# Az Európai Unió L 351/2009

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2009.351.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 351 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. december 30. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2009.351.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 351

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. december 30.

---

| Tartalom | | V   A 2009. december 1-je után az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | JOGI AKTUSOK, MELYEK KIHIRDETÉSE KÖTELEZŐ |
| | * | A Tanács 1297/2009/EU végrehajtási rendelete (2009. december 22.) a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó ferroszilícium behozatalára a 172/2008/EK tanácsi rendelettel kivetett dömpingellenes vám hatályon kívül helyezéséről | 1 |
| | | JOGI AKTUSOK, MELYEK KIHIRDETÉSE NEM KÖTELEZŐ |
| | | 2009/1022/EU |
| | * | A Tanács végrehajtási határozata (2009. december 15.) az Észt Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 167. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására történő felhatalmazásáról | 4 |

Tartalom

V   A 2009. december 1-je után az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

Oldal

JOGI AKTUSOK, MELYEK KIHIRDETÉSE KÖTELEZŐ

*

A Tanács 1297/2009/EU végrehajtási rendelete (2009. december 22.) a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó ferroszilícium behozatalára a 172/2008/EK tanácsi rendelettel kivetett dömpingellenes vám hatályon kívül helyezéséről

1

JOGI AKTUSOK, MELYEK KIHIRDETÉSE NEM KÖTELEZŐ

2009/1022/EU

*

A Tanács végrehajtási határozata (2009. december 15.) az Észt Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 167. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására történő felhatalmazásáról

4

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

V A 2009. december 1-je után az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

JOGI AKTUSOK, MELYEK KIHIRDETÉSE KÖTELEZŐ

| 30.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 351/1

---

A TANÁCS 1297/2009/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2009. december 22.)

a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó ferroszilícium behozatalára a 172/2008/EK tanácsi rendelettel kivetett dömpingellenes vám hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) és (6) bekezdésére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   A meglévő intézkedések

| (1) | A Tanács a 172/2008/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: az eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból, Egyiptomból, Kazahsztánból, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból és Oroszországból származó ferroszilícium behozatalára. Az intézkedések alatt – származási országtól függően – 5,4 %–33,9 %-os értékvámok értendők, az eredeti rendeletben külön említett négy vállalat kivételével, melyekre egyedi vámtételek alkalmazandók. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács a 172/2008/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: az eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból, Egyiptomból, Kazahsztánból, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból és Oroszországból származó ferroszilícium behozatalára. Az intézkedések alatt – származási országtól függően – 5,4 %–33,9 %-os értékvámok értendők, az eredeti rendeletben külön említett négy vállalat kivételével, melyekre egyedi vámtételek alkalmazandók.

1.2.   Felülvizsgálati kérelem

| (2) | A végleges intézkedések elrendelését követően részleges időközi felülvizsgálat (a továbbiakban: időközi felülvizsgálat) iránti kérelem érkezett a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján. A dömping kivizsgálására korlátozódó kérelmet Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság egyik exportáló gyártója, a Silmak Dooel Export Import (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be. A kérelmező együttműködött a vizsgálatban, mely az eredeti rendeletben szereplő megállapításokhoz és következtetésekhez vezetett (a továbbiakban: eredeti vizsgálat). A kérelmezőre, azaz a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó érintett termék egyetlen ismert exportáló gyártójára alkalmazandó dömpingellenes vám mértéke 5,4 %. |
| --- | --- |

(2)

A végleges intézkedések elrendelését követően részleges időközi felülvizsgálat (a továbbiakban: időközi felülvizsgálat) iránti kérelem érkezett a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján. A dömping kivizsgálására korlátozódó kérelmet Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság egyik exportáló gyártója, a Silmak Dooel Export Import (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be. A kérelmező együttműködött a vizsgálatban, mely az eredeti rendeletben szereplő megállapításokhoz és következtetésekhez vezetett (a továbbiakban: eredeti vizsgálat). A kérelmezőre, azaz a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó érintett termék egyetlen ismert exportáló gyártójára alkalmazandó dömpingellenes vám mértéke 5,4 %.

| (3) | Időközi felülvizsgálati kérelmében a kérelmező azt állította, hogy számtanilag képzett rendes értékének és az Unióba irányuló exportárainak az összehasonlítása azt mutatja, hogy a dömpingkülönbözet lényegesen alacsonyabb volt, mint a vám jelenlegi szintje. Ezért azt állította, hogy nincs többé szükség az intézkedés jelenlegi szinten való további alkalmazására a dömping ellensúlyozásához. |
| --- | --- |

(3)

Időközi felülvizsgálati kérelmében a kérelmező azt állította, hogy számtanilag képzett rendes értékének és az Unióba irányuló exportárainak az összehasonlítása azt mutatja, hogy a dömpingkülönbözet lényegesen alacsonyabb volt, mint a vám jelenlegi szintje. Ezért azt állította, hogy nincs többé szükség az intézkedés jelenlegi szinten való további alkalmazására a dömping ellensúlyozásához.

1.3.   A részleges időközi felülvizsgálat megindítása

| (4) | Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, melynek hatálya a Silmak vállalatot érintő dömping kivizsgálására korlátozódik. A Bizottság 2009. április 22-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában értesítést tett közzé (3) a felülvizsgálat megindításáról, és megkezdte a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(4)

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, melynek hatálya a Silmak vállalatot érintő dömping kivizsgálására korlátozódik. A Bizottság 2009. április 22-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában értesítést tett közzé (3) a felülvizsgálat megindításáról, és megkezdte a vizsgálatot.

1.4.   Érintett termék és hasonló termék

| (5) | Az időközi felülvizsgálat tárgyát képező érintett termék és az eredeti vizsgálatban szereplő termék azonos, vagyis legalább 8 és legfeljebb 96 tömegszázalék szilíciumot és legalább 4 tömegszázalék vasat tartalmazó ferroötvözet. A ferroszilícium előállítása elektromos ívkemencékben történik, a kvarc széntartalmú termékekkel történő redukciója révén. A terméket alapvetően dezoxidálószerként és ötvözőelemként használják a vas- és az acéliparban. A ferroszilícium – melyet tömbök, szemcse vagy por formájában értékesítenek – minősége a szilícium- és a szennyezőanyag-tartalomtól (pl.: alumínium) függően többféle lehet. A legalább 70 % szilíciumot tartalmazó ferroszilíciumot nagy tisztaságúnak, a legalább 55 és legfeljebb 70 % szilíciumot tartalmazót közepes tisztaságúnak és a legfeljebb 55 % szilíciumot tartalmazót alacsony tisztaságú ferroszilíciumnak tekintették. Az érintett termék jelenleg a 7202 21 00, a 7202 29 10 és a 7202 29 90 KN-kód alá tartozik. |
| --- | --- |

(5)

Az időközi felülvizsgálat tárgyát képező érintett termék és az eredeti vizsgálatban szereplő termék azonos, vagyis legalább 8 és legfeljebb 96 tömegszázalék szilíciumot és legalább 4 tömegszázalék vasat tartalmazó ferroötvözet. A ferroszilícium előállítása elektromos ívkemencékben történik, a kvarc széntartalmú termékekkel történő redukciója révén. A terméket alapvetően dezoxidálószerként és ötvözőelemként használják a vas- és az acéliparban. A ferroszilícium – melyet tömbök, szemcse vagy por formájában értékesítenek – minősége a szilícium- és a szennyezőanyag-tartalomtól (pl.: alumínium) függően többféle lehet. A legalább 70 % szilíciumot tartalmazó ferroszilíciumot nagy tisztaságúnak, a legalább 55 és legfeljebb 70 % szilíciumot tartalmazót közepes tisztaságúnak és a legfeljebb 55 % szilíciumot tartalmazót alacsony tisztaságú ferroszilíciumnak tekintették. Az érintett termék jelenleg a 7202 21 00, a 7202 29 10 és a 7202 29 90 KN-kód alá tartozik.

| (6) | A Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban gyártott és értékesített termék, valamint az Unióba exportált termék ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és felhasználásuk is azonos, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek. |
| --- | --- |

(6)

A Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban gyártott és értékesített termék, valamint az Unióba exportált termék ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és felhasználásuk is azonos, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.

1.5.   Az érintett felek

| (7) | A Bizottság hivatalosan értesítette az Unió gazdasági ágazatát, a kérelmezőt és az exportáló ország hatóságait az időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. Minden olyan érdekelt fél lehetőséget kapott a meghallgatásra, aki azt kérte, és ismertette azokat a különleges okokat, melyek meghallgatását indokolták. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság hivatalosan értesítette az Unió gazdasági ágazatát, a kérelmezőt és az exportáló ország hatóságait az időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. Minden olyan érdekelt fél lehetőséget kapott a meghallgatásra, aki azt kérte, és ismertette azokat a különleges okokat, melyek meghallgatását indokolták.

| (8) | A Bizottság a kérelmezőnek kérdőívet küldött, és az erre a célra meghatározott határidőn belül megkapta a választ. A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden olyan információt, melyet a dömping megállapításához szükségesnek tartott, valamint ellenőrző látogatást tett a kérelmező telephelyén:






  — | Silmak Dooel Export-Import, Jegunovice, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság. |
| --- | --- | --- |

(8)

A Bizottság a kérelmezőnek kérdőívet küldött, és az erre a célra meghatározott határidőn belül megkapta a választ. A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden olyan információt, melyet a dömping megállapításához szükségesnek tartott, valamint ellenőrző látogatást tett a kérelmező telephelyén:

—

Silmak Dooel Export-Import, Jegunovice, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság.

1.6.   Vizsgálati időszak

| (9) | A dömpingre vonatkozó vizsgálat a 2008. január 1. és 2008. december 31. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI). |
| --- | --- |

(9)

A dömpingre vonatkozó vizsgálat a 2008. január 1. és 2008. december 31. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI).

2.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

2.1.   Rendes érték

| (10) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy a hasonló terméknek a kérelmező által független vevőknek történő belföldi értékesítései reprezentatívak voltak-e, vagyis az ilyen értékesítések teljes volumene egyenlő volt-e az Unióba irányuló megfelelő exportértékesítések teljes volumenének legalább 5 %-ával. |
| --- | --- |

(10)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy a hasonló terméknek a kérelmező által független vevőknek történő belföldi értékesítései reprezentatívak voltak-e, vagyis az ilyen értékesítések teljes volumene egyenlő volt-e az Unióba irányuló megfelelő exportértékesítések teljes volumenének legalább 5 %-ával.

| (11) | Mivel a vizsgálat megállapította, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban a hasonló terméknek nem voltak reprezentatív belföldi értékesítései, rendes értéket kellett kiszámítani. Az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban a rendes érték kiszámítása úgy történt, hogy az exportált termékfajták előállítási költségeihez hozzáadták az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a haszonkulcs ésszerű összegeit. |
| --- | --- |

(11)

Mivel a vizsgálat megállapította, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban a hasonló terméknek nem voltak reprezentatív belföldi értékesítései, rendes értéket kellett kiszámítani. Az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban a rendes érték kiszámítása úgy történt, hogy az exportált termékfajták előállítási költségeihez hozzáadták az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a haszonkulcs ésszerű összegeit.

| (12) | Annak megállapítására, hogy a kérelmező saját eladási, általános és adminisztratív költségei és a hasonló termék belföldi értékesítései során realizált haszonkulcs felhasználhatók-e, a Bizottság megvizsgálta, hogy a ferroszilíciumnak voltak-e olyan belföldi értékesítései a vizsgálati időszakban, melyek rendes kereskedelmi forgalom keretében történtek, az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően. Megállapították, hogy a vállalatnak kevés nyereséges belföldi ügylete volt a vizsgálati időszakban, és azok is igen csekély mennyiséget képviseltek. A vállalat azt állította, hogy ezek az ügyletek kísérleti terméktípusokra vonatkoztak, így nem tekinthetők rendes kereskedelmi forgalomban lebonyolított ügyleteknek. Ezt az állítást kivizsgálták és elfogadták. |
| --- | --- |

(12)

Annak megállapítására, hogy a kérelmező saját eladási, általános és adminisztratív költségei és a hasonló termék belföldi értékesítései során realizált haszonkulcs felhasználhatók-e, a Bizottság megvizsgálta, hogy a ferroszilíciumnak voltak-e olyan belföldi értékesítései a vizsgálati időszakban, melyek rendes kereskedelmi forgalom keretében történtek, az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően. Megállapították, hogy a vállalatnak kevés nyereséges belföldi ügylete volt a vizsgálati időszakban, és azok is igen csekély mennyiséget képviseltek. A vállalat azt állította, hogy ezek az ügyletek kísérleti terméktípusokra vonatkoztak, így nem tekinthetők rendes kereskedelmi forgalomban lebonyolított ügyleteknek. Ezt az állítást kivizsgálták és elfogadták.

| (13) | A fenti elemzés alapján megállapították, hogy a kérelmező a vizsgálati időszakban nem értékesítette a hasonló terméket belföldön rendes kereskedelmi forgalom keretében. Így a 2. cikk (6) bekezdésének c) pontja értelmében helyénvalónak tartották, hogy a rendes érték kiszámításakor az eredeti vizsgálat során alkalmazott módszert kövessék. Következésképpen – összehasonlítható gyártási és eladási struktúrájuk miatt – az egyiptomi gyártóknál az eredeti vizsgálat során felmerült eladási, általános és adminisztratív költségek súlyozott átlagát, valamint az ilyen típusú árupiacon ésszerű nyereségnek tekinthető 5 %-os haszonkulcsot hozzáadták a kérelmező előállítási költségeihez. |
| --- | --- |

(13)

A fenti elemzés alapján megállapították, hogy a kérelmező a vizsgálati időszakban nem értékesítette a hasonló terméket belföldön rendes kereskedelmi forgalom keretében. Így a 2. cikk (6) bekezdésének c) pontja értelmében helyénvalónak tartották, hogy a rendes érték kiszámításakor az eredeti vizsgálat során alkalmazott módszert kövessék. Következésképpen – összehasonlítható gyártási és eladási struktúrájuk miatt – az egyiptomi gyártóknál az eredeti vizsgálat során felmerült eladási, általános és adminisztratív költségek súlyozott átlagát, valamint az ilyen típusú árupiacon ésszerű nyereségnek tekinthető 5 %-os haszonkulcsot hozzáadták a kérelmező előállítási költségeihez.

2.2.   Exportár

| (14) | Mivel a kérelmező uniós exportra irányuló valamennyi értékesítése közvetlenül független vevőknek történt, az exportárakat az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(14)

Mivel a kérelmező uniós exportra irányuló valamennyi értékesítése közvetlenül független vevőknek történt, az exportárakat az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.

2.3.   Összehasonlítás

| (15) | A súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítását gyártelepi alapon, azonos kereskedelmi szinten végezték. A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették azokat a különbségeket, melyek bizonyítottan befolyásolták az árakat és az árak összehasonlíthatóságát. Emiatt – adott esetben és amennyiben indokolt volt – kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették a kérelmező által kifizetett fuvarozási, biztosítási, kezelési, csomagolási és mellékköltségeket, a pénzügyi és bankkköltségeket, valamint a dömpingellenes vámokat. |
| --- | --- |

(15)

A súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítását gyártelepi alapon, azonos kereskedelmi szinten végezték. A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették azokat a különbségeket, melyek bizonyítottan befolyásolták az árakat és az árak összehasonlíthatóságát. Emiatt – adott esetben és amennyiben indokolt volt – kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették a kérelmező által kifizetett fuvarozási, biztosítási, kezelési, csomagolási és mellékköltségeket, a pénzügyi és bankkköltségeket, valamint a dömpingellenes vámokat.

2.4.   Dömpingkülönbözet

| (16) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban árutípusonként összehasonlították a súlyozott átlaggal számított rendes értéket az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. Az összehasonlítás nem mutatta ki a dömping meglétét. |
| --- | --- |

(16)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban árutípusonként összehasonlították a súlyozott átlaggal számított rendes értéket az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. Az összehasonlítás nem mutatta ki a dömping meglétét.

3.   A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE

| (17) | Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e. |
| --- | --- |

(17)

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e.

| (18) | E tekintetben a vizsgálat azt mutatta, hogy a Silmak jelentős erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy termelési szerkezetét átállítsa jobb minőségű (legalább 75 %-os szilíciumtartalmú) terméktípusok előállítására, ami exportárainak a költségek növekedésénél nagyobb mértékű emelkedését eredményezte. |
| --- | --- |

(18)

E tekintetben a vizsgálat azt mutatta, hogy a Silmak jelentős erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy termelési szerkezetét átállítsa jobb minőségű (legalább 75 %-os szilíciumtartalmú) terméktípusok előállítására, ami exportárainak a költségek növekedésénél nagyobb mértékű emelkedését eredményezte.

| (19) | A kérelmező teljes mértékben együttműködött ezen időközi felülvizsgálat során, az összegyűjtött és ellenőrzött adatok pedig lehetővé tették a kérelmező saját adatain – beleértve az Unióba irányuló egyedi exportárakat – alapuló dömpingkülönbözet megállapítását. E számítás eredménye azt jelzi, hogy többé nem indokolt az intézkedés jelenlegi szinten való további alkalmazása. |
| --- | --- |

(19)

A kérelmező teljes mértékben együttműködött ezen időközi felülvizsgálat során, az összegyűjtött és ellenőrzött adatok pedig lehetővé tették a kérelmező saját adatain – beleértve az Unióba irányuló egyedi exportárakat – alapuló dömpingkülönbözet megállapítását. E számítás eredménye azt jelzi, hogy többé nem indokolt az intézkedés jelenlegi szinten való további alkalmazása.

| (20) | A vizsgálat során beérkezett és ellenőrzött bizonyítékok arra is rámutattak, hogy a kérelmező termelési szerkezetében bekövetkezett változásokat tartósnak kell tekinteni. A vizsgálat során nem merült fel olyan tényező, mely ennek ellentmondana. A Bizottság ezért úgy vélte, hogy az ezen időközi felülvizsgálat megindítását eredményező körülmények valószínűleg nem fognak olyan mértékben megváltozni a közeljövőben, hogy az befolyásolná az időközi felülvizsgálat megállapításait. Emiatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a megváltozott körülmények tartósnak tekinthetők. |
| --- | --- |

(20)

A vizsgálat során beérkezett és ellenőrzött bizonyítékok arra is rámutattak, hogy a kérelmező termelési szerkezetében bekövetkezett változásokat tartósnak kell tekinteni. A vizsgálat során nem merült fel olyan tényező, mely ennek ellentmondana. A Bizottság ezért úgy vélte, hogy az ezen időközi felülvizsgálat megindítását eredményező körülmények valószínűleg nem fognak olyan mértékben megváltozni a közeljövőben, hogy az befolyásolná az időközi felülvizsgálat megállapításait. Emiatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a megváltozott körülmények tartósnak tekinthetők.

4.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (21) | Megjegyzendő, hogy a kérelmező exportadatainak az Eurostat adataival való összehasonlítása azt mutatta, hogy az érintett terméknek a vállalat által a vizsgálati időszakban lebonyolított kivitelének mennyisége megegyezett az érintett terméknek Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból az Unióba irányuló behozatalának a teljes mennyiségével. |
| --- | --- |

(21)

Megjegyzendő, hogy a kérelmező exportadatainak az Eurostat adataival való összehasonlítása azt mutatta, hogy az érintett terméknek a vállalat által a vizsgálati időszakban lebonyolított kivitelének mennyisége megegyezett az érintett terméknek Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból az Unióba irányuló behozatalának a teljes mennyiségével.

| (22) | A felülvizsgálat eredményei alapján helyénvalónak tűnik a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám hatályon kívül helyezése. |
| --- | --- |

(22)

A felülvizsgálat eredményei alapján helyénvalónak tűnik a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám hatályon kívül helyezése.

| (23) | A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján javasolni tervezte a 172/2008/EK rendelettel elrendelt intézkedés hatályán kívül helyezését, és lehetőséget adott észrevételeik megtételére. Nem érkeztek észrevételek az érdekelt felektől, |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján javasolni tervezte a 172/2008/EK rendelettel elrendelt intézkedés hatályán kívül helyezését, és lehetőséget adott észrevételeik megtételére. Nem érkeztek észrevételek az érdekelt felektől,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó, a jelenleg a 7202 21 00, 7202 29 10 és 7202 29 90 KN-kód alá tartozó ferroszilícium behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint megindított részleges időközi felülvizsgálata ezennel lezárul, és a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó behozatalokra elrendelt, hatályban lévő intézkedés hatályát veszti.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. CARLGREN

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

1

(2)  HL L 55., 2008.2.28., 6. o.

2

(3)  HL C 93., 2009.4.22., 22. o.

3

---

JOGI AKTUSOK, MELYEK KIHIRDETÉSE NEM KÖTELEZŐ

| 30.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 351/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 351/4

---

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2009. december 15.)

az Észt Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 167. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására történő felhatalmazásáról

(2009/1022/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Észt Köztársaság (a továbbiakban: Észtország) a 2007/133/EK tanácsi határozattal (2) felhatalmazást kapott arra, hogy – a 2006/112/EK irányelv 167. cikkétől eltérve – a hozzáadottérték-adó (héa) levonásához való jog keletkezését a hozzáadottérték-adónak a termék értékesítője, illetőleg a szolgáltató részére történő kifizetéséig elhalassza azon adóalanyok esetében, amelyek azt a választható rendszert alkalmazzák, mely szerint – az említett irányelv 66. cikkének b) pontjával összhangban – a termékértékesítéseik és szolgáltatásnyújtásaik utáni héafizetési kötelezettség az ellenérték átvételekor keletkezik (pénzforgalmi szemléletű elszámolás). Ezt a rendszert csak azok az adófizetők választhatják, amelyek nyilvántartásba vett egyéni vállalkozók. |
| --- | --- |

(1)

Az Észt Köztársaság (a továbbiakban: Észtország) a 2007/133/EK tanácsi határozattal (2) felhatalmazást kapott arra, hogy – a 2006/112/EK irányelv 167. cikkétől eltérve – a hozzáadottérték-adó (héa) levonásához való jog keletkezését a hozzáadottérték-adónak a termék értékesítője, illetőleg a szolgáltató részére történő kifizetéséig elhalassza azon adóalanyok esetében, amelyek azt a választható rendszert alkalmazzák, mely szerint – az említett irányelv 66. cikkének b) pontjával összhangban – a termékértékesítéseik és szolgáltatásnyújtásaik utáni héafizetési kötelezettség az ellenérték átvételekor keletkezik (pénzforgalmi szemléletű elszámolás). Ezt a rendszert csak azok az adófizetők választhatják, amelyek nyilvántartásba vett egyéni vállalkozók.

| (2) | Észtország a Bizottság Főtitkárságán 2009. szeptember 4-én iktatott levelei révén engedélyt kért e különös eltérő intézkedés hatályának meghosszabbítására. |
| --- | --- |

(2)

Észtország a Bizottság Főtitkárságán 2009. szeptember 4-én iktatott levelei révén engedélyt kért e különös eltérő intézkedés hatályának meghosszabbítására.

| (3) | A 2006/112/EK irányelv 395. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság 2009. október 1-jei keltezésű levelében továbbította a kérelmet a többi tagállam számára. A Bizottság 2009. október 5-i keltezésű levelében tájékoztatta Észtországot, hogy immáron rendelkezik a kérelem jóváhagyásához általa szükségesnek vélt valamennyi információval. |
| --- | --- |

(3)

A 2006/112/EK irányelv 395. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság 2009. október 1-jei keltezésű levelében továbbította a kérelmet a többi tagállam számára. A Bizottság 2009. október 5-i keltezésű levelében tájékoztatta Észtországot, hogy immáron rendelkezik a kérelem jóváhagyásához általa szükségesnek vélt valamennyi információval.

| (4) | Az úgynevezett pénzforgalmi szemléletű elszámolási rendszer egy, az adómentességet nem élvező kisvállalkozásoknak szánt, egyszerűsített és önként választható rendszer. A rendszer lehetőséget ad a szóban forgó adóalanyoknak, hogy kiadási és bevételi ügyleteik teljesítési időpontja alapján, egyszerű szabály alkalmazásával állapítsák meg, melyik időpontban kell héalevonási jogukat gyakorolniuk, illetőleg az adót befizetniük az adóhatóságnak. Ez a rendszer tehát az adóalany szempontjából egyszerűsítést jelentő, esetenként a likviditást is javító intézkedés. |
| --- | --- |

(4)

Az úgynevezett pénzforgalmi szemléletű elszámolási rendszer egy, az adómentességet nem élvező kisvállalkozásoknak szánt, egyszerűsített és önként választható rendszer. A rendszer lehetőséget ad a szóban forgó adóalanyoknak, hogy kiadási és bevételi ügyleteik teljesítési időpontja alapján, egyszerű szabály alkalmazásával állapítsák meg, melyik időpontban kell héalevonási jogukat gyakorolniuk, illetőleg az adót befizetniük az adóhatóságnak. Ez a rendszer tehát az adóalany szempontjából egyszerűsítést jelentő, esetenként a likviditást is javító intézkedés.

| (5) | A Bizottság 2009. január 28-án olyan – a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a számlázás szabályai tekintetében történő módosításáról szóló – irányelvre terjesztett elő javaslatot, amely a tagállamoknak szintén arra ad lehetőséget, hogy a héa levonásához való jog keletkezését az adónak a termék értékesítője, illetőleg a szolgáltató részére történő kifizetéséig elhalasszák azon adóalanyok esetében, amelyek éves árbevétele nem haladja meg a tagállamok által legfeljebb 2 000 000 EUR-ban megállapítható összeghatárt, és amelyek ennek megfelelően egy olyan, önként választható rendszert alkalmazhatnak, amely szerint az ügyleteik utáni héafizetési kötelezettség csak az ellenérték átvételekor keletkezik. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2009. január 28-án olyan – a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a számlázás szabályai tekintetében történő módosításáról szóló – irányelvre terjesztett elő javaslatot, amely a tagállamoknak szintén arra ad lehetőséget, hogy a héa levonásához való jog keletkezését az adónak a termék értékesítője, illetőleg a szolgáltató részére történő kifizetéséig elhalasszák azon adóalanyok esetében, amelyek éves árbevétele nem haladja meg a tagállamok által legfeljebb 2 000 000 EUR-ban megállapítható összeghatárt, és amelyek ennek megfelelően egy olyan, önként választható rendszert alkalmazhatnak, amely szerint az ügyleteik utáni héafizetési kötelezettség csak az ellenérték átvételekor keletkezik.

| (6) | A kérelem tárgyát képező különös eltérő intézkedés nem érinti az Észtország által a végső fogyasztás szakaszában beszedett héabevételek összegét, és semmilyen hatással nincs az Unió számára a héából származó saját forrásokra, |
| --- | --- |

(6)

A kérelem tárgyát képező különös eltérő intézkedés nem érinti az Észtország által a végső fogyasztás szakaszában beszedett héabevételek összegét, és semmilyen hatással nincs az Unió számára a héából származó saját forrásokra,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/112/EK irányelv 167. cikkétől eltérve Észtország felhatalmazást kap arra, hogy a második bekezdésben meghatározott adóalanyok esetében a héa levonásához való jog keletkezését elhalassza addig az időpontig, amikor a hozzáadottérték-adót a termék vagy értékesítője, illetőleg a szolgáltató részére kifizetik.

Az érintett adóalanyoknak előzőleg olyan rendszer alkalmazása mellett kell dönteniük, amely szerint az általuk végzett termékértesítés és szolgáltatásnyújtás utáni héafizetési kötelezettség az ellenérték átvételekor keletkezik.

2010. december 31-ig a második bekezdésben említett rendszer az egyéni vállalkozóként regisztrált adóalanyokra alkalmazandó.

2011. január 1-jétől a második bekezdésben említett rendszer azon adóalanyokra lesz alkalmazandó, amelyek éves árbevétele nem halad meg bizonyos összeghatárt, melyet Észtország – a 2006/112/EK irányelv 399. és 400. cikke szerinti számítással – 200 000 EUR saját nemzeti pénznemében kifejezett egyenértékében állapít meg.

2. cikk

E határozat 2010. január 1-jétől alkalmazandó egy olyan irányelv hatálybalépéséig, amely lehetővé teszi, hogy a tagállamok a héa levonásához való jog keletkezését az adónak a termék értékesítője, illetőleg a szolgáltató részére történő kifizetéséig elhalasszák azon adóalanyok esetében, amelyek éves árbevétele nem halad meg bizonyos összeghatárt, és amelyekre következésképpen olyan, önként választható rendszer alkalmazandó, amelynek értelmében a termékértékesítésük és szolgáltatásnyújtásuk utáni héafizetési kötelezettség csak az ellenérték átvételekor keletkezik.

Ez a határozat legfeljebb 2012. december 31-ig alkalmazható.

3. cikk

Ennek a határozatnak az Észt Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. ERLANDSSON

---

(1)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

1

(2)  HL L 57., 2007.2.24., 12. o.

2

---