín sa podmienky financovania volia na dosiahnutie najnižšieho daňového zaťaženia v rámci uplatniteľného daňového systému. V dôsledku toho sa rozhodnutie poskytnúť vnútri skupiny úverový kapitál alebo vlastný kapitál riadi predovšetkým daňovými úvahami.

| (13) | Profesorka Hancher v právnom stanovisku zdôrazňuje, že vplyv rozdielneho daňového zaobchádzania s dlhom a vlastným imaním na úrovni spoločnosti a možné riešenia negatívnych dôsledkov, ktoré to môže mať, sa nachádzajú na vysokých priečkach politických programov mnohých krajín OECD. Podľa profesorky Hancher sa v holandskej daňovej literatúre opakovane vyzýva na zásadnú reformu holandskej dane z príjmu právnických osôb a na neutrálne zaobchádzanie s financovaním prostredníctvom dlhu a prostredníctvom vlastného imania vnútri skupín spoločností. |
| --- | --- |

(13)

Profesorka Hancher v právnom stanovisku zdôrazňuje, že vplyv rozdielneho daňového zaobchádzania s dlhom a vlastným imaním na úrovni spoločnosti a možné riešenia negatívnych dôsledkov, ktoré to môže mať, sa nachádzajú na vysokých priečkach politických programov mnohých krajín OECD. Podľa profesorky Hancher sa v holandskej daňovej literatúre opakovane vyzýva na zásadnú reformu holandskej dane z príjmu právnických osôb a na neutrálne zaobchádzanie s financovaním prostredníctvom dlhu a prostredníctvom vlastného imania vnútri skupín spoločností.

| (14) | Holandské orgány zdôrazňujú, že rozdiely v daňovom zaobchádzaní vytvárajú formy voľnej úvahy medzi týmito dvoma spôsobmi vnútroskupinového financovania, ktoré nie sú ekonomicky žiaduce. Vnútri skupiny je voľba medzi dodatočným financovaním vlastným kapitálom alebo (dodatočným) dlhovým financovaním (teda cudzím kapitálom) je založená na voľnom uvážení, ale daňové dôsledky týchto dvoch druhov financovania sú rozdielne. To môže viesť k arbitráži (voľnej úvahe), ktorá narúša neutralitu daňového systému. Toto opatrenie sa preto snaží zabrániť arbitráži medzi dlhovým financovaním a kapitálovým financovaním (teda medzi financovaním cudzím kapitálom a financovaním vlastným kapitálom) a zvýšiť neutralitu holandského daňového systému. |
| --- | --- |

(14)

Holandské orgány zdôrazňujú, že rozdiely v daňovom zaobchádzaní vytvárajú formy voľnej úvahy medzi týmito dvoma spôsobmi vnútroskupinového financovania, ktoré nie sú ekonomicky žiaduce. Vnútri skupiny je voľba medzi dodatočným financovaním vlastným kapitálom alebo (dodatočným) dlhovým financovaním (teda cudzím kapitálom) je založená na voľnom uvážení, ale daňové dôsledky týchto dvoch druhov financovania sú rozdielne. To môže viesť k arbitráži (voľnej úvahe), ktorá narúša neutralitu daňového systému. Toto opatrenie sa preto snaží zabrániť arbitráži medzi dlhovým financovaním a kapitálovým financovaním (teda medzi financovaním cudzím kapitálom a financovaním vlastným kapitálom) a zvýšiť neutralitu holandského daňového systému.

| (15) | Zavedenie systému úrokov vnútri skupiny pomôže zabezpečiť, aby sa o metóde financovania použitej v rámci skupiny rozhodovalo predovšetkým na základe ekonomických úvah. Prinesie oveľa väčšie zblíženie daňového zaobchádzania s úrokmi vnútri skupiny s daňovým zaobchádzaním s dividendami vnútri skupiny, a tým bude viesť k vyššej neutralite medzi dlhovým financovaním vnútri skupiny a kapitálovým financovaním vnútri skupiny. |
| --- | --- |

(15)

Zavedenie systému úrokov vnútri skupiny pomôže zabezpečiť, aby sa o metóde financovania použitej v rámci skupiny rozhodovalo predovšetkým na základe ekonomických úvah. Prinesie oveľa väčšie zblíženie daňového zaobchádzania s úrokmi vnútri skupiny s daňovým zaobchádzaním s dividendami vnútri skupiny, a tým bude viesť k vyššej neutralite medzi dlhovým financovaním vnútri skupiny a kapitálovým financovaním vnútri skupiny.

| (16) | Problém arbitráže nevzniká v prípade financovania mimo rámca skupiny. Tu sú skutočne dôležité rozdielne dôsledky vyplývajúce z občianskeho práva, takže k tejto forme arbitráže nedochádza. Vzhľadom na prirodzené rozdiely medzi situáciami vnútri skupín a mimo skupín sa pre transakcie financovania mimo skupín nevyžaduje daňová neutralita. Z hľadiska povahy vecí sa preto opatrenie obmedzuje na úvery vnútri skupiny. |
| --- | --- |

(16)

Problém arbitráže nevzniká v prípade financovania mimo rámca skupiny. Tu sú skutočne dôležité rozdielne dôsledky vyplývajúce z občianskeho práva, takže k tejto forme arbitráže nedochádza. Vzhľadom na prirodzené rozdiely medzi situáciami vnútri skupín a mimo skupín sa pre transakcie financovania mimo skupín nevyžaduje daňová neutralita. Z hľadiska povahy vecí sa preto opatrenie obmedzuje na úvery vnútri skupiny.

| (17) | Holandské orgány poukazujú aj na to, že holandské podniky v poslednom čase odpočítavajú stále viac úrokov nadmernej výšky. Podniky stále viac využívajú rozdielne daňové zaobchádzanie s úvermi a vlastným imaním vnútri skupiny na úkor štátnej pokladnice. |
| --- | --- |

(17)

Holandské orgány poukazujú aj na to, že holandské podniky v poslednom čase odpočítavajú stále viac úrokov nadmernej výšky. Podniky stále viac využívajú rozdielne daňové zaobchádzanie s úvermi a vlastným imaním vnútri skupiny na úkor štátnej pokladnice.

| (18) | Opatrenie je zamerané proti tomuto narúšaniu daňových príjmov podnecovaním spoločností, aby využívali vlastné imanie namiesto úverov, a na obmedzenie odpočtu úrokov v Holandsku. Táto schéma preto dopĺňa holandské pravidlá nízkej kapitalizácie, ktoré majú podobný cieľ, v tom, že odrádza od nadmerného financovania úverovým kapitálom a bráni umelému znižovaniu daňového základu v Holandsku. |
| --- | --- |

(18)

Opatrenie je zamerané proti tomuto narúšaniu daňových príjmov podnecovaním spoločností, aby využívali vlastné imanie namiesto úverov, a na obmedzenie odpočtu úrokov v Holandsku. Táto schéma preto dopĺňa holandské pravidlá nízkej kapitalizácie, ktoré majú podobný cieľ, v tom, že odrádza od nadmerného financovania úverovým kapitálom a bráni umelému znižovaniu daňového základu v Holandsku.

| (19) | Notifikovaná schéma predstavuje podľa názoru holandských orgánov opatrenie čisto technickej povahy. |
| --- | --- |

(19)

Notifikovaná schéma predstavuje podľa názoru holandských orgánov opatrenie čisto technickej povahy.

II.2.   Právny základ

| (20) | Právnym základom opatrenia je článok 12 písm. c) zákona o dani z príjmov právnických osôb z roku 1969 (Wet op de vennootschapsbelasting 1969). Toto ustanovenie bolo zavedené s účinnosťou od 1. januára 2007, ale nadobudnutie jeho účinnosti bolo posunuté, kým Komisia neprijme stanovisko o zlučiteľnosti s pravidlami štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(20)

Právnym základom opatrenia je článok 12 písm. c) zákona o dani z príjmov právnických osôb z roku 1969 (Wet op de vennootschapsbelasting 1969). Toto ustanovenie bolo zavedené s účinnosťou od 1. januára 2007, ale nadobudnutie jeho účinnosti bolo posunuté, kým Komisia neprijme stanovisko o zlučiteľnosti s pravidlami štátnej pomoci.

II.3.   Ako bude opatrenie fungovať

| (21) | V Holandsku sa daň z príjmu právnických osôb vo všeobecnosti uplatňuje na výnosy spoločností pri sadzbe 25,5 % (3). Opatrením systému úrokov vnútri skupiny sa ustanovuje rozdielne daňové zaobchádzanie s určitými úrokmi vnútri skupiny. Úroky zaplatené a prijaté v súvislosti s vnútroskupinovým financovaním nebudú podliehať štandardnej sadzbe dane z príjmu právnických osôb vo výške 25,5 %. Pozitívne saldo medzi úrokmi prijatými a zaplatenými v súvislosti s transakciami vnútroskupinového financovania bude zdaňované v „systéme úrokov vnútri skupiny“ pri sadzbe 5 % namiesto štandardnej sadzby dane z príjmu právnických osôb vo výške 25,5 %. Ak je saldo úrokov prijatých a zaplatených negatívne, bude odpočítateľné, ale pri nižšej sadzbe 5 % namiesto štandardnej sadzby 25,5 %. |
| --- | --- |

(21)

V Holandsku sa daň z príjmu právnických osôb vo všeobecnosti uplatňuje na výnosy spoločností pri sadzbe 25,5 % (3). Opatrením systému úrokov vnútri skupiny sa ustanovuje rozdielne daňové zaobchádzanie s určitými úrokmi vnútri skupiny. Úroky zaplatené a prijaté v súvislosti s vnútroskupinovým financovaním nebudú podliehať štandardnej sadzbe dane z príjmu právnických osôb vo výške 25,5 %. Pozitívne saldo medzi úrokmi prijatými a zaplatenými v súvislosti s transakciami vnútroskupinového financovania bude zdaňované v „systéme úrokov vnútri skupiny“ pri sadzbe 5 % namiesto štandardnej sadzby dane z príjmu právnických osôb vo výške 25,5 %. Ak je saldo úrokov prijatých a zaplatených negatívne, bude odpočítateľné, ale pri nižšej sadzbe 5 % namiesto štandardnej sadzby 25,5 %.

| (22) | Suma, ktorú je možné zdaniť alebo odpočítať pri zníženej sadzbe, je obmedzená na percento z čistých aktív daňovníka na daňové účely (fiscale vermogen). Cieľom tohto obmedzenia je zabrániť podkapitalizovaným podnikom obchádzať opatrenie a zabezpečiť, aby sa znížená sadzba uplatňovala, len ak bol výnos z úverov vnútri skupiny financovaný akciovým kapitálom. |
| --- | --- |

(22)

Suma, ktorú je možné zdaniť alebo odpočítať pri zníženej sadzbe, je obmedzená na percento z čistých aktív daňovníka na daňové účely (fiscale vermogen). Cieľom tohto obmedzenia je zabrániť podkapitalizovaným podnikom obchádzať opatrenie a zabezpečiť, aby sa znížená sadzba uplatňovala, len ak bol výnos z úverov vnútri skupiny financovaný akciovým kapitálom.

| (23) | Opatrenie systému úrokov vnútri skupiny má viaceré ďalšie ustanovenia proti zneužitiu. Konkrétne, úroky z formálnej stránky splatné tretej strane (banke), ale v skutočnosti platené organizácii skupiny, sa považujú za úroky zaplatené vnútri skupiny. To sa týka napríklad prípadu dojednania so vzájomnou nadväznosťou, tzv. „back-to-back construction“ (4). Úroky splatné tretej strane (banke) sa považujú za vnútroskupinové úroky s obmedzenou odpočítateľnosťou aj v prípade, že sa zdroje získané prostredníctvom úveru vložia do kapitálu alebo sa použijú v dcérskej spoločnosti s cieľom dosahovať v dcérskej spoločnosti vnútroskupinové úroky s nízkym zdanením. |
| --- | --- |

(23)

Opatrenie systému úrokov vnútri skupiny má viaceré ďalšie ustanovenia proti zneužitiu. Konkrétne, úroky z formálnej stránky splatné tretej strane (banke), ale v skutočnosti platené organizácii skupiny, sa považujú za úroky zaplatené vnútri skupiny. To sa týka napríklad prípadu dojednania so vzájomnou nadväznosťou, tzv. „back-to-back construction“ (4). Úroky splatné tretej strane (banke) sa považujú za vnútroskupinové úroky s obmedzenou odpočítateľnosťou aj v prípade, že sa zdroje získané prostredníctvom úveru vložia do kapitálu alebo sa použijú v dcérskej spoločnosti s cieľom dosahovať v dcérskej spoločnosti vnútroskupinové úroky s nízkym zdanením.

| (24) | Holandské orgány v pôvodnej notifikácii uviedli, že schéma bude voliteľná počas obdobia minimálne troch rokov. Ak sa pre ňu rozhodne spoločnosť, ktorá patrí do skupiny, schéma sa bude vzťahovať na všetky ostatné spoločnosti skupiny usadené v Holandsku. Oprávnené spoločnosti v zmysle pôvodnej schémy úrokov vnútri skupiny sú spoločnosti, ktoré patria do jednej skupiny konkrétne vymedzenej v samotnej schéme, s požiadavkou, aby jedna spoločnosť vlastnila v druhej spoločnosti viac ako 50 %. Inými slovami, skupina musí pozostávať minimálne z dvoch spoločností, pričom materská spoločnosť kontroluje viac ako 50 % akcií dcérskej spoločnosti. Každá spoločnosť musí podliehať dani z príjmu právnických osôb v Holandsku. To znamená, že schéma sa vzťahuje na každú spoločnosť usadenú v Holandsku alebo na každú spoločnosť usadenú mimo Holandska, ktorá má stále miesto prevádzky v Holandsku. |
| --- | --- |

(24)

Holandské orgány v pôvodnej notifikácii uviedli, že schéma bude voliteľná počas obdobia minimálne troch rokov. Ak sa pre ňu rozhodne spoločnosť, ktorá patrí do skupiny, schéma sa bude vzťahovať na všetky ostatné spoločnosti skupiny usadené v Holandsku. Oprávnené spoločnosti v zmysle pôvodnej schémy úrokov vnútri skupiny sú spoločnosti, ktoré patria do jednej skupiny konkrétne vymedzenej v samotnej schéme, s požiadavkou, aby jedna spoločnosť vlastnila v druhej spoločnosti viac ako 50 %. Inými slovami, skupina musí pozostávať minimálne z dvoch spoločností, pričom materská spoločnosť kontroluje viac ako 50 % akcií dcérskej spoločnosti. Každá spoločnosť musí podliehať dani z príjmu právnických osôb v Holandsku. To znamená, že schéma sa vzťahuje na každú spoločnosť usadenú v Holandsku alebo na každú spoločnosť usadenú mimo Holandska, ktorá má stále miesto prevádzky v Holandsku.

II.4.   Zmeny a doplnenia schémy

| (25) | Počas konania sa holandské orgány vyjadrili, že majú v úmysle ustanoviť záväznosť schémy. To potvrdili listom z 18. decembra 2008. Systém úrokov vnútri skupiny sa teraz bude vzťahovať na všetky subjekty, ktoré podliehajú dani z príjmu právnických osôb v Holandsku, pokiaľ ide o úroky platené spoločnostiam v skupine a úroky prijímané od spoločností v skupine. |
| --- | --- |

(25)

Počas konania sa holandské orgány vyjadrili, že majú v úmysle ustanoviť záväznosť schémy. To potvrdili listom z 18. decembra 2008. Systém úrokov vnútri skupiny sa teraz bude vzťahovať na všetky subjekty, ktoré podliehajú dani z príjmu právnických osôb v Holandsku, pokiaľ ide o úroky platené spoločnostiam v skupine a úroky prijímané od spoločností v skupine.

| (26) | V uvedenom liste holandské orgány informovali Komisiu aj o dvoch dodatočných zmenách a doplneniach schémy. Prvá zmena a doplnenie sa týka širšieho vymedzenia skupiny na účely systému úrokov vnútri skupiny. Vymedzenie prepojených spoločností sa mení a dopĺňa tak, že zahŕňa všetky úpravy, na základe ktorých má jeden subjekt, priamo alebo nepriamo, skutočnú kontrolu nad financovaním druhého subjektu, alebo pri ktorých má tretia fyzická alebo právnická osoba skutočnú kontrolu nad financovaním dvoch subjektov zapojených v úverovom mechanizme (5). Druhou zmenou a doplnením sa vsúva ustanovenie, ktorým sa má uľahčiť povýšenie (druhej) spoločnosti podľa holandského občianskeho práva tak, aby výsledná skupina mohla využívať výhody systému úrokov vnútri skupiny. Konkrétne, pre spoločnosť s ručením obmedzeným (besloten vennootschap – BV) sa zruší súčasné povinné minimálne základné imanie vo výške 18 000 EUR. |
| --- | --- |

(26)

V uvedenom liste holandské orgány informovali Komisiu aj o dvoch dodatočných zmenách a doplneniach schémy. Prvá zmena a doplnenie sa týka širšieho vymedzenia skupiny na účely systému úrokov vnútri skupiny. Vymedzenie prepojených spoločností sa mení a dopĺňa tak, že zahŕňa všetky úpravy, na základe ktorých má jeden subjekt, priamo alebo nepriamo, skutočnú kontrolu nad financovaním druhého subjektu, alebo pri ktorých má tretia fyzická alebo právnická osoba skutočnú kontrolu nad financovaním dvoch subjektov zapojených v úverovom mechanizme (5). Druhou zmenou a doplnením sa vsúva ustanovenie, ktorým sa má uľahčiť povýšenie (druhej) spoločnosti podľa holandského občianskeho práva tak, aby výsledná skupina mohla využívať výhody systému úrokov vnútri skupiny. Konkrétne, pre spoločnosť s ručením obmedzeným (besloten vennootschap – BV) sa zruší súčasné povinné minimálne základné imanie vo výške 18 000 EUR.

II.5.   Rozpočet

| (27) | Podľa pôvodnej notifikácie mal ročný rozpočet notifikovaného opatrenia dosiahnuť 475 miliónov EUR. V neskoršej etape holandské orgány uviedli, že povinný systém úrokov by bol z rozpočtového hľadiska neutrálny. |
| --- | --- |

(27)

Podľa pôvodnej notifikácie mal ročný rozpočet notifikovaného opatrenia dosiahnuť 475 miliónov EUR. V neskoršej etape holandské orgány uviedli, že povinný systém úrokov by bol z rozpočtového hľadiska neutrálny.

III.   DÔVODY ZAČATIA KONANIA

| (28) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania zo 7. februára 2007 vyjadrila pochybnosti o všeobecnej povahe opatrenia. Zdôraznila, že výhodu nižšieho zdanenia poskytovanú schémou by využili len spoločnosti, ktoré sú súčasťou skupiny (de jure selektivita), a vyjadrila podozrenie, že schéma by poskytovala výhody medzinárodným skupinám, čím by tieto skupiny dostali selektívnu ekonomickú výhodu (de facto selektivita). |
| --- | --- |

(28)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania zo 7. februára 2007 vyjadrila pochybnosti o všeobecnej povahe opatrenia. Zdôraznila, že výhodu nižšieho zdanenia poskytovanú schémou by využili len spoločnosti, ktoré sú súčasťou skupiny (de jure selektivita), a vyjadrila podozrenie, že schéma by poskytovala výhody medzinárodným skupinám, čím by tieto skupiny dostali selektívnu ekonomickú výhodu (de facto selektivita).

| (29) | Komisia uviedla, že v čisto vnútroštátnom rámci by opatrenie bolo z daňového hľadiska zrejme neutrálne. Z hľadiska cezhraničných transakcií by však holandská spoločnosť, ktorá požičiava peniaze pridruženej spoločnosti usadenej v zahraničí, podliehala nižším daniam vo výške 5 %, pričom by pridružená spoločnosť v zahraničí nepodliehala holandským pravidlám obmedzujúcim odpočítateľnosť zaplatených úrokov. Schéma by poskytovala de facto selektívnu výhodu, keďže stimul na využívanie schémy by mali len medzinárodné skupiny spoločností vykonávajúce cezhraničné vnútroskupinové úrokové transakcie v daňových jurisdikciách, ktorých sadzba dane z príjmu právnických osôb je vyššia ako 5 %. |
| --- | --- |

(29)

Komisia uviedla, že v čisto vnútroštátnom rámci by opatrenie bolo z daňového hľadiska zrejme neutrálne. Z hľadiska cezhraničných transakcií by však holandská spoločnosť, ktorá požičiava peniaze pridruženej spoločnosti usadenej v zahraničí, podliehala nižším daniam vo výške 5 %, pričom by pridružená spoločnosť v zahraničí nepodliehala holandským pravidlám obmedzujúcim odpočítateľnosť zaplatených úrokov. Schéma by poskytovala de facto selektívnu výhodu, keďže stimul na využívanie schémy by mali len medzinárodné skupiny spoločností vykonávajúce cezhraničné vnútroskupinové úrokové transakcie v daňových jurisdikciách, ktorých sadzba dane z príjmu právnických osôb je vyššia ako 5 %.

| (30) | Keďže zámerom opatrenia bolo vytvoriť výnimku z uplatňovania daňového systému, Komisia vyjadrila tiež pochybnosť, či je opodstatnené z hľadiska povahy alebo všeobecnej schémy daňového systému. |
| --- | --- |

(30)

Keďže zámerom opatrenia bolo vytvoriť výnimku z uplatňovania daňového systému, Komisia vyjadrila tiež pochybnosť, či je opodstatnené z hľadiska povahy alebo všeobecnej schémy daňového systému.

| (31) | Komisia tiež zastávala názor, že by sa nemohlo vylúčiť, že hlavní príjemcovia schémy budú bývalí príjemcovia schémy medzinárodných činností financovania, o ktorej sa rozhodlo, že predstavuje nezlučiteľnú štátnu pomoc (6). |
| --- | --- |

(31)

Komisia tiež zastávala názor, že by sa nemohlo vylúčiť, že hlavní príjemcovia schémy budú bývalí príjemcovia schémy medzinárodných činností financovania, o ktorej sa rozhodlo, že predstavuje nezlučiteľnú štátnu pomoc (6).

| (32) | Komisia preto dospela k záveru, že schéma úrokov vnútri skupiny by sa mohla považovať za pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES a že nie je uplatniteľná žiadna z výnimiek ustanovených v článku 87 ods. 2 a 3. |
| --- | --- |

(32)

Komisia preto dospela k záveru, že schéma úrokov vnútri skupiny by sa mohla považovať za pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES a že nie je uplatniteľná žiadna z výnimiek ustanovených v článku 87 ods. 2 a 3.

IV.   PRIPOMIENKY HOLANDSKA

| (33) | Pripomienky Holandska k rozhodnutiu o začatí konania boli doručené 7. mája 2007 a boli doplnené ďalšími oznámeniami v rokoch 2007 a 2008 vrátane právneho stanoviska dodaného profesorkou Hancher. |
| --- | --- |

(33)

Pripomienky Holandska k rozhodnutiu o začatí konania boli doručené 7. mája 2007 a boli doplnené ďalšími oznámeniami v rokoch 2007 a 2008 vrátane právneho stanoviska dodaného profesorkou Hancher.

| (34) | Holandské orgány vyhlásili, že prístup, ktorý Komisia prijala vo svojom rozhodnutí, je nesprávny v troch bodoch. Po prvé Komisia spája samostatné kritériá „výhody“ a „selektivity“ do jedného kritéria, t. j. „selektívnej výhody“. To nie je v súlade so štandardnou praxou Komisie alebo s judikatúrou, podľa ktorých sa stanovuje, že tieto dve kritériá sa musia uplatňovať osobitne. |
| --- | --- |

(34)

Holandské orgány vyhlásili, že prístup, ktorý Komisia prijala vo svojom rozhodnutí, je nesprávny v troch bodoch. Po prvé Komisia spája samostatné kritériá „výhody“ a „selektivity“ do jedného kritéria, t. j. „selektívnej výhody“. To nie je v súlade so štandardnou praxou Komisie alebo s judikatúrou, podľa ktorých sa stanovuje, že tieto dve kritériá sa musia uplatňovať osobitne.

| (35) | Po druhé Komisia neposudzuje zložky systému úrokov vnútri skupiny samostatne. Zložka prípadnej pomoci pri zníženej sadzbe pre úroky prijaté vnútri skupiny a zložka prípadnej pomoci pri zníženej sadzbe pre úroky zaplatené vnútri skupiny sa musia posudzovať samostatne. |
| --- | --- |

(35)

Po druhé Komisia neposudzuje zložky systému úrokov vnútri skupiny samostatne. Zložka prípadnej pomoci pri zníženej sadzbe pre úroky prijaté vnútri skupiny a zložka prípadnej pomoci pri zníženej sadzbe pre úroky zaplatené vnútri skupiny sa musia posudzovať samostatne.

| (36) | Po tretie Komisia sa mýli, keď skúma čistý vplyv na platcu a príjemcu spolu, a keď dospela k záveru, že čistý vplyv je pravdepodobne neutrálny pre vnútroštátne skupiny, keď platca aj príjemca sú usadení v Holandsku, kým čistá výhoda vzniká pre medzinárodné skupiny, keď platcom je zahraničná spoločnosť skupiny a príjemcom je domáca spoločnosť skupiny. Podľa holandských orgánov porovnávanie tohto charakteru nemá oporu v holandských daňových zákonoch. Holandské spoločnosti patriace do skupiny sa na daňové účely konsolidujú len v prípade vlastníctva 95 % alebo viac akcií. |
| --- | --- |

(36)

Po tretie Komisia sa mýli, keď skúma čistý vplyv na platcu a príjemcu spolu, a keď dospela k záveru, že čistý vplyv je pravdepodobne neutrálny pre vnútroštátne skupiny, keď platca aj príjemca sú usadení v Holandsku, kým čistá výhoda vzniká pre medzinárodné skupiny, keď platcom je zahraničná spoločnosť skupiny a príjemcom je domáca spoločnosť skupiny. Podľa holandských orgánov porovnávanie tohto charakteru nemá oporu v holandských daňových zákonoch. Holandské spoločnosti patriace do skupiny sa na daňové účely konsolidujú len v prípade vlastníctva 95 % alebo viac akcií.

| (37) | Holandské orgány ďalej zastávajú názor, že systém úrokov vnútri skupiny nie je možné považovať za odchýlku od štandardnej metódy zdaňovania. Je to úprava, pri ktorej sa do daňového systému pridáva analytický prvok. To vedie k novej štandardnej metóde zdaňovania, a teda neprináša žiadnu výhodu. |
| --- | --- |

(37)

Holandské orgány ďalej zastávajú názor, že systém úrokov vnútri skupiny nie je možné považovať za odchýlku od štandardnej metódy zdaňovania. Je to úprava, pri ktorej sa do daňového systému pridáva analytický prvok. To vedie k novej štandardnej metóde zdaňovania, a teda neprináša žiadnu výhodu.

| (38) | Holandské orgány tiež popierajú, že by existovala akákoľvek výhoda z iného dôvodu. Čistý rozdiel, ktorý systém úrokov vnútri skupiny prinesie pre medzinárodné skupiny v porovnaní s vnútroštátnymi skupinami, môže pre medzinárodné skupiny predstavovať výhodu, ale aj nevýhodu. Medzinárodná skupina s holandskou pridruženou spoločnosťou môže získať výhodu alebo nevýhodu v závislosti od svojho objektívneho postavenia ako dlžník alebo veriteľ a od daňovej sadzby uplatniteľnej v iných členských štátoch a v Holandsku. |
| --- | --- |

(38)

Holandské orgány tiež popierajú, že by existovala akákoľvek výhoda z iného dôvodu. Čistý rozdiel, ktorý systém úrokov vnútri skupiny prinesie pre medzinárodné skupiny v porovnaní s vnútroštátnymi skupinami, môže pre medzinárodné skupiny predstavovať výhodu, ale aj nevýhodu. Medzinárodná skupina s holandskou pridruženou spoločnosťou môže získať výhodu alebo nevýhodu v závislosti od svojho objektívneho postavenia ako dlžník alebo veriteľ a od daňovej sadzby uplatniteľnej v iných členských štátoch a v Holandsku.

| (39) | Ak sa eventuálne získa výhoda, Holandsko zastáva názor, že možná čistá výhoda pre medzinárodné skupiny nie je výsledkom nižšej holandskej sadzby pre úroky prijaté vnútri skupiny, ale neobmedzeného odpočtu úrokov vnútri skupiny zaplatených v zahraničí. Túto výhodu nie je možné prisúdiť holandskému štátu a nie je financovaná z holandských štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(39)

Ak sa eventuálne získa výhoda, Holandsko zastáva názor, že možná čistá výhoda pre medzinárodné skupiny nie je výsledkom nižšej holandskej sadzby pre úroky prijaté vnútri skupiny, ale neobmedzeného odpočtu úrokov vnútri skupiny zaplatených v zahraničí. Túto výhodu nie je možné prisúdiť holandskému štátu a nie je financovaná z holandských štátnych zdrojov.

| (40) | Možný výhodnejší čistý vplyv pre medzinárodné skupiny v porovnaní s vnútroštátnymi skupinami nie je dôsledkom selektívneho rámca holandského systému úrokov vnútri skupiny, ale nerovnosti vyplývajúcej z rozdielnych pravidiel odpočítateľnosti vnútroskupinových úrokov na úrovni EÚ. Holandsko môže voľne zvyšovať alebo znižovať tento rozdiel zmenou a doplnením svojho daňového systému, keďže tieto zmeny a doplnenia sú všeobecne uplatniteľné na všetkých holandských daňovníkov, ktorí sú z hľadiska cieľa sledovaného príslušnou zmenou a doplnením v porovnateľnej právnej a faktickej situácii. |
| --- | --- |

(40)

Možný výhodnejší čistý vplyv pre medzinárodné skupiny v porovnaní s vnútroštátnymi skupinami nie je dôsledkom selektívneho rámca holandského systému úrokov vnútri skupiny, ale nerovnosti vyplývajúcej z rozdielnych pravidiel odpočítateľnosti vnútroskupinových úrokov na úrovni EÚ. Holandsko môže voľne zvyšovať alebo znižovať tento rozdiel zmenou a doplnením svojho daňového systému, keďže tieto zmeny a doplnenia sú všeobecne uplatniteľné na všetkých holandských daňovníkov, ktorí sú z hľadiska cieľa sledovaného príslušnou zmenou a doplnením v porovnateľnej právnej a faktickej situácii.

| (41) | Podľa holandských orgánov bude celkový vplyv daňových zmien a doplnení na medzinárodné skupiny, ktoré vykonávajú cezhraničné transakcie, vždy iný ako vplyv na vnútroštátne skupiny, ktoré vykonávajú len vnútroštátne transakcie. Na účely štátnej pomoci je to relevantné, len ak sú rozdiely spôsobené samotným opatrením členského štátu, napr. ak existuje nižšia daňová sadzba len pre príjmy z úrokov zahraničných skupín. Nie je to relevantné v prípade všeobecného opatrenia uplatniteľného na príjmy z úrokov všetkých skupín, domácich aj zahraničných, ktoré vedie k cezhraničným rozdielom. |
| --- | --- |

(41)

Podľa holandských orgánov bude celkový vplyv daňových zmien a doplnení na medzinárodné skupiny, ktoré vykonávajú cezhraničné transakcie, vždy iný ako vplyv na vnútroštátne skupiny, ktoré vykonávajú len vnútroštátne transakcie. Na účely štátnej pomoci je to relevantné, len ak sú rozdiely spôsobené samotným opatrením členského štátu, napr. ak existuje nižšia daňová sadzba len pre príjmy z úrokov zahraničných skupín. Nie je to relevantné v prípade všeobecného opatrenia uplatniteľného na príjmy z úrokov všetkých skupín, domácich aj zahraničných, ktoré vedie k cezhraničným rozdielom.

| (42) | Samotná koexistencia neharmonizovaných daňových systémov môže viesť k situácii, keď sa čisté daňové vplyvy cezhraničných transakcií odlišujú od čistého vplyvu čisto vnútroštátnych transakcií. Tento vplyv môže byť nevýhodný (dvojité hospodárske zdanenie), ako aj výhodný (hospodárske nezdanenie). |
| --- | --- |

(42)

Samotná koexistencia neharmonizovaných daňových systémov môže viesť k situácii, keď sa čisté daňové vplyvy cezhraničných transakcií odlišujú od čistého vplyvu čisto vnútroštátnych transakcií. Tento vplyv môže byť nevýhodný (dvojité hospodárske zdanenie), ako aj výhodný (hospodárske nezdanenie).

| (43) | Články 94 a 95 Zmluvy o ES poskytujú základ pre smernice alebo nariadenia, ktorými sa zosúlaďujú existujúce úpravy, ak je to potrebné na tvorbu alebo správne fungovanie spoločného trhu. Článok 96 ďalej poskytuje Komisii príležitosť prijať opatrenie, ak rozdiel medzi právnymi predpismi záväznými v rôznych členských štátoch závažne narúša podmienky hospodárskej súťaže na spoločnom trhu. |
| --- | --- |

(43)

Články 94 a 95 Zmluvy o ES poskytujú základ pre smernice alebo nariadenia, ktorými sa zosúlaďujú existujúce úpravy, ak je to potrebné na tvorbu alebo správne fungovanie spoločného trhu. Článok 96 ďalej poskytuje Komisii príležitosť prijať opatrenie, ak rozdiel medzi právnymi predpismi záväznými v rôznych členských štátoch závažne narúša podmienky hospodárskej súťaže na spoločnom trhu.

| (44) | Pri nasledujúcej druhej alternatíve holandské orgány zastávajú názor, že neexistuje selektivita. Tým, že Komisia posudzovala selektivitu prostredníctvom porovnávania kombinácie zahraničný dlžník a vnútroštátny veriteľ s kombináciou vnútroštátny dlžník a vnútroštátny veriteľ, zvolila si nesprávny referenčný rámec. Pri posudzovaní selektivity holandských daňových úprav nemôže referenčný rámec ísť nad rámec všetkých holandských daňovníkov. Z ustálenej praxe Komisie vyplýva, že referenčný rámec nemôže zahŕňať spoločnosti, ktoré nepodliehajú dani v Holandsku. |
| --- | --- |

(44)

Pri nasledujúcej druhej alternatíve holandské orgány zastávajú názor, že neexistuje selektivita. Tým, že Komisia posudzovala selektivitu prostredníctvom porovnávania kombinácie zahraničný dlžník a vnútroštátny veriteľ s kombináciou vnútroštátny dlžník a vnútroštátny veriteľ, zvolila si nesprávny referenčný rámec. Pri posudzovaní selektivity holandských daňových úprav nemôže referenčný rámec ísť nad rámec všetkých holandských daňovníkov. Z ustálenej praxe Komisie vyplýva, že referenčný rámec nemôže zahŕňať spoločnosti, ktoré nepodliehajú dani v Holandsku.

| (45) | Holandské orgány zdôrazňujú, že daňový systém sa neobmedzuje na určité podniky alebo určité činnosti alebo funkcie, ani na konkrétne regióny. V schéme sa nerozlišuje medzi rezidentskými a nerezidentskými skupinami spoločností. Na splnenie podmienok systému úrokov vnútri skupiny sa nevzťahujú žiadne limity oprávnenosti spojené s konkrétnymi činnosťami alebo funkciami. |
| --- | --- |

(45)

Holandské orgány zdôrazňujú, že daňový systém sa neobmedzuje na určité podniky alebo určité činnosti alebo funkcie, ani na konkrétne regióny. V schéme sa nerozlišuje medzi rezidentskými a nerezidentskými skupinami spoločností. Na splnenie podmienok systému úrokov vnútri skupiny sa nevzťahujú žiadne limity oprávnenosti spojené s konkrétnymi činnosťami alebo funkciami.

| (46) | Okrem toho z hľadiska cieľa systému úrokov vnútri skupiny sú v porovnateľnej právnej a faktickej situácii len podniky, ktoré tvoria súčasť skupiny. Jedine tieto podniky by mali problém s arbitrážou uvedený v oddiele II.1. |
| --- | --- |

(46)

Okrem toho z hľadiska cieľa systému úrokov vnútri skupiny sú v porovnateľnej právnej a faktickej situácii len podniky, ktoré tvoria súčasť skupiny. Jedine tieto podniky by mali problém s arbitrážou uvedený v oddiele II.1.

| (47) | Holandsko poukazuje na to, že v rámci skupín sú rozhodnutia o financovaní zamerané na minimalizáciu daňového zaťaženia v rámci uplatniteľného daňového systému. Komerčné rozdiely medzi kapitálovým (vlastným) a dlhovým financovaním (podmienky splácania, zodpovednosť, zabezpečenie), na rozdiel od daňových rozdielov, sú vo veľkej miere irelevantné. Mimo skupín sú však komerčné rozdiely medzi kapitálovým a dlhovým financovaním veľmi významné a môžu prevýšiť daňové motívy. |
| --- | --- |

(47)

Holandsko poukazuje na to, že v rámci skupín sú rozhodnutia o financovaní zamerané na minimalizáciu daňového zaťaženia v rámci uplatniteľného daňového systému. Komerčné rozdiely medzi kapitálovým (vlastným) a dlhovým financovaním (podmienky splácania, zodpovednosť, zabezpečenie), na rozdiel od daňových rozdielov, sú vo veľkej miere irelevantné. Mimo skupín sú však komerčné rozdiely medzi kapitálovým a dlhovým financovaním veľmi významné a môžu prevýšiť daňové motívy.

| (48) | Holandské orgány trvajú na tom, že opatrenia obmedzené na skupiny sú daňové opatrenia čisto technickej povahy, ktoré nepredstavujú štátnu pomoc – uvádzajú, že v prípade rozhodnutia o francúzskom daňovom ustanovení Komisia uznala, že opatrenie, ktorým sa anuluje všeobecné pravidlo, že úrokové platby predstavujú odpočítateľné výdavky v medzipodnikových úveroch, predstavuje všeobecné opatrenie, ale ďalšiu výnimku z tohto pravidla v prospech centrálnych podnikových finančných správ zriadených vo Francúzsku medzinárodnými spoločnosťami posúdila ako selektívnu výhodu (7). |
| --- | --- |

(48)

Holandské orgány trvajú na tom, že opatrenia obmedzené na skupiny sú daňové opatrenia čisto technickej povahy, ktoré nepredstavujú štátnu pomoc – uvádzajú, že v prípade rozhodnutia o francúzskom daňovom ustanovení Komisia uznala, že opatrenie, ktorým sa anuluje všeobecné pravidlo, že úrokové platby predstavujú odpočítateľné výdavky v medzipodnikových úveroch, predstavuje všeobecné opatrenie, ale ďalšiu výnimku z tohto pravidla v prospech centrálnych podnikových finančných správ zriadených vo Francúzsku medzinárodnými spoločnosťami posúdila ako selektívnu výhodu (7).

| (49) | Holandské orgány tvrdia, že rozšírenie rozsahu pôsobnosti systému úrokov vnútri skupiny by skutočne viedlo k selektivite. Ak by sa úroky prijaté od tretích strán mali tiež zdaňovať nižšou sadzbou, viedlo by to k výhode pre finančné inštitúcie. |
| --- | --- |

(49)

Holandské orgány tvrdia, že rozšírenie rozsahu pôsobnosti systému úrokov vnútri skupiny by skutočne viedlo k selektivite. Ak by sa úroky prijaté od tretích strán mali tiež zdaňovať nižšou sadzbou, viedlo by to k výhode pre finančné inštitúcie.

| (50) | Tvrdia tiež, že predpoklad, že konkrétne daňové pravidlá pre úroky sami osebe zahŕňajú selektivitu, je nesprávny. Financovanie v rámci skupiny organizácií nemožno charakterizovať ako hospodársku aktivitu, ale jednoducho ako hospodársku realitu. Toky úrokov ako také nepredstavujú samostatnú hospodársku aktivitu alebo odvetvie podnikania, ale slúžia len na financovanie hospodárskej aktivity alebo odvetvia podnikania. Dlhové financovanie predstavuje osobitnú aktivitu len v prípade finančných inštitúcií, ktorých obchodnú činnosť tvorí financovanie tretích strán. Okrem toho v súvislosti s úrokmi zarobenými z krátkodobých vkladov, ktoré sú určené na nadobudnutie aspoň 5 % akcií spoločnosti (opatrenie B), Komisia sama dospela v rozhodnutí o začatí konania k záveru, že nižšia daňová sadzba pre takéto úroky nespôsobila sama o sebe selektivitu, keďže sa považovala za všeobecné opatrenie. |
| --- | --- |

(50)

Tvrdia tiež, že predpoklad, že konkrétne daňové pravidlá pre úroky sami osebe zahŕňajú selektivitu, je nesprávny. Financovanie v rámci skupiny organizácií nemožno charakterizovať ako hospodársku aktivitu, ale jednoducho ako hospodársku realitu. Toky úrokov ako také nepredstavujú samostatnú hospodársku aktivitu alebo odvetvie podnikania, ale slúžia len na financovanie hospodárskej aktivity alebo odvetvia podnikania. Dlhové financovanie predstavuje osobitnú aktivitu len v prípade finančných inštitúcií, ktorých obchodnú činnosť tvorí financovanie tretích strán. Okrem toho v súvislosti s úrokmi zarobenými z krátkodobých vkladov, ktoré sú určené na nadobudnutie aspoň 5 % akcií spoločnosti (opatrenie B), Komisia sama dospela v rozhodnutí o začatí konania k záveru, že nižšia daňová sadzba pre takéto úroky nespôsobila sama o sebe selektivitu, keďže sa považovala za všeobecné opatrenie.

| (51) | Holandské orgány ďalej tvrdia, že neexistuje žiadny koncepčný rozdiel medzi dividendami a úrokmi. Oba predstavujú odmenu za použitie alebo poskytnutie finančných prostriedkov, buď vlastného imania alebo dlhu. V oboch situáciách príjemca používa tieto finančné prostriedky na financovanie obchodných činností. Každý daňový systém obsahuje pravidlá, podľa ktorých sú zaplatené dividendy a úroky odpočítateľné, čiastočne odpočítateľné alebo neodpočítateľné, a pravidlá, na základe ktorých sú dividendy a úroky zdaniteľné, čiastočne zdaniteľné alebo oslobodené od dane. Neexistuje žiadny medzinárodný daňový predpis, ktorý stanovuje, ako sa má s týmito zložkami zaobchádzať na daňové účely. |
| --- | --- |

(51)

Holandské orgány ďalej tvrdia, že neexistuje žiadny koncepčný rozdiel medzi dividendami a úrokmi. Oba predstavujú odmenu za použitie alebo poskytnutie finančných prostriedkov, buď vlastného imania alebo dlhu. V oboch situáciách príjemca používa tieto finančné prostriedky na financovanie obchodných činností. Každý daňový systém obsahuje pravidlá, podľa ktorých sú zaplatené dividendy a úroky odpočítateľné, čiastočne odpočítateľné alebo neodpočítateľné, a pravidlá, na základe ktorých sú dividendy a úroky zdaniteľné, čiastočne zdaniteľné alebo oslobodené od dane. Neexistuje žiadny medzinárodný daňový predpis, ktorý stanovuje, ako sa má s týmito zložkami zaobchádzať na daňové účely.

| (52) | Pri ďalšej alternatíve obmedzené zdanenie bráni vnútornej disparite v holandskom systéme, a ako také je opodstatnené na základe povahy a účelu systému. Obmedzené zdanenie úrokov prijatých vnútri skupiny je opodstatnené obmedzeným odpočtom platieb úrokov v rámci skupiny. To umožňuje podnikom organizovaným ako skupina zabrániť získaniu nevýhody obmedzeného odpočtu a úplného zdanenia, kým podniky organizované ako samostatný subjekt nemajú žiadne interné platby úrokov, a preto nemajú žiadnu takúto nevýhodu. |
| --- | --- |

(52)

Pri ďalšej alternatíve obmedzené zdanenie bráni vnútornej disparite v holandskom systéme, a ako také je opodstatnené na základe povahy a účelu systému. Obmedzené zdanenie úrokov prijatých vnútri skupiny je opodstatnené obmedzeným odpočtom platieb úrokov v rámci skupiny. To umožňuje podnikom organizovaným ako skupina zabrániť získaniu nevýhody obmedzeného odpočtu a úplného zdanenia, kým podniky organizované ako samostatný subjekt nemajú žiadne interné platby úrokov, a preto nemajú žiadnu takúto nevýhodu.

| (53) | Základnou zásadou holandského daňového práva je, že príjmy a výdavky sa zdaňujú symetricky. Na základe vnútornej logiky holandského daňového systému predstavujú príjmy a výdavky dve strany tej istej mince. V záujme zabránenia dvojitého zdanenia je obmedzené zdanenie logickým dôsledkom obmedzeného odpočtu. |
| --- | --- |

(53)

Základnou zásadou holandského daňového práva je, že príjmy a výdavky sa zdaňujú symetricky. Na základe vnútornej logiky holandského daňového systému predstavujú príjmy a výdavky dve strany tej istej mince. V záujme zabránenia dvojitého zdanenia je obmedzené zdanenie logickým dôsledkom obmedzeného odpočtu.

| (54) | Cieľom navrhovaného opatrenia je zabezpečiť uplatňovanie zásady neutrality v holandskom daňovom systéme odstránením arbitráže medzi dlhovým a kapitálovým financovaním v rámci skupín. Opatrenie znižuje rozdiel medzi dvoma druhmi vnútroskupinového financovania, čím zlepšuje neutralitu daňového systému. Obmedzenie úrokov vnútri skupiny sa preto zakladá na ekonomických dôvodoch a je potrebné a funkčné na zabezpečenie účinnosti daňového systému. |
| --- | --- |

(54)

Cieľom navrhovaného opatrenia je zabezpečiť uplatňovanie zásady neutrality v holandskom daňovom systéme odstránením arbitráže medzi dlhovým a kapitálovým financovaním v rámci skupín. Opatrenie znižuje rozdiel medzi dvoma druhmi vnútroskupinového financovania, čím zlepšuje neutralitu daňového systému. Obmedzenie úrokov vnútri skupiny sa preto zakladá na ekonomických dôvodoch a je potrebné a funkčné na zabezpečenie účinnosti daňového systému.

| (55) | Holandské orgány poukazujú na to, že okruh podnikov, ktoré využívajú systém úrokov vnútri skupiny, bude oveľa širší ako 87 podnikov, ktoré využívali pôvodnú schému pre medzinárodné činnosti financovania. Ďalej tvrdia, že obmedzujúce podmienky uvedenej schémy, napríklad požiadavka dvoch kontinentov alebo štyroch krajín, v systéme úrokov vnútri skupiny úplne chýbajú. Systém úrokov je čisto daňové opatrenie, ktorým sa reguluje daňový tlak na kapitál ako výrobný faktor. Okrem toho sa vzťahuje na každý prijímaný alebo poskytovaný úver v rámci skupiny a je úplne oddelený od obchodnej činnosti vykonávanej príslušnou spoločnosťou. Zo všetkých týchto dôvodov je úplne nemožné porovnávať rozsah pôsobnosti tohto opatrenia s rozsahom pôsobnosti schémy pre medzinárodné činnosti financovania. |
| --- | --- |

(55)

Holandské orgány poukazujú na to, že okruh podnikov, ktoré využívajú systém úrokov vnútri skupiny, bude oveľa širší ako 87 podnikov, ktoré využívali pôvodnú schému pre medzinárodné činnosti financovania. Ďalej tvrdia, že obmedzujúce podmienky uvedenej schémy, napríklad požiadavka dvoch kontinentov alebo štyroch krajín, v systéme úrokov vnútri skupiny úplne chýbajú. Systém úrokov je čisto daňové opatrenie, ktorým sa reguluje daňový tlak na kapitál ako výrobný faktor. Okrem toho sa vzťahuje na každý prijímaný alebo poskytovaný úver v rámci skupiny a je úplne oddelený od obchodnej činnosti vykonávanej príslušnou spoločnosťou. Zo všetkých týchto dôvodov je úplne nemožné porovnávať rozsah pôsobnosti tohto opatrenia s rozsahom pôsobnosti schémy pre medzinárodné činnosti financovania.

| (56) | Povinný charakter opatrenia pre všetkých daňovníkov, ktorí platia alebo prijímajú úroky od pridružených spoločností, zdôrazňuje cieľ systému úrokov: zlepšiť neutralitu daňového systému, a tým znížiť arbitráž a zvýšiť príjmy z dane z príjmu právnických osôb v Holandsku. Odstraňuje tiež prvok, ktorý by mohol spôsobiť selektívnu výhodu ako dôsledok systému úrokov vnútri skupiny. |
| --- | --- |

(56)

Povinný charakter opatrenia pre všetkých daňovníkov, ktorí platia alebo prijímajú úroky od pridružených spoločností, zdôrazňuje cieľ systému úrokov: zlepšiť neutralitu daňového systému, a tým znížiť arbitráž a zvýšiť príjmy z dane z príjmu právnických osôb v Holandsku. Odstraňuje tiež prvok, ktorý by mohol spôsobiť selektívnu výhodu ako dôsledok systému úrokov vnútri skupiny.

| (57) | Povinný systém úrokov vnútri skupiny nielen odmeňuje udržiavanie kapitálu v Holandsku, ale súčasne poskytuje demotivujúci stimul – podobne ako pravidlá nízkej kapitalizácie – pre prílev dlhového financovania do Holandska. Holandské pravidlá nízkej kapitalizácie odrádzajú od prebytku financovania úverovým kapitálom v rámci skupín obmedzením odpočítateľnosti úrokov vnútri skupiny, kým systém úrokov vnútri skupiny poskytuje nižšiu sadzbu pre úroky prijaté vnútri skupiny, pokiaľ sú financované akciovým kapitálom. Systém úrokov vnútri skupiny posilňuje daňovú základňu Holandska podporou vyššieho pomeru akciového kapitálu k úverovému kapitálu a prispieva k zabráneniu odlevu akciového kapitálu, a tým daňovej základne, z Holandska. |
| --- | --- |

(57)

Povinný systém úrokov vnútri skupiny nielen odmeňuje udržiavanie kapitálu v Holandsku, ale súčasne poskytuje demotivujúci stimul – podobne ako pravidlá nízkej kapitalizácie – pre prílev dlhového financovania do Holandska. Holandské pravidlá nízkej kapitalizácie odrádzajú od prebytku financovania úverovým kapitálom v rámci skupín obmedzením odpočítateľnosti úrokov vnútri skupiny, kým systém úrokov vnútri skupiny poskytuje nižšiu sadzbu pre úroky prijaté vnútri skupiny, pokiaľ sú financované akciovým kapitálom. Systém úrokov vnútri skupiny posilňuje daňovú základňu Holandska podporou vyššieho pomeru akciového kapitálu k úverovému kapitálu a prispieva k zabráneniu odlevu akciového kapitálu, a tým daňovej základne, z Holandska.

| (58) | Systém úrokov vnútri skupiny je čisto technické opatrenie, ktorým sa mení zaobchádzanie s vnútroskupinovými úrokmi v systéme zvýšením daňového zaťaženia určitých daňovníkov a znížením daňového zaťaženia iných daňovníkov na základe horizontálnych a objektívnych faktov a okolností. Keď sa odstráni možnosť voľby, systém úrokov vnútri skupiny neprinesie žiadnu ekonomickú výhodu, keďže len presúva daňové zaťaženie medzi daňovníkmi len na základe horizontálnych a objektívnych kritérií. |
| --- | --- |

(58)

Systém úrokov vnútri skupiny je čisto technické opatrenie, ktorým sa mení zaobchádzanie s vnútroskupinovými úrokmi v systéme zvýšením daňového zaťaženia určitých daňovníkov a znížením daňového zaťaženia iných daňovníkov na základe horizontálnych a objektívnych faktov a okolností. Keď sa odstráni možnosť voľby, systém úrokov vnútri skupiny neprinesie žiadnu ekonomickú výhodu, keďže len presúva daňové zaťaženie medzi daňovníkmi len na základe horizontálnych a objektívnych kritérií.

| (59) | Holandské orgány zdôrazňujú, že de facto selektivita môže vzniknúť, len ak existuje riziko, že aj keď je povaha opatrenia všeobecná, jeho praktickým efektom by bolo, že bude vždy prinášať výhodu identifikovateľnej skupine. Tento druh selektivity mohol vzniknúť, keď opatrenie bolo voliteľné, ale nie v prípade, ak sa opatrenie stane záväzné. Daňovníci, ktorí získajú nevýhodu v jednom roku, môžu mať výhodu v druhom roku, a naopak. Schéma preto neprináša výhodu homogénnej kategórii daňovníkov. |
| --- | --- |

(59)

Holandské orgány zdôrazňujú, že de facto selektivita môže vzniknúť, len ak existuje riziko, že aj keď je povaha opatrenia všeobecná, jeho praktickým efektom by bolo, že bude vždy prinášať výhodu identifikovateľnej skupine. Tento druh selektivity mohol vzniknúť, keď opatrenie bolo voliteľné, ale nie v prípade, ak sa opatrenie stane záväzné. Daňovníci, ktorí získajú nevýhodu v jednom roku, môžu mať výhodu v druhom roku, a naopak. Schéma preto neprináša výhodu homogénnej kategórii daňovníkov.

| (60) | Holandské orgány zastávajú tiež názor, že nová definícia skupiny založená na efektívnej kontrole lepšie vyhovuje účelu schémy. Ak jedna spoločnosť má efektívnu kontrolu nad financovaním druhej spoločnosti, táto druhá spoločnosť už nemôže slobodne rozhodovať medzi financovaním prostredníctvom dlhu alebo vlastného imania. Vrcholový manažment skupiny rozhoduje, ako sa externe získané finančné prostriedky – buď externý dlh alebo externé vlastné imanie – majú rozdeliť v rámci skupiny, buď interným dlhom alebo interným vlastným imaním. Skutočnosť, že daňové dôsledky týchto dvoch nástrojov vnútroskupinového financovania sú rozdielne, poskytuje stimul na výber konkrétneho nástroja výhradne na základe jeho daňových dôsledkov. |
| --- | --- |

(60)

Holandské orgány zastávajú tiež názor, že nová definícia skupiny založená na efektívnej kontrole lepšie vyhovuje účelu schémy. Ak jedna spoločnosť má efektívnu kontrolu nad financovaním druhej spoločnosti, táto druhá spoločnosť už nemôže slobodne rozhodovať medzi financovaním prostredníctvom dlhu alebo vlastného imania. Vrcholový manažment skupiny rozhoduje, ako sa externe získané finančné prostriedky – buď externý dlh alebo externé vlastné imanie – majú rozdeliť v rámci skupiny, buď interným dlhom alebo interným vlastným imaním. Skutočnosť, že daňové dôsledky týchto dvoch nástrojov vnútroskupinového financovania sú rozdielne, poskytuje stimul na výber konkrétneho nástroja výhradne na základe jeho daňových dôsledkov.

| (61) | Na záver zmena zákona o spoločnostiach s ručením obmedzeným uľahčí v budúcnosti daňovníkom reorganizovať svoju právnu štruktúru vo forme skupiny, keďže administratívne zaťaženie a kapitálové požiadavky sa zrušia alebo podstatne znížia. |
| --- | --- |

(61)

Na záver zmena zákona o spoločnostiach s ručením obmedzeným uľahčí v budúcnosti daňovníkom reorganizovať svoju právnu štruktúru vo forme skupiny, keďže administratívne zaťaženie a kapitálové požiadavky sa zrušia alebo podstatne znížia.

V.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (62) | Pripomienky prišli od holandskej konfederácie priemyslu VNO-NCW (8), od Belgicka a od Maďarska. Pripomienky ďalšej strany boli doručené po konečnom termíne, a preto sa nemohli zohľadniť v konaní. Pripomienky príslušnej tretej strany by v žiadnom prípade nemali vplyv na posúdenie a na závery prijaté v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(62)

Pripomienky prišli od holandskej konfederácie priemyslu VNO-NCW (8), od Belgicka a od Maďarska. Pripomienky ďalšej strany boli doručené po konečnom termíne, a preto sa nemohli zohľadniť v konaní. Pripomienky príslušnej tretej strany by v žiadnom prípade nemali vplyv na posúdenie a na závery prijaté v tomto rozhodnutí.

V.1.   Pripomienky holandskej konfederácie priemyslu

| (63) | VNO-NCW zastáva názor, že predmetná schéma nemôže predstavovať nezlučiteľnú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy z nasledujúcich dôvodov. |
| --- | --- |

(63)

VNO-NCW zastáva názor, že predmetná schéma nemôže predstavovať nezlučiteľnú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy z nasledujúcich dôvodov.

| (64) | Po prvé VNO-NCW považuje systém úrokov vnútri skupiny za všeobecné, daňovo neutrálne a technické opatrenie, keďže cieľom schémy je znížiť daňovú arbitráž medzi kapitálovým financovaním a dlhovým financovaním v rámci skupiny spoločností. Vzhľadom na neutralitu opatrenia schéma nemá za následok nepriaznivé zaobchádzanie s určitými spoločnosťami alebo s výrobou určitého tovaru v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(64)

Po prvé VNO-NCW považuje systém úrokov vnútri skupiny za všeobecné, daňovo neutrálne a technické opatrenie, keďže cieľom schémy je znížiť daňovú arbitráž medzi kapitálovým financovaním a dlhovým financovaním v rámci skupiny spoločností. Vzhľadom na neutralitu opatrenia schéma nemá za následok nepriaznivé zaobchádzanie s určitými spoločnosťami alebo s výrobou určitého tovaru v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

| (65) | Po druhé daňová výhoda pre medzinárodnú skupinu spoločností vyplýva z rozdielov v daňovom zaobchádzaní s vnútroskupinovými úrokmi v jednotlivých členských štátoch a nemožno ju pripísať Holandsku. Daňová výhoda vzniká v dôsledku toho, že úroky možno odpočítať v inom členskom štáte pri vyššej daňovej sadzbe, ako je sadzba uplatniteľná v systéme úrokov vnútri skupiny, kým pri vnútroštátnej situácii je sadzbou, ktorá sa uplatňuje, sadzba systému úrokov vnútri skupiny, ale toto je priamym výsledkom rozdielov medzi právnymi predpismi členských štátov pre daňové zaobchádzanie s úrokmi vnútri skupiny. Ak by Komisia chcela odstrániť deformácie, ktoré by mohli vzniknúť ako následok systému úrokov vnútri skupiny, VNO-NCW jej navrhuje uplatniť článok 94 alebo 96 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(65)

Po druhé daňová výhoda pre medzinárodnú skupinu spoločností vyplýva z rozdielov v daňovom zaobchádzaní s vnútroskupinovými úrokmi v jednotlivých členských štátoch a nemožno ju pripísať Holandsku. Daňová výhoda vzniká v dôsledku toho, že úroky možno odpočítať v inom členskom štáte pri vyššej daňovej sadzbe, ako je sadzba uplatniteľná v systéme úrokov vnútri skupiny, kým pri vnútroštátnej situácii je sadzbou, ktorá sa uplatňuje, sadzba systému úrokov vnútri skupiny, ale toto je priamym výsledkom rozdielov medzi právnymi predpismi členských štátov pre daňové zaobchádzanie s úrokmi vnútri skupiny. Ak by Komisia chcela odstrániť deformácie, ktoré by mohli vzniknúť ako následok systému úrokov vnútri skupiny, VNO-NCW jej navrhuje uplatniť článok 94 alebo 96 Zmluvy o ES.

| (66) | Po tretie VNO-NCW zastáva názor, že z hľadiska cieľa predmetnej schémy, ktorým je znížiť daňovú arbitráž medzi vlastným imaním a dlhom, spoločnosti patriace do skupiny nie sú v rovnakej de jure a de facto situácii ako spoločnosti, ktoré nepatria do skupín. Rozdiel v daňovom zaobchádzaní s vlastným imaním a dlhom spôsobuje deformácie najmä vnútri skupín, keď materská spoločnosť uplatňuje určitú kontrolu nad svojimi dcérskymi spoločnosťami, takže môže v značnom rozsahu rozhodovať o ich možnostiach financovania, pričom sa o tejto voľbe vo veľkej miere rozhoduje na základe daňových úvah. Pri styku s tretími stranami sa o voľbe financovania často vo veľkej miere rozhoduje na základe iných faktorov, ako sú daňové úvahy. V dôsledku toho nemožno povedať, že predmetná schéma je selektívna v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Okrem toho – podľa VNO-NCW – ak samotný fakt, že daňová schéma je vo väčšej či menšej miere obmedzená na spoločnosti v skupinách, podnecuje k záveru, že ide o opatrenie štátnej pomoci, systémy členských štátov pre daň z príjmu právnických osôb budú v mnohých ohľadoch v rozpore s článkom 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(66)

Po tretie VNO-NCW zastáva názor, že z hľadiska cieľa predmetnej schémy, ktorým je znížiť daňovú arbitráž medzi vlastným imaním a dlhom, spoločnosti patriace do skupiny nie sú v rovnakej de jure a de facto situácii ako spoločnosti, ktoré nepatria do skupín. Rozdiel v daňovom zaobchádzaní s vlastným imaním a dlhom spôsobuje deformácie najmä vnútri skupín, keď materská spoločnosť uplatňuje určitú kontrolu nad svojimi dcérskymi spoločnosťami, takže môže v značnom rozsahu rozhodovať o ich možnostiach financovania, pričom sa o tejto voľbe vo veľkej miere rozhoduje na základe daňových úvah. Pri styku s tretími stranami sa o voľbe financovania často vo veľkej miere rozhoduje na základe iných faktorov, ako sú daňové úvahy. V dôsledku toho nemožno povedať, že predmetná schéma je selektívna v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Okrem toho – podľa VNO-NCW – ak samotný fakt, že daňová schéma je vo väčšej či menšej miere obmedzená na spoločnosti v skupinách, podnecuje k záveru, že ide o opatrenie štátnej pomoci, systémy členských štátov pre daň z príjmu právnických osôb budú v mnohých ohľadoch v rozpore s článkom 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

V.2.   Pripomienky maďarských orgánov

| (67) | Maďarské orgány zastávajú názor, že schéma nepredstavuje opatrenie pomoci a predkladajú dva argumenty. Po prvé skutočnosť, že schéma sa obmedzuje na skupiny, ju nerobí selektívnou. V záležitostiach (medzinárodného) zdaňovania sú pravidlá pre skupiny spoločností bežnou praxou a sú nevyhnutné. Mnoho pravidiel, ktorých rozsah pôsobnosti sa obmedzuje na skupiny, predložila OECD (transferové oceňovanie) a Komisia (napr. smernica o úrokoch a licenčných poplatkoch). Po druhé Maďarsko pripomína, že priame zdanenie je záležitosťou členských štátov. Určenie daňových sadzieb v súvislosti s určitými zdaniteľnými skutočnosťami patrí do ich vnútroštátnej právomoci. Na záver Maďarsko ťažko rozumie, ako môže byť Holandsko brané na zodpovednosť za vyšší odpočet spôsobený vyššími daňovými sadzbami v iných krajinách v situácii, keď priame zdanenie nie je harmonizované. Výhoda uvedená Komisiou je zjavne výsledkom rozdielnosti daňových systémov. |
| --- | --- |

(67)

Maďarské orgány zastávajú názor, že schéma nepredstavuje opatrenie pomoci a predkladajú dva argumenty. Po prvé skutočnosť, že schéma sa obmedzuje na skupiny, ju nerobí selektívnou. V záležitostiach (medzinárodného) zdaňovania sú pravidlá pre skupiny spoločností bežnou praxou a sú nevyhnutné. Mnoho pravidiel, ktorých rozsah pôsobnosti sa obmedzuje na skupiny, predložila OECD (transferové oceňovanie) a Komisia (napr. smernica o úrokoch a licenčných poplatkoch). Po druhé Maďarsko pripomína, že priame zdanenie je záležitosťou členských štátov. Určenie daňových sadzieb v súvislosti s určitými zdaniteľnými skutočnosťami patrí do ich vnútroštátnej právomoci. Na záver Maďarsko ťažko rozumie, ako môže byť Holandsko brané na zodpovednosť za vyšší odpočet spôsobený vyššími daňovými sadzbami v iných krajinách v situácii, keď priame zdanenie nie je harmonizované. Výhoda uvedená Komisiou je zjavne výsledkom rozdielnosti daňových systémov.

V.3.   Pripomienky belgických orgánov

| (68) | Aj belgické orgány podporujú názor, že schéma nepredstavuje štátnu pomoc, a predkladajú argumenty podobné argumentom iných zainteresovaných strán týkajúcim sa neprítomnosti selektivity. Belgicko zdôrazňuje, že je logické, že podnik, ktorý nie je súčasťou skupiny, nemôže mať, samozrejme, činnosti vnútroskupinového financovania. Belgické orgány tiež tvrdia, že pravidlá štátnej pomoci nie sú uplatniteľné v situáciách, v ktorých v dôsledku neexistujúcej harmonizácie na úrovni EÚ existujú rozdiely medzi vnútroštátnymi daňovými systémami. V dôsledku toho je schéma úrokov vnútri skupiny všeobecné opatrenie, na ktoré sa nevzťahujú pravidlá štátnej pomoci a Komisia pri riešení prípadu nevyužíva svoje právomoci správne. |
| --- | --- |

(68)

Aj belgické orgány podporujú názor, že schéma nepredstavuje štátnu pomoc, a predkladajú argumenty podobné argumentom iných zainteresovaných strán týkajúcim sa neprítomnosti selektivity. Belgicko zdôrazňuje, že je logické, že podnik, ktorý nie je súčasťou skupiny, nemôže mať, samozrejme, činnosti vnútroskupinového financovania. Belgické orgány tiež tvrdia, že pravidlá štátnej pomoci nie sú uplatniteľné v situáciách, v ktorých v dôsledku neexistujúcej harmonizácie na úrovni EÚ existujú rozdiely medzi vnútroštátnymi daňovými systémami. V dôsledku toho je schéma úrokov vnútri skupiny všeobecné opatrenie, na ktoré sa nevzťahujú pravidlá štátnej pomoci a Komisia pri riešení prípadu nevyužíva svoje právomoci správne.

VI.   REAKCIA HOLANDSKA NA PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN

| (69) | Holandské orgány podotýkajú, že pripomienky všetkých troch strán podporujú ich stanovisko. Maďarsko aj Belgicko zdôrazňujú, že pri pokuse riešiť rozpory, ktoré sú dôsledkom rozdielov medzi daňovými systémami, ktoré neboli harmonizované, Komisia nesprávne uplatňuje svoje právomoci v oblasti štátnej pomoci. To posilňuje názor Holandska, že systém úrokov vnútri skupiny nepredstavuje opatrenie pomoci zakázané článkom 87 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(69)

Holandské orgány podotýkajú, že pripomienky všetkých troch strán podporujú ich stanovisko. Maďarsko aj Belgicko zdôrazňujú, že pri pokuse riešiť rozpory, ktoré sú dôsledkom rozdielov medzi daňovými systémami, ktoré neboli harmonizované, Komisia nesprávne uplatňuje svoje právomoci v oblasti štátnej pomoci. To posilňuje názor Holandska, že systém úrokov vnútri skupiny nepredstavuje opatrenie pomoci zakázané článkom 87 Zmluvy o ES.

| (70) | Holandsko zdôrazňuje, že v úplnej miere súhlasí s analýzou vypracovanou konfederáciou VNO-NCW. Osobitnú dôležitosť prikladá podrobnému argumentu týkajúcemu sa inštitucionálneho rámca, ktorým sa jasne vysvetľujú rôzne rozpory na jednotnom trhu, ktoré môžu byť spôsobené vnútroštátnymi opatreniami prijatými členskými štátmi, a nástroje podľa Zmluvy o ES, ktoré sú podľa potreby dostupné na odstránenie týchto rozporov. |
| --- | --- |

(70)

Holandsko zdôrazňuje, že v úplnej miere súhlasí s analýzou vypracovanou konfederáciou VNO-NCW. Osobitnú dôležitosť prikladá podrobnému argumentu týkajúcemu sa inštitucionálneho rámca, ktorým sa jasne vysvetľujú rôzne rozpory na jednotnom trhu, ktoré môžu byť spôsobené vnútroštátnymi opatreniami prijatými členskými štátmi, a nástroje podľa Zmluvy o ES, ktoré sú podľa potreby dostupné na odstránenie týchto rozporov.

| (71) | Na záver holandské orgány podporujú názor konfederácie, že na určenie, či existuje selektivita, sa musí zistiť, či sú určité podniky alebo produkcia určitého tovaru uprednostnené pred inými, ktoré sú de jure a de facto porovnateľné z hľadiska cieľa príslušného opatrenia. Obmedzenie na úvery vnútri skupiny nevedie k selektivite, keďže cieľom systému úrokov vnútri skupiny je zabrániť vnútri skupín arbitráži medzi financovaním kapitálom a financovaním úvermi. Pri financovaní medzi spoločnosťami, ktoré nie sú prepojené v skupine, arbitráž nehrá žiadnu úlohu. Obmedzenie na úvery vnútri skupiny je preto logické z hľadiska cieľa schémy, takže príslušný referenčný rámec tvoria všetky spoločnosti, ktoré sú súčasťou skupiny. |
| --- | --- |

(71)

Na záver holandské orgány podporujú názor konfederácie, že na určenie, či existuje selektivita, sa musí zistiť, či sú určité podniky alebo produkcia určitého tovaru uprednostnené pred inými, ktoré sú de jure a de facto porovnateľné z hľadiska cieľa príslušného opatrenia. Obmedzenie na úvery vnútri skupiny nevedie k selektivite, keďže cieľom systému úrokov vnútri skupiny je zabrániť vnútri skupín arbitráži medzi financovaním kapitálom a financovaním úvermi. Pri financovaní medzi spoločnosťami, ktoré nie sú prepojené v skupine, arbitráž nehrá žiadnu úlohu. Obmedzenie na úvery vnútri skupiny je preto logické z hľadiska cieľa schémy, takže príslušný referenčný rámec tvoria všetky spoločnosti, ktoré sú súčasťou skupiny.

VII.   POSÚDENIE SCHÉMY

| (72) | S cieľom zistiť, či predmetné opatrenie predstavuje pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, Komisia musí posúdiť, či zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitého tovaru poskytnutím hospodárskej výhody, či táto výhoda narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, či je poskytnutá prostredníctvom štátnych zdrojov a či ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(72)

S cieľom zistiť, či predmetné opatrenie predstavuje pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, Komisia musí posúdiť, či zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitého tovaru poskytnutím hospodárskej výhody, či táto výhoda narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, či je poskytnutá prostredníctvom štátnych zdrojov a či ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (73) | Na to, aby sa opatrenie považovalo za štátnu pomoc, musí byť špecifické alebo selektívne v tom, že podporuje len určité podniky alebo výrobu určitého tovaru. |
| --- | --- |

(73)

Na to, aby sa opatrenie považovalo za štátnu pomoc, musí byť špecifické alebo selektívne v tom, že podporuje len určité podniky alebo výrobu určitého tovaru.

| (74) | Holandské orgány tvrdia, že predmetné opatrenie nie je obmedzené na určité odvetvia, určité druhy spoločností alebo určité časti územia Holandska. Neexistujú žiadne ďalšie obmedzenia týkajúce sa obratu, veľkosti, počtu zamestnancov, členstva v medzinárodnej skupine alebo povahy operácií, ktoré sú príjemcovia oprávnení vykonávať. |
| --- | --- |

(74)

Holandské orgány tvrdia, že predmetné opatrenie nie je obmedzené na určité odvetvia, určité druhy spoločností alebo určité časti územia Holandska. Neexistujú žiadne ďalšie obmedzenia týkajúce sa obratu, veľkosti, počtu zamestnancov, členstva v medzinárodnej skupine alebo povahy operácií, ktoré sú príjemcovia oprávnení vykonávať.

| (75) | Na určenie, či je opatrenie selektívne, je podľa uplatniteľnej judikatúry primerané preskúmať, či v súvislosti s konkrétnym právnym systémom predstavuje dané opatrenie výhodu pre určité podniky v porovnaní s inými, ktoré sú v porovnateľnej právnej a faktickej situácii (9). Preto sa môže stať, že daňový režim nepredstavuje štátnu pomoc, aj keď nezodpovedá vo všetkých ohľadoch všeobecnému systému dani z príjmu právnických osôb členského štátu. Súdny dvor pri mnohých príležitostiach tiež rozhodol, že článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES nediferencuje opatrenia štátnej pomoci podľa ich dôvodov alebo cieľov, ale vymedzuje ich podľa ich účinkov (10). Konkrétne, daňové opatrenia, ktoré nepredstavujú úpravu všeobecného systému v záujme vyhovenia konkrétnym charakteristikám určitých podnikov, ale boli navrhnuté ako prostriedok zlepšenia ich konkurencieschopnosti, patria do rozsahu pôsobnosti článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES (11). |
| --- | --- |

(75)

Na určenie, či je opatrenie selektívne, je podľa uplatniteľnej judikatúry primerané preskúmať, či v súvislosti s konkrétnym právnym systémom predstavuje dané opatrenie výhodu pre určité podniky v porovnaní s inými, ktoré sú v porovnateľnej právnej a faktickej situácii (9). Preto sa môže stať, že daňový režim nepredstavuje štátnu pomoc, aj keď nezodpovedá vo všetkých ohľadoch všeobecnému systému dani z príjmu právnických osôb členského štátu. Súdny dvor pri mnohých príležitostiach tiež rozhodol, že článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES nediferencuje opatrenia štátnej pomoci podľa ich dôvodov alebo cieľov, ale vymedzuje ich podľa ich účinkov (10). Konkrétne, daňové opatrenia, ktoré nepredstavujú úpravu všeobecného systému v záujme vyhovenia konkrétnym charakteristikám určitých podnikov, ale boli navrhnuté ako prostriedok zlepšenia ich konkurencieschopnosti, patria do rozsahu pôsobnosti článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES (11).

| (76) | Pojem štátnej pomoci sa však nevzťahuje na opatrenia štátnej podpory, ktoré diferencujú medzi podnikmi, pričom táto diferenciácia vyplýva z povahy alebo celkovej štruktúry systému, ktorého sú súčasťou. Ako sa vysvetľuje v oznámení Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov (12) (ďalej len „oznámenie o zdaňovaní“), „niektoré podmienky môžu byť odôvodnené objektívnymi rozdielmi medzi platiteľmi daní“. |
| --- | --- |

(76)

Pojem štátnej pomoci sa však nevzťahuje na opatrenia štátnej podpory, ktoré diferencujú medzi podnikmi, pričom táto diferenciácia vyplýva z povahy alebo celkovej štruktúry systému, ktorého sú súčasťou. Ako sa vysvetľuje v oznámení Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov (12) (ďalej len „oznámenie o zdaňovaní“), „niektoré podmienky môžu byť odôvodnené objektívnymi rozdielmi medzi platiteľmi daní“.

| (77) | Po prvé je potrebné vysvetliť, na ktorej úrovni (na úrovni skupiny alebo úrovni podniku) sa má vykonať posúdenie. V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila predbežný názor, že toto posúdenie by sa malo vykonať na úrovni skupiny, tvrdiac, že v prípade, ak by sa spoločnosti čisto vnútroštátnej skupiny rozhodli pre systém úrokov vnútri skupiny, výhoda nižšieho zdanenia úrokov získaná holandskou financujúcou spoločnosťou by sa anulovala nižšou odpočítateľnosťou úrokov platených holandskou financovanou spoločnosťou (13). |
| --- | --- |

(77)

Po prvé je potrebné vysvetliť, na ktorej úrovni (na úrovni skupiny alebo úrovni podniku) sa má vykonať posúdenie. V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila predbežný názor, že toto posúdenie by sa malo vykonať na úrovni skupiny, tvrdiac, že v prípade, ak by sa spoločnosti čisto vnútroštátnej skupiny rozhodli pre systém úrokov vnútri skupiny, výhoda nižšieho zdanenia úrokov získaná holandskou financujúcou spoločnosťou by sa anulovala nižšou odpočítateľnosťou úrokov platených holandskou financovanou spoločnosťou (13).

| (78) | Holandské orgány zastávajú názor, že z dôvodu, že opatrenie je symetrické a len presunie daňové zaťaženie medzi platiteľmi daní, niektoré spoločnosti získajú výhodu, kým iné nevýhodu, v závislosti od ich objektívnej pozície ako dlžník alebo veriteľ. Systém úrokov vnútri skupiny preto nepredstavuje pomoc. |
| --- | --- |

(78)

Holandské orgány zastávajú názor, že z dôvodu, že opatrenie je symetrické a len presunie daňové zaťaženie medzi platiteľmi daní, niektoré spoločnosti získajú výhodu, kým iné nevýhodu, v závislosti od ich objektívnej pozície ako dlžník alebo veriteľ. Systém úrokov vnútri skupiny preto nepredstavuje pomoc.

| (79) | Ako holandské orgány upozornili v liste z 18. decembra 2008, keď jedna spoločnosť má efektívnu kontrolu nad financovaním druhej spoločnosti, táto druhá spoločnosť už nemôže slobodne prijímať rozhodnutia o svojom financovaní, ani vyberať si medzi financovaním prostredníctvom dlhu alebo vlastného imania. Vrcholový manažment skupiny rozhoduje, ako sa majú externe získané finančné prostriedky rozdeľovať v rámci skupiny, buď interným dlhom alebo interným vlastným imaním. |
| --- | --- |

(79)

Ako holandské orgány upozornili v liste z 18. decembra 2008, keď jedna spoločnosť má efektívnu kontrolu nad financovaním druhej spoločnosti, táto druhá spoločnosť už nemôže slobodne prijímať rozhodnutia o svojom financovaní, ani vyberať si medzi financovaním prostredníctvom dlhu alebo vlastného imania. Vrcholový manažment skupiny rozhoduje, ako sa majú externe získané finančné prostriedky rozdeľovať v rámci skupiny, buď interným dlhom alebo interným vlastným imaním.

| (80) | Komisia však podotýka, že opatrenie sa týka špecifickej operácie (financovanie prepojených spoločností), a nie konsolidácie na úrovni skupiny. Znížená sadzba dane sa bude uplatňovať individuálne na spoločnosti na základe salda ich systémov úrokov. Aj keď možno očakávať, že rozhodnutia o financovaní sa budú prijímať v najlepšom záujme skupiny ako celku, analýza na úrovni skupiny nemá žiadnu oporu v holandských daňových zákonoch, ako upozornili holandské orgány. Podľa holandského práva sa daňová konsolidácia uskutočňuje len v prípade vlastníctva 95 % alebo viac akcií. Inými slovami, holandská daň z príjmu právnických osôb sa odvádza na úrovni individuálnych subjektov, nie na úrovni skupín. Názov daný „systému úrokov vnútri skupiny“ teda neodráža správne skutočnosť, že sa vzťahuje na jednotlivé subjekty zapojené v konkrétnych operáciách financovania. Opatrenie sa netýka salda náklady/príjmy konsolidovaného na úrovni skupiny. |
| --- | --- |

(80)

Komisia však podotýka, že opatrenie sa týka špecifickej operácie (financovanie prepojených spoločností), a nie konsolidácie na úrovni skupiny. Znížená sadzba dane sa bude uplatňovať individuálne na spoločnosti na základe salda ich systémov úrokov. Aj keď možno očakávať, že rozhodnutia o financovaní sa budú prijímať v najlepšom záujme skupiny ako celku, analýza na úrovni skupiny nemá žiadnu oporu v holandských daňových zákonoch, ako upozornili holandské orgány. Podľa holandského práva sa daňová konsolidácia uskutočňuje len v prípade vlastníctva 95 % alebo viac akcií. Inými slovami, holandská daň z príjmu právnických osôb sa odvádza na úrovni individuálnych subjektov, nie na úrovni skupín. Názov daný „systému úrokov vnútri skupiny“ teda neodráža správne skutočnosť, že sa vzťahuje na jednotlivé subjekty zapojené v konkrétnych operáciách financovania. Opatrenie sa netýka salda náklady/príjmy konsolidovaného na úrovni skupiny.

| (81) | Komisia preto zastáva názor, že posudzovanie schémy by sa malo robiť na úrovni jednotlivých spoločností. Schému, zmenenú a doplnenú holandskými orgánmi, možno opísať ako zníženú sadzbu pre konkrétny druh príjmov (alebo nákladov) vo forme úrokov z úveru, keď sa transakcia uskutoční medzi prepojenými spoločnosťami (14). |
| --- | --- |

(81)

Komisia preto zastáva názor, že posudzovanie schémy by sa malo robiť na úrovni jednotlivých spoločností. Schému, zmenenú a doplnenú holandskými orgánmi, možno opísať ako zníženú sadzbu pre konkrétny druh príjmov (alebo nákladov) vo forme úrokov z úveru, keď sa transakcia uskutoční medzi prepojenými spoločnosťami (14).

| (82) | Komisia ďalej zastáva názor, že symetria opatrenia a jeho neutrálny vplyv na úrovni skupiny nie sú dostatočné na vylúčenie možnosti výhody pre jednotlivé spoločnosti. Podobne zdanenie úrokov jedného subjektu v skupine nižšou sadzbou nie je možné opodstatniť zdanením inej spoločnosti – prostredníctvom zníženej odpočítateľnosti úrokov – pri vyššej sadzbe (15). |
| --- | --- |

(82)

Komisia ďalej zastáva názor, že symetria opatrenia a jeho neutrálny vplyv na úrovni skupiny nie sú dostatočné na vylúčenie možnosti výhody pre jednotlivé spoločnosti. Podobne zdanenie úrokov jedného subjektu v skupine nižšou sadzbou nie je možné opodstatniť zdanením inej spoločnosti – prostredníctvom zníženej odpočítateľnosti úrokov – pri vyššej sadzbe (15).

| (83) | Komisia zastáva názor, že v prípade zdanenia konkrétnych druhov príjmov môže byť dôležité určiť, či schéma zahŕňa nediskriminačným spôsobom široké kategórie transakcií. Akákoľvek diskriminácia, ktorú nie je možné odôvodniť objektívnymi rozdielmi medzi platiteľmi daní, môže viesť k narušeniu hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(83)

Komisia zastáva názor, že v prípade zdanenia konkrétnych druhov príjmov môže byť dôležité určiť, či schéma zahŕňa nediskriminačným spôsobom široké kategórie transakcií. Akákoľvek diskriminácia, ktorú nie je možné odôvodniť objektívnymi rozdielmi medzi platiteľmi daní, môže viesť k narušeniu hospodárskej súťaže.

| (84) | V tejto súvislosti je vhodné poznamenať, že typickou črtou mnohých daňových systémov je, že sú v nich prítomné analytické prvky na doplnenie syntetickej povahy daňového systému. Ide hlavne o situácie, keď špecifické druhy príjmov, napríklad úroky alebo dividendy, sú podrobené diferencovanému daňovému zaobchádzaniu. |
| --- | --- |

(84)

V tejto súvislosti je vhodné poznamenať, že typickou črtou mnohých daňových systémov je, že sú v nich prítomné analytické prvky na doplnenie syntetickej povahy daňového systému. Ide hlavne o situácie, keď špecifické druhy príjmov, napríklad úroky alebo dividendy, sú podrobené diferencovanému daňovému zaobchádzaniu.

| (85) | V nadväznosti na to sa musí určiť, či úverové transakcie medzi prepojenými spoločnosťami môžu byť objektívne oprávnené na zníženú sadzbu dane. Holandské orgány a VNO-NCW tvrdili, že arbitráž medzi financovaním prostredníctvom kapitálovej dotácie a úveru môže existovať len v rámci skupín. Spoločnosti v skupine, na rozdiel od spoločností, ktoré nie sú súčasťou skupiny („samostatné spoločnosti“), čelia v rámci svojich skupín arbitráži medzi akciovým kapitálom a úverovým kapitálom. Na túto arbitráž majú väčšinou vplyv skôr daňové úvahy ako ekonomické úvahy. |
| --- | --- |

(85)

V nadväznosti na to sa musí určiť, či úverové transakcie medzi prepojenými spoločnosťami môžu byť objektívne oprávnené na zníženú sadzbu dane. Holandské orgány a VNO-NCW tvrdili, že arbitráž medzi financovaním prostredníctvom kapitálovej dotácie a úveru môže existovať len v rámci skupín. Spoločnosti v skupine, na rozdiel od spoločností, ktoré nie sú súčasťou skupiny („samostatné spoločnosti“), čelia v rámci svojich skupín arbitráži medzi akciovým kapitálom a úverovým kapitálom. Na túto arbitráž majú väčšinou vplyv skôr daňové úvahy ako ekonomické úvahy.

| (86) | Komisia zastáva názor, že účinkom predmetného opatrenia bude zníženie tejto arbitráže (vo vnútroštátnej situácii), keďže sa zmenší rozdiel medzi zdanením vnútroskupinových úrokov a zdanením vnútroskupinových dividend, a tým sa posilní technická neutralita daňového systému. |
| --- | --- |

(86)

Komisia zastáva názor, že účinkom predmetného opatrenia bude zníženie tejto arbitráže (vo vnútroštátnej situácii), keďže sa zmenší rozdiel medzi zdanením vnútroskupinových úrokov a zdanením vnútroskupinových dividend, a tým sa posilní technická neutralita daňového systému.

| (87) | Na ilustráciu toho je potrebné rozlišovať medzi troma rôznymi situáciami (pozri obrázok 1), ktoré zahŕňajú prepojené spoločnosti a samostatné spoločnosti (vrátane finančných inštitúcií v ich vzťahoch s nezávislými tretími stranami). Predpokladáme, že A-B-C je skupina spoločností, v ktorej A kontroluje financovanie B a C; X je subjekt, ktorý nie je súčasťou skupiny („samostatná“ spoločnosť), a Y je úverová inštitúcia, ktorá poskytuje úvery nezávislým stranám.

  Obrázok 1 |
| --- | --- |

(87)

Na ilustráciu toho je potrebné rozlišovať medzi troma rôznymi situáciami (pozri obrázok 1), ktoré zahŕňajú prepojené spoločnosti a samostatné spoločnosti (vrátane finančných inštitúcií v ich vzťahoch s nezávislými tretími stranami). Predpokladáme, že A-B-C je skupina spoločností, v ktorej A kontroluje financovanie B a C; X je subjekt, ktorý nie je súčasťou skupiny („samostatná“ spoločnosť), a Y je úverová inštitúcia, ktorá poskytuje úvery nezávislým stranám.

Obrázok 1

Image

| (88) | Prvou situáciou je situácia finančných transakcií medzi prepojenými spoločnosťami. Materská spoločnosť A poskytne likviditu svojim dcérskym spoločnostiam B a C buď prostredníctvom úveru alebo vlastného imania. Tieto finančné transakcie budú viesť k platbe úrokov alebo dividend (spoločnosťami B a C). |
| --- | --- |

(88)

Prvou situáciou je situácia finančných transakcií medzi prepojenými spoločnosťami. Materská spoločnosť A poskytne likviditu svojim dcérskym spoločnostiam B a C buď prostredníctvom úveru alebo vlastného imania. Tieto finančné transakcie budú viesť k platbe úrokov alebo dividend (spoločnosťami B a C).

| (89) | Voľba medzi financovaním úverom alebo vlastným imaním sa robí na úrovni materskej spoločnosti A v najlepšom záujme skupiny prepojených spoločností ako celku. Keď materská spoločnosť A financuje jednu zo svojich dcérskych (alebo pridružených) spoločností, bude v dôsledku toho existovať arbitráž medzi úverom a vlastným imaním na základe viacerých kritérií. Kým potreba likvidity v dlhodobom horizonte alebo potreba investície budú vo všeobecnosti vyžadovať kapitálovú dotáciu, krátkodobé finančné požiadavky budú vyžadovať len poskytnutie (krátkodobého) úveru. Na tieto ekonomické úvahy však môžu vplývať daňové úvahy. |
| --- | --- |

(89)

Voľba medzi financovaním úverom alebo vlastným imaním sa robí na úrovni materskej spoločnosti A v najlepšom záujme skupiny prepojených spoločností ako celku. Keď materská spoločnosť A financuje jednu zo svojich dcérskych (alebo pridružených) spoločností, bude v dôsledku toho existovať arbitráž medzi úverom a vlastným imaním na základe viacerých kritérií. Kým potreba likvidity v dlhodobom horizonte alebo potreba investície budú vo všeobecnosti vyžadovať kapitálovú dotáciu, krátkodobé finančné požiadavky budú vyžadovať len poskytnutie (krátkodobého) úveru. Na tieto ekonomické úvahy však môžu vplývať daňové úvahy.

| (90) | Zmenšením rozdielu v zdanení vnútroskupinových úverových príjmov (úrokov) a vnútroskupinových kapitálových príjmov (dividend) bude mať opatrenie vo vnútroštátnej situácii účinok zmenšenia daňovej arbitráže medzi týmito dvoma druhmi transakcií. Druhým druhom transakcie je úverová transakcia medzi finančnou inštitúciou (banka Y) a jednou zo spoločností patriacich do skupiny (spoločnosť B). Táto situácia nastane v zásade vtedy, keď finančné požiadavky nie je možné uspokojiť poskytnutím likvidity v rámci skupiny. V tejto situácii pre Y neexistuje arbitráž, keďže kapitálová dotácia do B nie je alternatívou pre Y, ktorá jednoducho vykonáva činnosť poskytovania úverov tretím stranám. Arbitráž medzi úverom a vlastným imaním neexistuje ani na úrovni B (ani na úrovni skupiny). |
| --- | --- |

(90)

Zmenšením rozdielu v zdanení vnútroskupinových úverových príjmov (úrokov) a vnútroskupinových kapitálových príjmov (dividend) bude mať opatrenie vo vnútroštátnej situácii účinok zmenšenia daňovej arbitráže medzi týmito dvoma druhmi transakcií. Druhým druhom transakcie je úverová transakcia medzi finančnou inštitúciou (banka Y) a jednou zo spoločností patriacich do skupiny (spoločnosť B). Táto situácia nastane v zásade vtedy, keď finančné požiadavky nie je možné uspokojiť poskytnutím likvidity v rámci skupiny. V tejto situácii pre Y neexistuje arbitráž, keďže kapitálová dotácia do B nie je alternatívou pre Y, ktorá jednoducho vykonáva činnosť poskytovania úverov tretím stranám. Arbitráž medzi úverom a vlastným imaním neexistuje ani na úrovni B (ani na úrovni skupiny).

| (91) | Finančné inštitúcie (ktoré poskytujú úvery nezávislým stranám) sa môžu odlišovať od spoločností skupiny (poskytujúcich likviditu svojim pridruženým spoločnostiam) aj z iného dôvodu. V prípade finančných inštitúcií sa príjmy z takýchto úverových transakcií dosahujú z riadneho podnikania inštitúcií a môžu predstavovať významnú časť ich príjmov. V prípade spoločností patriacich do skupiny sa tieto príjmy z transakcií s nezávislými účastníkmi na trhu recyklujú a transformujú sa do vnútroskupinových príjmov bez dosahovania príjmov na úrovni skupiny. Úroky zaplatené spoločnosťou B banke budú predstavovať dodatočné náklady nielen pre spoločnosť B, ale aj pre skupinu ako celok, kým v prvej situácii úroky zaplatené spoločnosťou B (alebo C) svojej materskej spoločnosti nebudú predstavovať dodatočné náklady alebo príjmy pre skupinu. |
| --- | --- |

(91)

Finančné inštitúcie (ktoré poskytujú úvery nezávislým stranám) sa môžu odlišovať od spoločností skupiny (poskytujúcich likviditu svojim pridruženým spoločnostiam) aj z iného dôvodu. V prípade finančných inštitúcií sa príjmy z takýchto úverových transakcií dosahujú z riadneho podnikania inštitúcií a môžu predstavovať významnú časť ich príjmov. V prípade spoločností patriacich do skupiny sa tieto príjmy z transakcií s nezávislými účastníkmi na trhu recyklujú a transformujú sa do vnútroskupinových príjmov bez dosahovania príjmov na úrovni skupiny. Úroky zaplatené spoločnosťou B banke budú predstavovať dodatočné náklady nielen pre spoločnosť B, ale aj pre skupinu ako celok, kým v prvej situácii úroky zaplatené spoločnosťou B (alebo C) svojej materskej spoločnosti nebudú predstavovať dodatočné náklady alebo príjmy pre skupinu.

| (92) | V tejto súvislosti je dôležité uviesť, že finančné inštitúcie v nadväznosti na rozhodnutie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie nepredložili sťažnosti ani pripomienky k rozsahu pôsobnosti schémy úrokov vnútri skupiny. |
| --- | --- |

(92)

V tejto súvislosti je dôležité uviesť, že finančné inštitúcie v nadväznosti na rozhodnutie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie nepredložili sťažnosti ani pripomienky k rozsahu pôsobnosti schémy úrokov vnútri skupiny.

| (93) | Ak skúmame situáciu z pohľadu dlžníka (B voči Y), keď táto spoločnosť uzatvára úver s bankou Y, je lepšie porovnateľná so samostatnou spoločnosťou, napríklad spoločnosťou X. |
| --- | --- |

(93)

Ak skúmame situáciu z pohľadu dlžníka (B voči Y), keď táto spoločnosť uzatvára úver s bankou Y, je lepšie porovnateľná so samostatnou spoločnosťou, napríklad spoločnosťou X.

| (94) | Treťou situáciou je úverová transakcia medzi finančnou inštitúciou (banka Y) a samostatnou spoločnosťou (X). Tak ako pri predchádzajúcej situácii, Y nie je vystavená žiadnej arbitráži, keďže kapitálová dotácia do B nie je pre Y alternatívou. |
| --- | --- |

(94)

Treťou situáciou je úverová transakcia medzi finančnou inštitúciou (banka Y) a samostatnou spoločnosťou (X). Tak ako pri predchádzajúcej situácii, Y nie je vystavená žiadnej arbitráži, keďže kapitálová dotácia do B nie je pre Y alternatívou.

| (95) | Hoci za určitých okolností by finančné požiadavky spoločnosti X mohli byť uspokojené poskytnutím úveru alebo kapitálovej dotácie od individuálnych akcionárov, táto situácia nie je porovnateľná s prvou situáciou, keďže potenciálni poskytovatelia likvidity (fyzické osoby) nepodliehajú dani z príjmu právnických osôb. Okrem toho zahrnutie takýchto transakcií so súkromnými investormi do rozsahu pôsobnosti opatrenia (znížením odpočítateľnosti úrokov platených spoločnosťou X svojim akcionárom a súčasným znížením zdanenia takýchto úrokov na úrovni jednotlivého akcionára) by bolo mimoriadne ťažké, keďže zdanenie fyzických osôb sa neriadi rovnakou logikou ako zdanenie právnických osôb (16). |
| --- | --- |

(95)

Hoci za určitých okolností by finančné požiadavky spoločnosti X mohli byť uspokojené poskytnutím úveru alebo kapitálovej dotácie od individuálnych akcionárov, táto situácia nie je porovnateľná s prvou situáciou, keďže potenciálni poskytovatelia likvidity (fyzické osoby) nepodliehajú dani z príjmu právnických osôb. Okrem toho zahrnutie takýchto transakcií so súkromnými investormi do rozsahu pôsobnosti opatrenia (znížením odpočítateľnosti úrokov platených spoločnosťou X svojim akcionárom a súčasným znížením zdanenia takýchto úrokov na úrovni jednotlivého akcionára) by bolo mimoriadne ťažké, keďže zdanenie fyzických osôb sa neriadi rovnakou logikou ako zdanenie právnických osôb (16).

| (96) | Ak finančné požiadavky spoločnosti X z pohľadu dlžníka možno uspokojiť len využitím výpožičiek od finančnej inštitúcie, výsledná transakcia s Y bude podobná úverovej transakcii medzi spoločnosťou B a Y. |
| --- | --- |

(96)

Ak finančné požiadavky spoločnosti X z pohľadu dlžníka možno uspokojiť len využitím výpožičiek od finančnej inštitúcie, výsledná transakcia s Y bude podobná úverovej transakcii medzi spoločnosťou B a Y.

| (97) | Keďže samostatné spoločnosti, ktoré nie sú úverové alebo finančné inštitúcie, v zásade nevykonávajú obvyklú činnosť poskytovania úverov nezávislým stranám, nie sú diskriminované v súvislosti s úverovými transakciami v porovnaní s prepojenými spoločnosťami, ktoré poskytujú úvery pridruženým spoločnostiam. |
| --- | --- |

(97)

Keďže samostatné spoločnosti, ktoré nie sú úverové alebo finančné inštitúcie, v zásade nevykonávajú obvyklú činnosť poskytovania úverov nezávislým stranám, nie sú diskriminované v súvislosti s úverovými transakciami v porovnaní s prepojenými spoločnosťami, ktoré poskytujú úvery pridruženým spoločnostiam.

| (98) | Na záver, Holandsko zmenilo vymedzenie pojmu „skupina“ na účel opatrenia úrokov vnútri skupiny. Holandské orgány tvrdia, že táto zmena je výsledkom vylepšenia jeho prístupu na zabránenie daňovej arbitráže. |
| --- | --- |

(98)

Na záver, Holandsko zmenilo vymedzenie pojmu „skupina“ na účel opatrenia úrokov vnútri skupiny. Holandské orgány tvrdia, že táto zmena je výsledkom vylepšenia jeho prístupu na zabránenie daňovej arbitráže.

| (99) | V rámci nového návrhu budú subjekty prepojené, s právom začleniť úroky do systému úrokov vnútri skupiny, ak jeden subjekt má priamo alebo nepriamo efektívnu kontrolu nad financovaním druhého subjektu. Komisia považuje túto zmenu za dôležitú, keďže v prípade, ak jedna spoločnosť má efektívnu kontrolu nad financovaním druhej spoločnosti, táto druhá spoločnosť sa už nemôže slobodne rozhodnúť medzi financovaním prostredníctvom interného alebo externého dlhu, ani sa nemôže slobodne rozhodnúť medzi financovaním prostredníctvom dlhu alebo vlastného imania. Arbitráž vykonáva vrcholový manažment v najlepšom záujme skupiny ako celku. |
| --- | --- |

(99)

V rámci nového návrhu budú subjekty prepojené, s právom začleniť úroky do systému úrokov vnútri skupiny, ak jeden subjekt má priamo alebo nepriamo efektívnu kontrolu nad financovaním druhého subjektu. Komisia považuje túto zmenu za dôležitú, keďže v prípade, ak jedna spoločnosť má efektívnu kontrolu nad financovaním druhej spoločnosti, táto druhá spoločnosť sa už nemôže slobodne rozhodnúť medzi financovaním prostredníctvom interného alebo externého dlhu, ani sa nemôže slobodne rozhodnúť medzi financovaním prostredníctvom dlhu alebo vlastného imania. Arbitráž vykonáva vrcholový manažment v najlepšom záujme skupiny ako celku.

| (100) | Vzťah medzi A a B má spojitosť s rozdeľovaním finančných prostriedkov v rámci skupiny prepojených spoločností, kým vzťah medzi Y a B (alebo X a Y) má spojitosť najmä s komerčným financovaním. |
| --- | --- |

(100)

Vzťah medzi A a B má spojitosť s rozdeľovaním finančných prostriedkov v rámci skupiny prepojených spoločností, kým vzťah medzi Y a B (alebo X a Y) má spojitosť najmä s komerčným financovaním.

| (101) | Komisia preto zastáva názor, že pojem priamej alebo nepriamej efektívnej kontroly nad financovaním druhého subjektu (alebo efektívnej kontroly tretím subjektom) v rámci dvoch subjektov zapojených v úverovej transakcii je relevantný na určenie charakteru pomoci opatrenia, so zreteľom na cieľ zníženia stimulov na arbitráž medzi financovaním prostredníctvom kapitálovej dotácie a úveru a cieľ zabezpečenia daňovej neutrality v tomto smere. |
| --- | --- |

(101)

Komisia preto zastáva názor, že pojem priamej alebo nepriamej efektívnej kontroly nad financovaním druhého subjektu (alebo efektívnej kontroly tretím subjektom) v rámci dvoch subjektov zapojených v úverovej transakcii je relevantný na určenie charakteru pomoci opatrenia, so zreteľom na cieľ zníženia stimulov na arbitráž medzi financovaním prostredníctvom kapitálovej dotácie a úveru a cieľ zabezpečenia daňovej neutrality v tomto smere.

| (102) | Keď sa vrátime k otázke, či predmetné opatrenie prináša akúkoľvek výhodu, je zjavné, že sa musia rozlišovať rôzne situácie na úrovni jednotlivých spoločností. Po prvé každý platiteľ daní v Holandsku realizujúci transakciu dlhového financovania s neprepojenými spoločnosťami sa zdaňuje úplne rovnako a pri tej istej sadzbe (25 %). To zahŕňa spoločnosti, ktoré sú súčasťou skupiny. Po druhé, keď spoločnosť získa úver od prepojenej spoločnosti, v skutočnosti dostáva menej výhodné daňové zaobchádzanie ako spoločnosť, ktorá má úverový vzťah s neprepojenou spoločnosťou (odpočet pri sadzbe len 5 %). Po tretie – a to je jediná situácia, pri ktorej môže nastať daňová výhoda – spoločnosť, ktorá poskytuje úver prepojenej spoločnosti, bude zdanená vo vzťahu k vzniknutým platbám úrokov pri nižšej sadzbe, ako je sadzba účtovaná pri transakcii s neprepojenou spoločnosťou. |
| --- | --- |

(102)

Keď sa vrátime k otázke, či predmetné opatrenie prináša akúkoľvek výhodu, je zjavné, že sa musia rozlišovať rôzne situácie na úrovni jednotlivých spoločností. Po prvé každý platiteľ daní v Holandsku realizujúci transakciu dlhového financovania s neprepojenými spoločnosťami sa zdaňuje úplne rovnako a pri tej istej sadzbe (25 %). To zahŕňa spoločnosti, ktoré sú súčasťou skupiny. Po druhé, keď spoločnosť získa úver od prepojenej spoločnosti, v skutočnosti dostáva menej výhodné daňové zaobchádzanie ako spoločnosť, ktorá má úverový vzťah s neprepojenou spoločnosťou (odpočet pri sadzbe len 5 %). Po tretie – a to je jediná situácia, pri ktorej môže nastať daňová výhoda – spoločnosť, ktorá poskytuje úver prepojenej spoločnosti, bude zdanená vo vzťahu k vzniknutým platbám úrokov pri nižšej sadzbe, ako je sadzba účtovaná pri transakcii s neprepojenou spoločnosťou.

| (103) | Z hľadiska dôsledkov opatrenia sa však výhoda, ktorú získa spoločnosť poskytujúca úver prepojenej spoločnosti, nemôže považovať za diskriminačnú, keďže úver pre prepojenú spoločnosť nie je možné porovnávať s úverom pre neprepojenú spoločnosť. V súvislosti s činnosťami dlhového financovania nie sú prepojené spoločnosti v právnej ani faktickej situácii porovnateľnej so situáciou neprepojených spoločností. Dôvodom je, že prepojené spoločnosti, na rozdiel od neprepojených spoločností, nerealizujú čisto komerčnú transakciu, keď sa snažia získať úverové alebo kapitálové financovanie v rámci skupiny. Materská spoločnosť a dcérska spoločnosť majú tie isté záujmy, čo neplatí pri komerčnej transakcii s nezávislým poskytovateľom financií, kde sa každá strana snaží maximalizovať svoj zisk na úkor druhej. Zo strany spoločnosti Y nie je pri poskytovaní úveru spoločnosti B žiadny konkurenčný tlak na spoločnosť A, z jednoduchého dôvodu, že spoločnosť A kontroluje akékoľvek rozhodnutie spoločnosti B týkajúce sa financovania. |
| --- | --- |

(103)

Z hľadiska dôsledkov opatrenia sa však výhoda, ktorú získa spoločnosť poskytujúca úver prepojenej spoločnosti, nemôže považovať za diskriminačnú, keďže úver pre prepojenú spoločnosť nie je možné porovnávať s úverom pre neprepojenú spoločnosť. V súvislosti s činnosťami dlhového financovania nie sú prepojené spoločnosti v právnej ani faktickej situácii porovnateľnej so situáciou neprepojených spoločností. Dôvodom je, že prepojené spoločnosti, na rozdiel od neprepojených spoločností, nerealizujú čisto komerčnú transakciu, keď sa snažia získať úverové alebo kapitálové financovanie v rámci skupiny. Materská spoločnosť a dcérska spoločnosť majú tie isté záujmy, čo neplatí pri komerčnej transakcii s nezávislým poskytovateľom financií, kde sa každá strana snaží maximalizovať svoj zisk na úkor druhej. Zo strany spoločnosti Y nie je pri poskytovaní úveru spoločnosti B žiadny konkurenčný tlak na spoločnosť A, z jednoduchého dôvodu, že spoločnosť A kontroluje akékoľvek rozhodnutie spoločnosti B týkajúce sa financovania.

| (104) | Požiadavka, aby sa kontrola uplatňovala nad druhou spoločnosťou, je preto kritérium, ktoré sa vzťahuje paušálne na všetky spoločnosti bez ohľadu na veľkosť, odvetvie alebo iný rozlišovací znak. Rozdielna sadzba dane pre dlhové financovanie medzi prepojenými spoločnosťami odráža len objektívne rozdiely a nemá vplyv na daňovú neutralitu. |
| --- | --- |

(104)

Požiadavka, aby sa kontrola uplatňovala nad druhou spoločnosťou, je preto kritérium, ktoré sa vzťahuje paušálne na všetky spoločnosti bez ohľadu na veľkosť, odvetvie alebo iný rozlišovací znak. Rozdielna sadzba dane pre dlhové financovanie medzi prepojenými spoločnosťami odráža len objektívne rozdiely a nemá vplyv na daňovú neutralitu.

| (105) | Hoci členské štáty sú pri tvorbe daňových pravidiel viazané pravidlami týkajúcimi sa voľného pohybu tovaru, služieb a kapitálu a slobody usadiť sa, zákazom diskriminácie z dôvodov štátnej príslušnosti a pravidlami týkajúcimi sa štátnej pomoci, Komisia musí uznať, že právo Spoločenstva ponecháva členským štátom značný priestor na manévrovanie v daňovej oblasti. Ako sa zdôrazňuje v odseku 13 oznámenia o zdaňovaní, pravidlá štátnej pomoci neobmedzujú právomoc členských štátov rozhodovať o hospodárskej politike, ktorú považujú za najvhodnejšiu, a najmä rozložiť daňové zaťaženie na jednotlivé výrobné faktory tak, ako to považujú za vhodné. |
| --- | --- |

(105)

Hoci členské štáty sú pri tvorbe daňových pravidiel viazané pravidlami týkajúcimi sa voľného pohybu tovaru, služieb a kapitálu a slobody usadiť sa, zákazom diskriminácie z dôvodov štátnej príslušnosti a pravidlami týkajúcimi sa štátnej pomoci, Komisia musí uznať, že právo Spoločenstva ponecháva členským štátom značný priestor na manévrovanie v daňovej oblasti. Ako sa zdôrazňuje v odseku 13 oznámenia o zdaňovaní, pravidlá štátnej pomoci neobmedzujú právomoc členských štátov rozhodovať o hospodárskej politike, ktorú považujú za najvhodnejšiu, a najmä rozložiť daňové zaťaženie na jednotlivé výrobné faktory tak, ako to považujú za vhodné.

| (106) | V súvislosti s tým aj obmedzenie existujúcej arbitráže medzi vnútroskupinovým dlhovým a kapitálovým financovaním (ako aj zabránenie zneužitia odpočtu vnútroskupinových úrokov) môže predstavovať legitímny záujem členských štátov. Konkrétne Komisia poznamenáva, že arbitráž medzi vlastným imaním a dlhom môže viesť k situáciám, keď je spoločnosť nútená svojou materskou spoločnosťou prijať vnútroskupinový úver namiesto vlastného imania, a tým zvýšiť svoju zadlženosť, s cieľom minimalizovať svoju daň z príjmu právnických osôb. Z ekonomického hľadiska však vysoká zadlženosť alebo záväzok platiť úroky namiesto využívania výhod dlhodobejšieho financovania vo forme kapitálu nemusia byť vždy žiaduce. Okrem toho sa zdá, že Holandsko v dôsledku arbitráže medzi dlhom/vlastným imaním stratilo daňové príjmy. |
| --- | --- |

(106)

V súvislosti s tým aj obmedzenie existujúcej arbitráže medzi vnútroskupinovým dlhovým a kapitálovým financovaním (ako aj zabránenie zneužitia odpočtu vnútroskupinových úrokov) môže predstavovať legitímny záujem členských štátov. Konkrétne Komisia poznamenáva, že arbitráž medzi vlastným imaním a dlhom môže viesť k situáciám, keď je spoločnosť nútená svojou materskou spoločnosťou prijať vnútroskupinový úver namiesto vlastného imania, a tým zvýšiť svoju zadlženosť, s cieľom minimalizovať svoju daň z príjmu právnických osôb. Z ekonomického hľadiska však vysoká zadlženosť alebo záväzok platiť úroky namiesto využívania výhod dlhodobejšieho financovania vo forme kapitálu nemusia byť vždy žiaduce. Okrem toho sa zdá, že Holandsko v dôsledku arbitráže medzi dlhom/vlastným imaním stratilo daňové príjmy.

| (107) | Opatrenie je prístupné pre akúkoľvek spoločnosť, ktorá podlieha dani z príjmu právnických osôb a prijíma alebo platí úroky v súvislosti s vnútroskupinovými vzťahmi, a nezahŕňa žiadny diskriminačný prvok, napríklad obmedzenie týkajúce sa krajiny, v ktorej sa má transakcia uskutočniť. |
| --- | --- |

(107)

Opatrenie je prístupné pre akúkoľvek spoločnosť, ktorá podlieha dani z príjmu právnických osôb a prijíma alebo platí úroky v súvislosti s vnútroskupinovými vzťahmi, a nezahŕňa žiadny diskriminačný prvok, napríklad obmedzenie týkajúce sa krajiny, v ktorej sa má transakcia uskutočniť.

| (108) | Skutočnosť, že zavedená schéma má byť povinná, zabezpečuje, že sa bude vzťahovať na všetky spoločnosti skupiny (s vnútroskupinovými úverovými transakciami) bez možnosti rozhodnúť sa pre neúčasť a bez diferencovaného zaobchádzania medzi spoločnosťami skupiny. Okrem toho nové vymedzenie spoločností skupiny na účel opatrenia (na základe kontroly namiesto minimálneho podielu) znižuje potenciálne prvky de jure selektivity rozšírením rozsahu pôsobnosti opatrenia. |
| --- | --- |

(108)

Skutočnosť, že zavedená schéma má byť povinná, zabezpečuje, že sa bude vzťahovať na všetky spoločnosti skupiny (s vnútroskupinovými úverovými transakciami) bez možnosti rozhodnúť sa pre neúčasť a bez diferencovaného zaobchádzania medzi spoločnosťami skupiny. Okrem toho nové vymedzenie spoločností skupiny na účel opatrenia (na základe kontroly namiesto minimálneho podielu) znižuje potenciálne prvky de jure selektivity rozšírením rozsahu pôsobnosti opatrenia.

| (109) | Komisia v súvislosti s tým poznamenáva, že v nadväznosti na rozhodnutie o začatí konania jej neboli doručené žiadne sťažnosti ani pripomienky zástupcov holandských zamestnávateľov, v ktorých by sa sťažovali, že malé a stredné podniky nebudú schopné využiť toto opatrenie. |
| --- | --- |

(109)

Komisia v súvislosti s tým poznamenáva, že v nadväznosti na rozhodnutie o začatí konania jej neboli doručené žiadne sťažnosti ani pripomienky zástupcov holandských zamestnávateľov, v ktorých by sa sťažovali, že malé a stredné podniky nebudú schopné využiť toto opatrenie.

| (110) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania diferencovala medzi čisto vnútroštátnou situáciou, pri ktorej boli všetky spoločnosti patriace do skupiny usadené v Holandsku, a cezhraničnou situáciou, pri ktorej holandská spoločnosť požičala peniaze pridruženej spoločnosti usadenej v zahraničí. V prípade čisto vnútroštátneho kontextu Komisia uviedla, že opatrenie bude z daňového hľadiska pravdepodobne neutrálne. Pri cezhraničných transakciách však bude holandská spoločnosť podliehať nižšiemu zdaneniu pri sadzbe 5 %, kým pridružená spoločnosť usadená v zahraničí nebude podliehať holandským pravidlám obmedzujúcim odpočítateľnosť zaplatených úrokov. Komisia dospela k záveru, že schéma by mohla poskytnúť de facto selektívnu výhodu, keďže stimul na využitie schémy budú mať len medzinárodné skupiny spoločností vykonávajúcich cezhraničné vnútroskupinové úrokové transakcie v daňových jurisdikciách, v ktorých je daň z príjmu právnických osôb vyššia ako 5 %. |
| --- | --- |

(110)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania diferencovala medzi čisto vnútroštátnou situáciou, pri ktorej boli všetky spoločnosti patriace do skupiny usadené v Holandsku, a cezhraničnou situáciou, pri ktorej holandská spoločnosť požičala peniaze pridruženej spoločnosti usadenej v zahraničí. V prípade čisto vnútroštátneho kontextu Komisia uviedla, že opatrenie bude z daňového hľadiska pravdepodobne neutrálne. Pri cezhraničných transakciách však bude holandská spoločnosť podliehať nižšiemu zdaneniu pri sadzbe 5 %, kým pridružená spoločnosť usadená v zahraničí nebude podliehať holandským pravidlám obmedzujúcim odpočítateľnosť zaplatených úrokov. Komisia dospela k záveru, že schéma by mohla poskytnúť de facto selektívnu výhodu, keďže stimul na využitie schémy budú mať len medzinárodné skupiny spoločností vykonávajúcich cezhraničné vnútroskupinové úrokové transakcie v daňových jurisdikciách, v ktorých je daň z príjmu právnických osôb vyššia ako 5 %.

| (111) | Komisia dospela k záveru, že v jej konečnom posúdení by sa nemalo rozlišovať medzi čisto vnútroštátnymi situáciami a cezhraničnými situáciami. |
| --- | --- |

(111)

Komisia dospela k záveru, že v jej konečnom posúdení by sa nemalo rozlišovať medzi čisto vnútroštátnymi situáciami a cezhraničnými situáciami.

| (112) | Po prvé špecifické ustanovenia schémy zostávajú rovnaké vo vnútroštátnych, ako aj cezhraničných situáciách. Schéma neobsahuje žiadne ustanovenie, ktoré diferencuje medzi vnútroštátnymi a zahraničnými príjmami alebo nákladmi. |
| --- | --- |

(112)

Po prvé špecifické ustanovenia schémy zostávajú rovnaké vo vnútroštátnych, ako aj cezhraničných situáciách. Schéma neobsahuje žiadne ustanovenie, ktoré diferencuje medzi vnútroštátnymi a zahraničnými príjmami alebo nákladmi.

| (113) | Po druhé, ako správne upozornili holandské orgány a zainteresované strany, každá výhoda získaná v cezhraničnom kontexte, ktorá presahuje výhodu získanú vo vnútroštátnom kontexte, vyplýva nie z nižšej holandskej sadzby pre prijaté vnútroskupinové úroky, ale je výsledkom neobmedzeného odpočtu vnútroskupinových úrokov zaplatených v zahraničí. |
| --- | --- |

(113)

Po druhé, ako správne upozornili holandské orgány a zainteresované strany, každá výhoda získaná v cezhraničnom kontexte, ktorá presahuje výhodu získanú vo vnútroštátnom kontexte, vyplýva nie z nižšej holandskej sadzby pre prijaté vnútroskupinové úroky, ale je výsledkom neobmedzeného odpočtu vnútroskupinových úrokov zaplatených v zahraničí.

| (114) | Sadzby dane z príjmu právnických osôb nie sú harmonizované v EÚ a Holandsko nekontroluje sadzby uplatňované v iných krajinách. Ak podniky dokážu využiť rozdiel v daňových sadzbách, t. j. skutočnosť, že neexistuje harmonizácia, Holandsko nie je zodpovedné. Ako potvrdil Súdny dvor (17), podniky môžu slobodne využívať rozdiely v úrovniach daní v členských štátoch. |
| --- | --- |

(114)

Sadzby dane z príjmu právnických osôb nie sú harmonizované v EÚ a Holandsko nekontroluje sadzby uplatňované v iných krajinách. Ak podniky dokážu využiť rozdiel v daňových sadzbách, t. j. skutočnosť, že neexistuje harmonizácia, Holandsko nie je zodpovedné. Ako potvrdil Súdny dvor (17), podniky môžu slobodne využívať rozdiely v úrovniach daní v členských štátoch.

| (115) | Komisia súhlasí, že žiadnu výhodu vyplývajúcu z medzinárodného kontextu ako následok nízkej sadzby dane v Holandsku, ktorá nie je odzrkadlená v nízkej sadzbe odpočtu v Holandsku, ale namiesto toho zodpovedá štandardnej miere odpočtu v zahraničí, nie je možné pripočítať Holandsku (18). |
| --- | --- |

(115)

Komisia súhlasí, že žiadnu výhodu vyplývajúcu z medzinárodného kontextu ako následok nízkej sadzby dane v Holandsku, ktorá nie je odzrkadlená v nízkej sadzbe odpočtu v Holandsku, ale namiesto toho zodpovedá štandardnej miere odpočtu v zahraničí, nie je možné pripočítať Holandsku (18).

| (116) | Je potrebné tiež zdôrazniť, že výhoda vyplývajúca z odpočtu pri štandardnej sadzbe v zahraničí nebude financovaná prostredníctvom holandských zdrojov a v príslušnej krajine bude odpočet pri štandardnej sadzbe vyplývať len z uplatnenia štandardného daňového systému (a nie z osobitného opatrenia, ktoré sa od neho odchyľuje). |
| --- | --- |

(116)

Je potrebné tiež zdôrazniť, že výhoda vyplývajúca z odpočtu pri štandardnej sadzbe v zahraničí nebude financovaná prostredníctvom holandských zdrojov a v príslušnej krajine bude odpočet pri štandardnej sadzbe vyplývať len z uplatnenia štandardného daňového systému (a nie z osobitného opatrenia, ktoré sa od neho odchyľuje).

| (117) | V dôsledku tohto Komisia dospela k záveru, že akékoľvek výhody na úrovni medzinárodnej skupiny, ktoré by vyplývali z cezhraničnej situácie, ako sa uvádzajú v rozhodnutí o začatí konania, sú výsledkom daňových rozdielov medzi rôznymi daňovými jurisdikciami, a mali by sa preto vylúčiť z rozsahu pôsobnosti posudzovania štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(117)

V dôsledku tohto Komisia dospela k záveru, že akékoľvek výhody na úrovni medzinárodnej skupiny, ktoré by vyplývali z cezhraničnej situácie, ako sa uvádzajú v rozhodnutí o začatí konania, sú výsledkom daňových rozdielov medzi rôznymi daňovými jurisdikciami, a mali by sa preto vylúčiť z rozsahu pôsobnosti posudzovania štátnej pomoci.

| (118) | Vo všeobecnosti, a tak ako pri akomkoľvek daňovom opatrení, nemožno vylúčiť, že spoločnosti patriace do skupiny, ktoré pôsobia v konkrétnych sektoroch, môžu mať vyššie výhody z opatrenia z dôvodu vyššej intenzity finančných transakcií v ich sektore. To sa vzťahuje najmä na spoločnosti vo finančnom sektore, ktorých hlavnou činnosťou je poskytovanie úverov, a ktoré by mohli v dôsledku opatrenia zvýšiť poskytovanie úverov prepojeným spoločnostiam. Treba však najprv poznamenať, že v záujme zabránenia zneužitiu opatrenia holandské opatrenie obsahuje ustanovenie, ktorým sa obmedzuje suma, ktorú možno zdaniť alebo odpočítať pri nižšej sadzbe (pozri oddiel II.3). Toto obmedzenie sa bude vzťahovať najmä na spoločnosti vo finančnom sektore, čím sa obmedzí akékoľvek riziko zneužitia. V oznámení Komisie o zdaňovaní sa ďalej uvádza, že „skutočnosť, že niektoré firmy alebo niektoré sektory ťažia viac ako iné z niektorých takýchto daňových opatrení, nemusí nevyhnutne znamenať, že sa na ne vzťahujú pravidlá hospodárskej súťaže upravujúce štátnu pomoc“ (19). |
| --- | --- |

(118)

Vo všeobecnosti, a tak ako pri akomkoľvek daňovom opatrení, nemožno vylúčiť, že spoločnosti patriace do skupiny, ktoré pôsobia v konkrétnych sektoroch, môžu mať vyššie výhody z opatrenia z dôvodu vyššej intenzity finančných transakcií v ich sektore. To sa vzťahuje najmä na spoločnosti vo finančnom sektore, ktorých hlavnou činnosťou je poskytovanie úverov, a ktoré by mohli v dôsledku opatrenia zvýšiť poskytovanie úverov prepojeným spoločnostiam. Treba však najprv poznamenať, že v záujme zabránenia zneužitiu opatrenia holandské opatrenie obsahuje ustanovenie, ktorým sa obmedzuje suma, ktorú možno zdaniť alebo odpočítať pri nižšej sadzbe (pozri oddiel II.3). Toto obmedzenie sa bude vzťahovať najmä na spoločnosti vo finančnom sektore, čím sa obmedzí akékoľvek riziko zneužitia. V oznámení Komisie o zdaňovaní sa ďalej uvádza, že „skutočnosť, že niektoré firmy alebo niektoré sektory ťažia viac ako iné z niektorých takýchto daňových opatrení, nemusí nevyhnutne znamenať, že sa na ne vzťahujú pravidlá hospodárskej súťaže upravujúce štátnu pomoc“ (19).

| (119) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania dospela k záveru, že nemožno vylúčiť, že hlavnými príjemcami schémy by mohli byť bývalí príjemcovia schémy pre medzinárodné činnosti financovania, voči ktorej bolo vynesené rozhodnutie, že predstavuje nezlučiteľnú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(119)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania dospela k záveru, že nemožno vylúčiť, že hlavnými príjemcami schémy by mohli byť bývalí príjemcovia schémy pre medzinárodné činnosti financovania, voči ktorej bolo vynesené rozhodnutie, že predstavuje nezlučiteľnú štátnu pomoc.

| (120) | Je potrebné upozorniť, že na to, aby spoločnosť získala oprávnenie pre schému pre medzinárodné činnosti financovania, musela splniť tieto podmienky:






  — | spoločnosť čerpajúca výhody musela vykonávať činnosti financovania pre časti skupiny aspoň v štyroch krajinách alebo aspoň v dvoch svetadieloch, |
| --- | --- | --- |

(120)

Je potrebné upozorniť, že na to, aby spoločnosť získala oprávnenie pre schému pre medzinárodné činnosti financovania, musela splniť tieto podmienky:

—

spoločnosť čerpajúca výhody musela vykonávať činnosti financovania pre časti skupiny aspoň v štyroch krajinách alebo aspoň v dvoch svetadieloch,

| — | oprávnené boli len operácie financovania, ktoré sa mohli vykonávať nezávisle od Holandska, |
| --- | --- |

—

oprávnené boli len operácie financovania, ktoré sa mohli vykonávať nezávisle od Holandska,

| — | najviac 10 % celkového kapitálu (dlhu a vlastného imania) používaného spoločnosťou na jej činnosti financovania sa mohlo použiť priamo alebo nepriamo v spoločnostiach skupiny so sídlom v Holandsku. |
| --- | --- |

—

najviac 10 % celkového kapitálu (dlhu a vlastného imania) používaného spoločnosťou na jej činnosti financovania sa mohlo použiť priamo alebo nepriamo v spoločnostiach skupiny so sídlom v Holandsku.

| (121) | Z hľadiska týchto požiadaviek a obmedzeného počtu príjemcov (87) dospela Komisia k záveru, že schéma pre medzinárodné činnosti financovania predstavuje selektívne opatrenie. |
| --- | --- |

(121)

Z hľadiska týchto požiadaviek a obmedzeného počtu príjemcov (87) dospela Komisia k záveru, že schéma pre medzinárodné činnosti financovania predstavuje selektívne opatrenie.

| (122) | Ako upozornili holandské orgány, v opatrení systému úrokov vnútri skupiny neexistujú takéto požiadavky. Okrem toho súbor podnikov, ktoré budú využívať výhody systému úrokov vnútri skupiny, bude oveľa širší ako 87 podnikov, ktoré využívali schému pre medzinárodné činnosti financovania. |
| --- | --- |

(122)

Ako upozornili holandské orgány, v opatrení systému úrokov vnútri skupiny neexistujú takéto požiadavky. Okrem toho súbor podnikov, ktoré budú využívať výhody systému úrokov vnútri skupiny, bude oveľa širší ako 87 podnikov, ktoré využívali schému pre medzinárodné činnosti financovania.

| (123) | V súvislosti s tým nie je možné tvrdiť, že veľké (medzinárodné) spoločnosti budú mať ľahší prístup ku schéme ako malé a stredné podniky (MSP), a tým budú neúmerne využívať jej výhody. Podľa štatistiky poskytnutej holandskými orgánmi, ktorá jednoznačne rozlišuje medzi MSP a veľkými podnikmi, 200 000 podnikov (z 335 000) má jednu alebo viac pridružených spoločností skupiny, a preto prijíma alebo platí vnútroskupinové úroky. Z týchto podnikov 50 000 má jednu alebo viac spoločností patriacich ku skupine v zahraničí, z ktorých 47 000 (95 %) sú MSP. To jasne poukazuje na to, že MSP nebudú týmto opatrením diskriminované. |
| --- | --- |

(123)

V súvislosti s tým nie je možné tvrdiť, že veľké (medzinárodné) spoločnosti budú mať ľahší prístup ku schéme ako malé a stredné podniky (MSP), a tým budú neúmerne využívať jej výhody. Podľa štatistiky poskytnutej holandskými orgánmi, ktorá jednoznačne rozlišuje medzi MSP a veľkými podnikmi, 200 000 podnikov (z 335 000) má jednu alebo viac pridružených spoločností skupiny, a preto prijíma alebo platí vnútroskupinové úroky. Z týchto podnikov 50 000 má jednu alebo viac spoločností patriacich ku skupine v zahraničí, z ktorých 47 000 (95 %) sú MSP. To jasne poukazuje na to, že MSP nebudú týmto opatrením diskriminované.

| (124) | V odôvodneniach 83 až 123 bolo preukázané, že opatrenie neprináša diskriminačným spôsobom výhodu podnikom v podobných situáciách, a v skutočnosti by malo zlepšiť daňovú neutralitu. |
| --- | --- |

(124)

V odôvodneniach 83 až 123 bolo preukázané, že opatrenie neprináša diskriminačným spôsobom výhodu podnikom v podobných situáciách, a v skutočnosti by malo zlepšiť daňovú neutralitu.

| (125) | Preukázalo sa tiež, že de facto výhoda pre medzinárodné spoločnosti, ktorá môže vyplývať z existencie rozdielov medzi daňovými systémami v cezhraničnej situácii, patrí mimo rámec pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci, keďže tieto rozdiely nie je možné prisúdiť Holandsku. |
| --- | --- |

(125)

Preukázalo sa tiež, že de facto výhoda pre medzinárodné spoločnosti, ktorá môže vyplývať z existencie rozdielov medzi daňovými systémami v cezhraničnej situácii, patrí mimo rámec pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci, keďže tieto rozdiely nie je možné prisúdiť Holandsku.

| (126) | Komisia v každom prípade zastáva názor, že opatrenie je skutočne prístupné každému podniku v Holandsku, keďže neexistujú žiadne právne ani ekonomické prekážky zriadenia skupiny. |
| --- | --- |

(126)

Komisia v každom prípade zastáva názor, že opatrenie je skutočne prístupné každému podniku v Holandsku, keďže neexistujú žiadne právne ani ekonomické prekážky zriadenia skupiny.

| (127) | Posledná zmena a doplnenie, ktoré zaviedli holandské orgány, uľahčí zriadenie spoločnosti v Holandsku zrušením zákonnej požiadavky kapitálovej primeranosti vo výške 18 000 EUR pre spoločnosť s ručením obmedzeným. To umožní, aby akákoľvek spoločnosť ľahko vytvorila (druhú) spoločnosť v Holandsku, a tým skupinu. V dôsledku toho bude opatrenie systému úrokov vnútri skupiny prístupné pre každú jednotlivú spoločnosť bez požiadavky na určitú ekonomickú silu alebo značné kapitálové zdroje. Keďže zriadenie skupiny sa stane len záležitosťou organizácie, bez neprimeraných nákladov, požiadavka, aby podnik bol súčasťou skupiny, už nebude predstavovať prekážku pre žiadny podnik, ktorý chce využívať výhody systému úrokov vnútri skupiny. |
| --- | --- |

(127)

Posledná zmena a doplnenie, ktoré zaviedli holandské orgány, uľahčí zriadenie spoločnosti v Holandsku zrušením zákonnej požiadavky kapitálovej primeranosti vo výške 18 000 EUR pre spoločnosť s ručením obmedzeným. To umožní, aby akákoľvek spoločnosť ľahko vytvorila (druhú) spoločnosť v Holandsku, a tým skupinu. V dôsledku toho bude opatrenie systému úrokov vnútri skupiny prístupné pre každú jednotlivú spoločnosť bez požiadavky na určitú ekonomickú silu alebo značné kapitálové zdroje. Keďže zriadenie skupiny sa stane len záležitosťou organizácie, bez neprimeraných nákladov, požiadavka, aby podnik bol súčasťou skupiny, už nebude predstavovať prekážku pre žiadny podnik, ktorý chce využívať výhody systému úrokov vnútri skupiny.

VIII.   ZÁVER

| (128) | Komisia dochádza k záveru, že opatrenie systému úrokov vnútri skupiny, ktoré Holandsko zamýšľa prijať, neprináša selektívnu výhodu, ktorú je možné prisúdiť Holandsku, spoločnostiam usadeným v Holandsku, ktoré sú súčasťou skupiny, alebo zahraničným spoločnostiam, ktoré patria do skupiny so stálou prevádzkou v Holandsku, a preto nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, |
| --- | --- |

(128)

Komisia dochádza k záveru, že opatrenie systému úrokov vnútri skupiny, ktoré Holandsko zamýšľa prijať, neprináša selektívnu výhodu, ktorú je možné prisúdiť Holandsku, spoločnostiam usadeným v Holandsku, ktoré sú súčasťou skupiny, alebo zahraničným spoločnostiam, ktoré patria do skupiny so stálou prevádzkou v Holandsku, a preto nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

„Systém úrokov vnútri skupiny“, ktorý Holandsko zamýšľa zaviesť v súvislosti so zdanením tokov úrokov vnútri skupiny, nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

Zavedenie schémy sa preto povoľuje.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Holandskému kráľovstvu.

V Bruseli 8. júla 2009

Za Komisiu

Neelie KROES

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ C 66, 22.3.2007, s. 30.

1

(2)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

2

(3)  Na zdaniteľné príjmy do výšky 40 000 EUR sa uplatňuje sadzba 20 % a na zdaniteľné príjmy od 40 000 EUR do 200 000 EUR sadzba 23,5 %.

3

(4)  „Back-to-back construction“ je prípad, pri ktorom úver z právneho hľadiska poskytne banka, ale skutočné riziko v súvislosti s dlžníkmi a výmenným kurzom znáša spoločnosť skupiny, napríklad prostredníctvom záruky poskytnutej príslušnej banke.

4

(5)  Efektívna kontrola je v každom prípade prítomná, ak jeden subjekt vlastní väčšinu hlasovacích práv v druhom subjekte, alebo ak tretia fyzická alebo právnická osoba vlastní väčšinu hlasovacích práv v oboch subjektoch angažujúcich sa v úverovom dojednaní.

5

(6)  Rozhodnutie Komisie 2003/515/ES (Ú. v. EÚ L 180, 18.7.2003, s. 52).

6

(7)  Rozhodnutie Komisie 2003/883/ES (Ú. v. EÚ L 330, 18.12.2003, s. 23).

7

(8)  Verbond van Nederlandse Ondernemingen – Nederlands Christelijk Werkgeversverbond.

8

(9)  Pozri okrem iného vec C-487/06 P British Aggregates/Komisia, 2008, zatiaľ neuverejnenú, bod 82; vec C-409/00 Španielsko/Komisia, Zb. 2003, s. I-1487, bod 47; vec C-88/03 Portugalsko/Komisia, Zb. 2006, s. I-7115, bod 54; a spojené veci C-428/06 až C-434/06 UGT-Rioja a ostatní, 2008, zatiaľ neuverejnené, bod 46.

9

British Aggregates

Komisia

Španielsko

Komisia

Portugalsko

Komisia

UGT-Rioja a ostatní

(10)  Pozri napríklad vec C-56/93 Belgicko/Komisia, Zb. 1996, s. I-723, bod 79; vec C-241/94 Francúzsko/Komisia, Zb. 1996, s. I-4551, bod 20; vec C-75/97 Belgicko/Komisia, Zb. 1999, s. I-3671, bod 25; a vec C-409/00 Španielsko/Komisia, Zb. 2003, s. I-10901, bod 46.

10

Belgicko

Komisia

Francúzsko

Komisia

Belgicko

Komisia

Španielsko

Komisia

(11)  Pozri napríklad vec C-66/02 Taliansko/Komisia, Zb. 2005, s. I-10901, bod 101.

11

Taliansko

Komisia

(12)  Ú. v. ES C 384, 10.12.1998, odsek 24.

12

(13)  Odsek 22 rozhodnutia o začatí konania.

13

(14)  Výrazy „prepojené spoločnosti“ a „skupina“ sa v tomto rozhodnutí používajú na uľahčenie ako označujúce spoločnosti prepojené prostredníctvom spoločnej kontroly, priamej či nepriamej – pozri odôvodnenie 98.

14

(15)  V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že pri posudzovaní daňového režimu pre koordinačné centrá zriadené v Belgicku (pozri spojené veci C-182/03 a C-217/03 Belgicko/Komisia, Zb. 2006, s. I-5479, body 86 až 118) Súdny dvor dospel k záveru, že paušálna sadzba príjmov na základe metódy nákladov zvýšených o prirážku predstavovala ekonomickú výhodu na účely článku 87 Zmluvy o ES a že „nemôže byť táto analýza spochybnená ani skutočnosťou, že zahrnutie finančných nákladov by mohlo v určitých prípadoch viesť k príliš vysokému daňovému základu, ani dôležitosťou finančnej záťaže, ktorú by mohla znášať skupina, a o to viac ani okolnosťou, že centrum môže byť zdanené aj v prípade, keď nedosiahne zisk“. Súdny dvor dospel tiež k záveru, že oslobodenie koordinačných centier od dane z majetku im poskytlo ekonomickú výhodu. „Skutočnosť, že len 5 % koordinačných centier túto výhodu skutočne využíva, pretože ostatné koordinačné centrá sú nájomcami svojich budov, nemá vplyv na toto posúdenie, keďže výber medzi vlastníctvom a prenájmom budovy závisí len od vôle týchto centier.“

15

Belgicko

Komisia

(16)  Napríklad platba dividend, hoci nie je odpočítateľná na úrovni vyplácajúcej spoločnosti, podlieha zdaneniu na úrovni jednotlivých akcionárov.

16

(17)  Vec C-196/04 Cadbury Schweppes/Commissioners of Inland Revenue, Zb. 2006, s. I-7995, pozri najmä body 36 a 37.

17

Cadbury Schweppes/Commissioners of Inland Revenue

(18)  Pozri aj rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci T-308/00 Salzgitter/Komisia, Zb. 2004, s. II-1933, v ktorom Súd prvého stupňa rozhodol, že porovnávanie daňových pravidiel uplatniteľných vo všetkých členských štátoch, alebo tiež len v niekoľkých z nich, nevyhnutne naruší cieľ a fungovanie ustanovení o monitorovaní štátnej pomoci.

18

Salzgitter/Komisia

(19)  Poznámka pod čiarou č. 8, odsek 14.

19

---