# Den Europæiske Unions L 332/2009

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2009.332.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 332 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 52. årgang17. december 2009 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2009.332.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 332

Dansk udgave

Retsforskrifter

52. årgang17. december 2009

---

| Indhold | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/967/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 30. november 2009 om opstilling af miljøkriterier for tildeling af Fællesskabets miljømærke til gulvbelægninger af tekstil
  (meddelt under nummer K(2009) 9523)

   (
  1
  ) | 1 |

Indhold

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Side

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

2009/967/EF

*

Kommissionens beslutning af 30. november 2009 om opstilling af miljøkriterier for tildeling af Fællesskabets miljømærke til gulvbelægninger af tekstil
  (meddelt under nummer K(2009) 9523)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2009) 9523)

1

1

| | | III   Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union |
| --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT VI I EU-TRAKTATEN |
| | * | Rådets afgørelse 2009/968/RIA af 30. november 2009 om vedtagelse af bestemmelser om fortrolighed vedrørende Europols informationer | 17 |

III   Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union

RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT VI I EU-TRAKTATEN

*

Rådets afgørelse 2009/968/RIA af 30. november 2009 om vedtagelse af bestemmelser om fortrolighed vedrørende Europols informationer

17

| | | IV   Øvrige retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | | Det Blandede EØS-udvalg |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 191/08/KOL af 17. marts 2008 om ulønnet arbejdskraft inden for forsknings- og udviklingsaktiviteter (Norge) | 23 |

IV   Øvrige retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

Det Blandede EØS-udvalg

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 191/08/KOL af 17. marts 2008 om ulønnet arbejdskraft inden for forsknings- og udviklingsaktiviteter (Norge)

23

| | | V   Retsakter vedtaget fra og med den 1. december 2009 i henhold til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og Euratomtraktaten |
| --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER, HVIS OFFENTLIGGØRELSE ER OBLIGATORISK |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 1235/2009 af 16. december 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 36 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1236/2009 af 10. december 2009 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 732/2008 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer for perioden 1. januar 2009 til 31. december 2011 | 38 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1237/2009 af 11. december 2009 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Marrone di Caprese Michelangelo (BOB)) | 46 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1238/2009 af 11. december 2009 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (BOB)) | 48 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1239/2009 af 15. december 2009 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Crudo di Cuneo (BOB)) | 50 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1240/2009 af 16. december 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 428/2008 om fastsættelse af interventionscentrene for korn | 52 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1241/2009 af 16. december 2009 om fortsættelse og ajourføring af omfanget af det forudgående tilsyn med importen af visse jern- og stålprodukter med oprindelse i visse tredjelande | 54 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1242/2009 af 16. december 2009 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse systemer til scanning af fragt med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 60 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 1243/2009 af 16. december 2009 om ændring af forordning (EU) nr. 1231/2009 om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 16. december 2009 | 73 |
| | * | Rådets afgørelse 2009/969/FUSP af 15. december 2009 om forlængelse af de restriktive foranstaltninger over for visse embedsmænd i Belarus, der er fastsat ved fælles holdning 2006/276/FUSP, og om ophævelse af fælles holdning 2009/314/FUSP | 76 |
| | | RETSAKTER, HVIS OFFENTLIGGØRELSE IKKE ER OBLIGATORISK |
| | | 2009/970/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 10. december 2009 om ændring af tillæg 2a til bilaget til afgørelse 2007/65/EF, for så vidt angår adgang til Kommissionens bygninger for kontrahenters personale | 77 |
| | * | Afgørelse vedtaget af formanden for Europa-Kommissionen af 2. december 2009 om undertegnelsen af Kommissionens forordninger og direktiver samt af dens afgørelser, der ikke angiver, hvem de er rettet til (K(2009) 9848) | 78 |

V   Retsakter vedtaget fra og med den 1. december 2009 i henhold til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og Euratomtraktaten

RETSAKTER, HVIS OFFENTLIGGØRELSE ER OBLIGATORISK

Kommissionens forordning (EU) nr. 1235/2009 af 16. december 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

36

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1236/2009 af 10. december 2009 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 732/2008 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer for perioden 1. januar 2009 til 31. december 2011

38

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1237/2009 af 11. december 2009 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Marrone di Caprese Michelangelo (BOB))

46

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1238/2009 af 11. december 2009 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (BOB))

48

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1239/2009 af 15. december 2009 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Crudo di Cuneo (BOB))

50

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1240/2009 af 16. december 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 428/2008 om fastsættelse af interventionscentrene for korn

52

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1241/2009 af 16. december 2009 om fortsættelse og ajourføring af omfanget af det forudgående tilsyn med importen af visse jern- og stålprodukter med oprindelse i visse tredjelande

54

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1242/2009 af 16. december 2009 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse systemer til scanning af fragt med oprindelse i Folkerepublikken Kina

60

Kommissionens forordning (EU) nr. 1243/2009 af 16. december 2009 om ændring af forordning (EU) nr. 1231/2009 om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 16. december 2009

73

*

Rådets afgørelse 2009/969/FUSP af 15. december 2009 om forlængelse af de restriktive foranstaltninger over for visse embedsmænd i Belarus, der er fastsat ved fælles holdning 2006/276/FUSP, og om ophævelse af fælles holdning 2009/314/FUSP

76

RETSAKTER, HVIS OFFENTLIGGØRELSE IKKE ER OBLIGATORISK

2009/970/EU

*

Kommissionens afgørelse af 10. december 2009 om ændring af tillæg 2a til bilaget til afgørelse 2007/65/EF, for så vidt angår adgang til Kommissionens bygninger for kontrahenters personale

77

*

Afgørelse vedtaget af formanden for Europa-Kommissionen af 2. december 2009 om undertegnelsen af Kommissionens forordninger og direktiver samt af dens afgørelser, der ikke angiver, hvem de er rettet til (K(2009) 9848)

(K(2009) 9848)

78

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

| 17.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/1

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 30. november 2009

om opstilling af miljøkriterier for tildeling af Fællesskabets miljømærke til gulvbelægninger af tekstil

(meddelt under nummer K(2009) 9523)

(EØS-relevant tekst)

(2009/967/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1980/2000 af 17. juli 2000 om en revideret ordning for tildeling af et EF-miljømærke (1), særlig artikel 6, stk. 1, andet afsnit,

efter høring af Den Europæiske Unions Miljømærkenævn, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 1980/2000 fastsættes det, at Fællesskabets miljømærke kan tildeles et produkt, som besidder egenskaber, der giver det mulighed for i væsentlig grad at bidrage til forbedringer i forbindelse med vigtige miljøforhold. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 1980/2000 fastsættes det, at Fællesskabets miljømærke kan tildeles et produkt, som besidder egenskaber, der giver det mulighed for i væsentlig grad at bidrage til forbedringer i forbindelse med vigtige miljøforhold.

| (2) | Forordning (EF) nr. 1980/2000 foreskriver, at der for hver produktgruppe fastsættes specifikke miljømærkekriterier på grundlag af kriterier udarbejdet af Den Europæiske Unions Miljømærkenævn. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EF) nr. 1980/2000 foreskriver, at der for hver produktgruppe fastsættes specifikke miljømærkekriterier på grundlag af kriterier udarbejdet af Den Europæiske Unions Miljømærkenævn.

| (3) | Miljøkriterierne og de tilhørende krav til vurdering og verifikation bør gælde i fire år efter meddelelsen af denne beslutning. |
| --- | --- |

(3)

Miljøkriterierne og de tilhørende krav til vurdering og verifikation bør gælde i fire år efter meddelelsen af denne beslutning.

| (4) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 17 i forordning (EF) nr. 1980/2000 — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 17 i forordning (EF) nr. 1980/2000 —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Gulvbelægninger af tekstil (gulvtæpper) defineres som gulvbelægninger sædvanligvis af vævet, strikket eller tuftet materiale, der ofte fastgøres med stifter eller hæfteklammer eller med lim. Løse måtter og småtæpper er ikke omfattet. Beslutningen finder ikke anvendelse på vægbeklædninger eller belægninger til udendørs brug.

Denne produktgruppe omfatter ikke tekstiler behandlet med biocidholdige produkter, undtagen hvor de biocidholdige produkter er optaget i bilag IA til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF (2), og hvor det biocidholdige produkt er godkendt til den pågældende brug i overensstemmelse med bilag V til direktiv 98/8/EF.

Artikel 2

For at få tildelt EF-miljømærket i henhold til forordning (EF) nr. 1980/2000 skal en gulvbelægning af tekstil være omfattet af produktgruppen »gulvbelægninger af tekstil« som defineret i artikel 1 i denne beslutning og skal opfylde de miljøkriterier, som er fastsat i bilaget til denne beslutning.

Artikel 3

Miljøkriterierne for produktgruppen »gulvbelægninger af tekstil« og de krav til vurdering og verifikation, der er knyttet til disse kriterier, gælder i fire år efter meddelelsen af denne beslutning.

Artikel 4

Til administrative formål tildeles produktgruppen »gulvbelægninger af tekstil« kodenummeret »34«.

Artikel 5

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. november 2009.

På Kommissionens vegne

Stavros DIMAS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 237 af 21.9.2000, s. 1.

1

(2)  EFT L 123 af 24.4.1998, s. 1.

2

---

BILAG

GENERELLE FORHOLD

Formålet med kriterierne

Disse kriterier har især til formål:

| — | at mindske påvirkningen af levesteder og de tilhørende ressourcer |
| --- | --- |

—

at mindske påvirkningen af levesteder og de tilhørende ressourcer

| — | at mindske energiforbruget |
| --- | --- |

—

at mindske energiforbruget

| — | at mindske udledningen af giftige og andre forurenende stoffer i miljøet |
| --- | --- |

—

at mindske udledningen af giftige og andre forurenende stoffer i miljøet

| — | at mindske brugen af farlige stoffer i materialer og i de færdige produkter |
| --- | --- |

—

at mindske brugen af farlige stoffer i materialer og i de færdige produkter

| — | at fremme sikkerhed og eliminere sundhedsrisici i de umiddelbare omgivelser |
| --- | --- |

—

at fremme sikkerhed og eliminere sundhedsrisici i de umiddelbare omgivelser

| — | at tilvejebringe oplysninger, som giver forbrugeren mulighed for at anvende produktet på en effektiv måde, således at den samlede påvirkning af miljøet mindskes. |
| --- | --- |

—

at tilvejebringe oplysninger, som giver forbrugeren mulighed for at anvende produktet på en effektiv måde, således at den samlede påvirkning af miljøet mindskes.

Kriterierne er fastsat på niveauer, der fremmer mærkning af belægninger produceret med lav miljøbelastning.

Krav ved vurdering og verifikation

De specifikke krav, som anvendes ved vurdering og verifikation, er angivet ved hvert kriterium.

Denne produktgruppe omfatter gruppen »tæpper« defineret som »gulvbelægning bestående af vævet, strikket eller tuffet materiale, der ofte fastgøres med stifter eller hæfteklammer eller med lim«.

Beslutningen finder ikke anvendelse på vægbeklædninger eller belægninger til udendørs brug. Løse måtter og småtæpper er ikke omfattet.

Definitionen af produktgruppen gulvbelægninger af tekstil er i overensstemmelse med DIN ISO 2424.

Den europæiske branche for gulvbelægninger af tekstil fastlægger sit tekniske standpunkt i Det Europæiske Standardiseringsorgan CEN/TC 134.

Den funktionelle enhed, som input og output sættes i relation til, er 1 m2 af det færdige produkt.

Der kan eventuelt anvendes andre testmetoder end dem, der er anført ved de enkelte kriterier, hvis disse accepteres som ligeværdige af det ansvarlige organ, der skal vurdere ansøgningen.

Når det er muligt, skal prøvningen udføres af laboratorier, som er officielt akkrediteret eller opfylder de almindelige krav i den europæiske standard EN ISO 17025.

De ansvarlige organer kan om nødvendigt kræve underbyggende dokumentation og foretage uafhængig verifikation.

KRITERIER FOR GULVBELÆGNINGER AF TEKSTIL

1.   RÅVARER

Generelle krav til materialet

Det materiale, der anvendes til fremstilling af produktet, må ikke indeholde stoffer eller produkter, som på ansøgningstidspunktet er tildelt eller kan tildeles en eller flere af følgende risikosætninger:

| R23 | (Giftig ved indånding) |
| --- | --- |
| R24 | (Giftig ved hudkontakt) |
| R25 | (Giftig ved indtagelse) |
| R26 | (Meget giftig ved indånding) |
| R27 | (Meget giftig ved hudkontakt) |
| R28 | (Meget giftig ved indtagelse) |
| R39 | (Fare for varig alvorlig skad på helbred) |
| R40 | (Mulighed for kræftfremkaldende effekt) |
| R42 | (Kan give overfølsomhed ved indånding) |
| R43 | (Kan give overfølsomhed ved kontakt med huden) |
| R45 | (Kan fremkalde kræft) |
| R46 | (Kan forårsage arvelige genetiske skader) |
| R48 | (Alvorlig sundhedsfare ved længere tids påvirkning) |
| R49 | (Kan fremkalde kræft ved indånding) |
| R50 | (Meget giftig for organismer, der lever i vand) |
| R51 | (Giftig for organismer, der lever i vand) |
| R52 | (Skadelig for organismer, der lever i vand) |
| R53 | (Kan forårsage uønskede langtidsvirkninger i vandmiljøet) |
| R60 | (Kan skade forplantningsevnen) |
| R61 | (Kan skade barnet under graviditeten) |
| R62 | (Mulighed for skade på forplantningsevnen) |
| R63 | (Mulighed for skade på barnet under graviditeten) |
| R68 | (Mulighed for varig skade på helbred) |

R23

(Giftig ved indånding)

R24

(Giftig ved hudkontakt)

R25

(Giftig ved indtagelse)

R26

(Meget giftig ved indånding)

R27

(Meget giftig ved hudkontakt)

R28

(Meget giftig ved indtagelse)

R39

(Fare for varig alvorlig skad på helbred)

R40

(Mulighed for kræftfremkaldende effekt)

R42

(Kan give overfølsomhed ved indånding)

R43

(Kan give overfølsomhed ved kontakt med huden)

R45

(Kan fremkalde kræft)

R46

(Kan forårsage arvelige genetiske skader)

R48

(Alvorlig sundhedsfare ved længere tids påvirkning)

R49

(Kan fremkalde kræft ved indånding)

R50

(Meget giftig for organismer, der lever i vand)

R51

(Giftig for organismer, der lever i vand)

R52

(Skadelig for organismer, der lever i vand)

R53

(Kan forårsage uønskede langtidsvirkninger i vandmiljøet)

R60

(Kan skade forplantningsevnen)

R61

(Kan skade barnet under graviditeten)

R62

(Mulighed for skade på forplantningsevnen)

R63

(Mulighed for skade på barnet under graviditeten)

R68

(Mulighed for varig skade på helbred)

Disse risikosætninger er fastsat i Rådets direktiv 67/548/EØF af 27. juni 1967 om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (1) (direktivet om farlige stoffer) med senere ændringer, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/45/EF (2) (direktivet om farlige præparater).

Som alternativ kan klassificeringen ske i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 (3). I så fald må der ikke tilsættes råmaterialerne stoffer eller præparater, som på ansøgningstidspunktet er tildelt eller kan tildeles en eller flere af følgende risikosætninger: H300, H301, H310, H311, H317, H330, H331, H334, H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341, H370, H372.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en kemisk analyse af stoffets art og sammensætning samt afgive en erklæring om overensstemmelsen med ovenstående kriterier.

1.1.   Tekstilfibre — kemiske stoffer

Hvis der er tale om genbrug af fibre, finder kriterierne i dette afsnit ikke anvendelse. Hvad tilstedeværelsen af farlige stoffer angår, finder de i kriterium 1 »Generelle krav til materialet« anførte krav anvendelse.

I dette afsnit er der fastsat særlige kriterier for fibre af uld, polyamid, polyester og polypropylen.

Uldbehandling

| a) | Det samlede indhold af følgende stoffer må ikke overstige 0,5 ppm:






  Stof | CAS-nr. |
| --- | --- | --- |
| γ-hexachlorocyclohexan(lindan) | 319-84-6 |
| α-hexachlorcyclohexan | 319-85-7 |
| β-hexachlorocyclohexan | 58-89-9 |
| δ-hexachlorocyclohexan | 319-86-8 |
| Aldrin | 309-00-2 |
| Dieldrin | 60-57-1 |
| Endrin | 72-20-8 |
| p,p'-DDT | 50-29-3 |
| p,p'-DDD | 72-54-8 |

a)

Det samlede indhold af følgende stoffer må ikke overstige 0,5 ppm:

Stof

CAS-nr.

γ-hexachlorocyclohexan(lindan)

319-84-6

α-hexachlorcyclohexan

319-85-7

β-hexachlorocyclohexan

58-89-9

δ-hexachlorocyclohexan

319-86-8

Aldrin

309-00-2

Dieldrin

60-57-1

Endrin

72-20-8

p,p'-DDT

50-29-3

p,p'-DDD

72-54-8

| b) | Det samlede indhold af følgende stoffer må ikke overstige 2 ppm:






  Stof | CAS-nr. |
| --- | --- | --- |
| Propetamphos | 31218-83-4 |
| Diazinon | 333-41-5 |
| Dichlofenthion | 97-17-6 |
| Fenchlorphos | 299-84-3 |
| Chlorpyriphos | 2921-88-2 |
| Chlorfenvinphos | 470-90-6 |
| Ethion | 563-12-2 |
| Pirimiphos-methyl | 29232-93-7 |

b)

Det samlede indhold af følgende stoffer må ikke overstige 2 ppm:

Stof

CAS-nr.

Propetamphos

31218-83-4

Diazinon

333-41-5

Dichlofenthion

97-17-6

Fenchlorphos

299-84-3

Chlorpyriphos

2921-88-2

Chlorfenvinphos

470-90-6

Ethion

563-12-2

Pirimiphos-methyl

29232-93-7

| c) | Det samlede indhold af følgende stoffer må ikke overstige 0,5 ppm:






  Stof | CAS-nr. |
| --- | --- | --- |
| Chyhalothrin | 68085-85-8 |
| Cybermethrin | 52315-07-8 |
| Deltamethrin | 52918-63-5 |
| Fenvalerat | 51630-58-1 |
| Flumethrin | 69770-45-2 |

c)

Det samlede indhold af følgende stoffer må ikke overstige 0,5 ppm:

Stof

CAS-nr.

Chyhalothrin

68085-85-8

Cybermethrin

52315-07-8

Deltamethrin

52918-63-5

Fenvalerat

51630-58-1

Flumethrin

69770-45-2

| d) | Det samlede indhold af følgende stoffer må ikke overstige 2 ppm:






  Stof | CAS-nr. |
| --- | --- | --- |
| Diflubenzuron | 35367-38-5 |
| Triflumuron | 64628-44-0 |
| Dicyclanil | 112636-83-6 |

d)

Det samlede indhold af følgende stoffer må ikke overstige 2 ppm:

Stof

CAS-nr.

Diflubenzuron

35367-38-5

Triflumuron

64628-44-0

Dicyclanil

112636-83-6

Kravene (som anført i litra a), b), c) og d) og opfyldt hver for sig) skal ikke opfyldes, hvis det kan dokumenteres, hvilke landmænd der har produceret mindst 75 % af de pågældende uld- eller keratinfibre, og disse landmænd erklærer, at de ovennævnte stoffer ikke har været anvendt på de pågældende marker eller dyr.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal enten tilvejebringe den ovennævnte dokumentation eller en testrapport på baggrund af følgende testmetode: IWTO Draft Test Method 59. Hvis det anvendte tekstilmateriale har fået tildelt EU's miljømærke for tekstilprodukter, er kravene opfyldt. Ansøgeren skal kun tilvejebringe fyldestgørende dokumentation.

Polyamidfibre

N2O-emissionen til luft fra monomer-fremstilling, udtrykt som et årligt gennemsnit, må ikke overstige 10 g pr. kg færdige polyamid-6-fibre eller 50 g pr. kg producerede polyamid-6,6-fibre.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe udførlig dokumentation og/eller testrapporter, der viser overensstemmelse med dette kriterium, samt en overensstemmelseserklæring. Hvis det anvendte tekstilmateriale har fået tildelt EU's miljømærke for tekstilprodukter, er kravene opfyldt. Ansøgeren skal kun tilvejebringe fyldestgørende dokumentation.

Polyester

| a) | Mængden af antimon i polyesterfibrene må ikke overstige 260 ppm. Når der ikke er anvendt antimon, kan ansøgeren anføre »indeholder ikke antimon« (eller tilsvarende tekst) ud for det miljømærkede produkt. |
| --- | --- |

a)

Mængden af antimon i polyesterfibrene må ikke overstige 260 ppm. Når der ikke er anvendt antimon, kan ansøgeren anføre »indeholder ikke antimon« (eller tilsvarende tekst) ud for det miljømærkede produkt.

| b) | VOC-emissionen ved polymerisation og fiberproduktion af polyester, målt på de procestrin, hvor den forekommer, herunder også diffus emission, må ikke overstige 1,2 g pr. kg produceret polyestermasse udtrykt som et årligt gennemsnit. (Ved VOC forstås organiske forbindelser med et damptryk på 0,01 kPa eller derover ved 293,15 K eller en tilsvarende flygtighed under anvendelsesbetingelserne). |
| --- | --- |

b)

VOC-emissionen ved polymerisation og fiberproduktion af polyester, målt på de procestrin, hvor den forekommer, herunder også diffus emission, må ikke overstige 1,2 g pr. kg produceret polyestermasse udtrykt som et årligt gennemsnit. (Ved VOC forstås organiske forbindelser med et damptryk på 0,01 kPa eller derover ved 293,15 K eller en tilsvarende flygtighed under anvendelsesbetingelserne).

Vurdering og verifikation: I forbindelse med litra a) skal ansøgeren enten tilvejebringe en erklæring om, at stoffet ikke er anvendt, eller en testrapport på baggrund af følgende testmetode: Direkte bestemmelse ved atomabsorptionsspektrometri. Denne test skal udføres på de rå fibre inden vådbehandling. I forbindelse med litra b) skal ansøgeren tilvejebringe udførlig dokumentation og/eller testrapporter, der viser overensstemmelse med dette kriterium, samt en overensstemmelseserklæring. Hvis det anvendte tekstilmateriale har fået tildelt EU's miljømærke for tekstilprodukter, er kravene opfyldt. Ansøgeren skal kun tilvejebringe fyldestgørende dokumentation.

Polypropylen

| a) | Pigmenter baseret på bly må ikke anvendes.

  Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en erklæring om, at de ikke anvendes. |
| --- | --- |

a)

Pigmenter baseret på bly må ikke anvendes.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en erklæring om, at de ikke anvendes.

| b) | NOX- og SO2-emissioner fra produktionen af PP (monomer-fremstilling, polymerisation og granulering) må ikke overstige følgende grænser: | NOX: 12 kg/ton PP |
| --- | --- | --- |

b)

NOX- og SO2-emissioner fra produktionen af PP (monomer-fremstilling, polymerisation og granulering) må ikke overstige følgende grænser:

NOX: 12 kg/ton PP

| | SO2: 11 kg/ton PP |
| --- | --- |

SO2: 11 kg/ton PP

Vurdering og verifikation: Fiberproducenten skal måle eller udregne mængden af NOX og SO2 udsendt i løbet af PP-produktionen og afgive en erklæring om, at kriteriet er overholdt. Ansøgeren skal kun tilvejebringe fyldestgørende dokumentation.

1.2.   Bagsidematerialer

Hvad tilstedeværelsen af farlige stoffer angår, finder de i kriterium 1 »Generelle krav til materialet« anførte krav anvendelse.

Skumgummi (naturlig eller syntetisk latex og polyurethan)

Bemærkning: De følgende kriterier behøver kun at være opfyldt, hvis mere end 5 % af tæppets samlede vægt består af latexskum.

| a) | Ekstrahérbare tungmetaller: Koncentrationen af følgende metaller må ikke overstige følgende værdier:






  Stof | Grænseværdi
  (ppm) |
| --- | --- | --- |
| antimin | 0,5 |
| arsenik | 0,5 |
| bly | 0,5 |
| cadmium | 0,1 |
| chrom | 1,0 |
| kobolt | 0,5 |
| kobber | 2,0 |
| nikkel | 1,0 |
| kviksølv | 0,02 |

a)

Ekstrahérbare tungmetaller: Koncentrationen af følgende metaller må ikke overstige følgende værdier:

Stof

Grænseværdi

(ppm)

antimin

0,5

arsenik

0,5

bly

0,5

cadmium

0,1

chrom

1,0

kobolt

0,5

kobber

2,0

nikkel

1,0

kviksølv

0,02

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en testrapport, som anvender følgende testmetode: Formalet prøve ekstraheres efter DIN 38414-S4, L/S = 10. Filtrering på 0,45 μm filter. Analyse ved atomemissionsspektroskopi med induktivt koblet plasma (ICP-AES) eller med hydrid- eller kolddampteknik.

| b) | Flygtige organiske forbindelser (4) (VOC): Koncentrationen af VOC må ikke overstige 0,5 mg/m3.

  Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en testrapport, som anvender følgende testmetode: Klimakammermetoden (chamber test) med DIN ISO 16000-6 med henblik på udtagning og analyse af luftprøver. |
| --- | --- |

b)

Flygtige organiske forbindelser (4) (VOC): Koncentrationen af VOC må ikke overstige 0,5 mg/m3.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en testrapport, som anvender følgende testmetode: Klimakammermetoden (chamber test) med DIN ISO 16000-6 med henblik på udtagning og analyse af luftprøver.

| c) | Metalkompleksfarvestoffer: Metalkompleksfarvestoffer, der er baseret på kobber, bly, chrom eller nikkel, må ikke anvendes.

  Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en erklæring om, at de ikke anvendes. |
| --- | --- |

c)

Metalkompleksfarvestoffer: Metalkompleksfarvestoffer, der er baseret på kobber, bly, chrom eller nikkel, må ikke anvendes.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en erklæring om, at de ikke anvendes.

| d) | Chlorphenoler: Chlorphenoler (og salte og estere heraf) må ikke findes i koncentrationer over 0,1 ppm — bortset fra mono- og di-chlorerede phenoler (og salte og estere heraf), der ikke må overstige 1 ppm.

  Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en testrapport, som anvender følgende testmetode: Formaling af en prøve på 5 g, ekstraktion af chlorphenolet eller dets natriumsalt. Analyse ved gaskromatografi (GC), påvisning ved massespektrometri eller ECD. |
| --- | --- |

d)

Chlorphenoler: Chlorphenoler (og salte og estere heraf) må ikke findes i koncentrationer over 0,1 ppm — bortset fra mono- og di-chlorerede phenoler (og salte og estere heraf), der ikke må overstige 1 ppm.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en testrapport, som anvender følgende testmetode: Formaling af en prøve på 5 g, ekstraktion af chlorphenolet eller dets natriumsalt. Analyse ved gaskromatografi (GC), påvisning ved massespektrometri eller ECD.

| e) | Butadien: Butadienkoncentrationen må ikke overstige 1 ppm.

  Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en testrapport, som anvender følgende testmetode: Formaling og afvejning af prøve. Prøveudtagning af head space. Analyse ved gaskromatografi og flammeioniseringsdetektor. |
| --- | --- |

e)

Butadien: Butadienkoncentrationen må ikke overstige 1 ppm.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en testrapport, som anvender følgende testmetode: Formaling og afvejning af prøve. Prøveudtagning af head space. Analyse ved gaskromatografi og flammeioniseringsdetektor.

| f) | Nitrosaminer: Koncentrationen af N-nitrosaminer må ikke overstige 0,001 mg/m3 målt efter klimakammermetoden (chamber test).

  Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en testrapport, som anvender følgende testmetode: Klimakammermetoden med udtagning og analyse af luftprøver ifølge Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften ZH ISO 1/120.23 (eller tilsvarende). |
| --- | --- |

f)

Nitrosaminer: Koncentrationen af N-nitrosaminer må ikke overstige 0,001 mg/m3 målt efter klimakammermetoden (chamber test).

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en testrapport, som anvender følgende testmetode: Klimakammermetoden med udtagning og analyse af luftprøver ifølge Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften ZH ISO 1/120.23 (eller tilsvarende).

Skumgummi (kun for polyurethan)

| a) | Organisk tin: Tin i organisk form (tin bundet til et carbonatom) må ikke anvendes.

  Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en erklæring om, at de ikke anvendes. |
| --- | --- |

a)

Organisk tin: Tin i organisk form (tin bundet til et carbonatom) må ikke anvendes.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en erklæring om, at de ikke anvendes.

| b) | Opskumningsmidler: Der må ikke benyttes CFC, HCFC, HFC eller methylenchlorid som opskumningsmidler eller hjælpestoffer til opskumning.

  Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en erklæring om, at disse opskumningsmidler ikke anvendes. |
| --- | --- |

b)

Opskumningsmidler: Der må ikke benyttes CFC, HCFC, HFC eller methylenchlorid som opskumningsmidler eller hjælpestoffer til opskumning.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en erklæring om, at disse opskumningsmidler ikke anvendes.

Vulkaniseret skum

Vulkaniseret skum må ikke anvendes som bagsidebelægning.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal erklære, at vulkaniseret skum ikke anvendes.

Formaldehyd

Koncentrationen af formaldehyd må ikke overstige 30 ppm målt efter EN ISO 14184-1. Alternativt må den ikke overstige 0,01 mg/m3 målt efter klimakammermetoden.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en testrapport på basis af følgende testmetode: EN ISO 14184-1. Prøve på 1 g opvarmes med 100 g vand til 40 °C i 1 time. Formaldehyd i ekstraktet analyseres fotometrisk med acetylacetone.

Alternativt kan klimakammermålinger af emissionerne anvendes: ENV 13419-1 sammen med EN ISO 16000-3 eller VDI 3484-1 med henblik på udtagning og analyse af luftprøver.

2.   PRODUKTION AF ALLE MATERIALER

Hvad tilstedeværelsen af farlige stoffer angår, finder de i kriterium 1 »Generiske materialekrav« anførte krav anvendelse.

Ansøgeren skal også overholde følgende specifikke krav:

Flammehæmmere

Kun flammehæmmere, der er kemisk bundet i polymerfibrene eller til fiberoverfladen (reaktive flammehæmmere), må benyttes i produktet. Hvis de anvendte flammehæmmere har fået tildelt en eller flere af nedenstående risikosætninger, bør disse flammehæmmere ændre deres kemiske struktur, idet de tilsættes produktet, så de ikke mere bør klassificeres med nogen af disse fareangivelser (højst 0,1 % af flammehæmmeren må bibeholde sine oprindelige egenskaber i det behandlede garn eller stof).

| R40 | (Mulighed for kræftfremkaldende effekt) |
| --- | --- |
| R45 | (Kan fremkalde kræft) |
| R46 | (Kan forårsage arvelige genetiske skader) |
| R49 | (Kan fremkalde kræft ved indånding) |
| R50 | (Meget giftig for organismer, der lever i vand) |
| R51 | (Giftig for organismer, der lever i vand) |
| R52 | (Skadelig for organismer, der lever i vand) |
| R53 | (Kan forårsage uønskede langtidsvirkninger i vandmiljøet) |
| R60 | (Kan skade forplantningsevnen) |
| R61 | (Kan skade barnet under graviditeten) |
| R62 | (Mulighed for skade på forplantningsevnen) |
| R63 | (Mulighed for skade på barnet under graviditeten) |
| R68 | (Mulighed for varig skade på helbred) |

R40

(Mulighed for kræftfremkaldende effekt)

R45

(Kan fremkalde kræft)

R46

(Kan forårsage arvelige genetiske skader)

R49

(Kan fremkalde kræft ved indånding)

R50

(Meget giftig for organismer, der lever i vand)

R51

(Giftig for organismer, der lever i vand)

R52

(Skadelig for organismer, der lever i vand)

R53

(Kan forårsage uønskede langtidsvirkninger i vandmiljøet)

R60

(Kan skade forplantningsevnen)

R61

(Kan skade barnet under graviditeten)

R62

(Mulighed for skade på forplantningsevnen)

R63

(Mulighed for skade på barnet under graviditeten)

R68

(Mulighed for varig skade på helbred)

Disse risikosætninger er fastsat i direktiv 67/548/EØF.

Som alternativ kan klassificeringen foretages i henhold til forordning (EF) nr. 1272/2008. I så fald må råmaterialerne ikke tilsættes stoffer eller præparater, som på ansøgningstidspunktet er tildelt eller kan tildeles en eller flere af følgende faresætninger: H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df og H341.

Flammehæmmere, der kun fysisk er blandet i polymerfibrene eller i tekstilcoating (additive flammehæmmere), må ikke anvendes.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en erklæring om, at der ikke er anvendt additive flammehæmmere, og anføre de eventuelle, anvendte reaktive flammehæmmere og dokumentere (f.eks. med sikkerhedsdatablade) og/eller afgive erklæringer om, at de anvendte flammehæmmere opfylder ovennævnte kriterium.

Plastblødgøringsmidler

Hvis der anvendes nogen form for plastblødgøringsmidler under fremstillingsprocessen, er det kun phthalater, der på ansøgningstidspunktet er risikovurderet og ikke klassificeret med nedenstående risikosætninger (eller en kombination heraf), som må anvendes:

| R50 | (Meget giftig for organismer, der lever i vand) |
| --- | --- |
| R51 | (Giftig for organismer, der lever i vand) |
| R52 | (Skadelig for organismer, der lever i vand) |
| R53 | (Kan forårsage uønskede langtidsvirkninger i vandmiljøet) |
| R60 | (Kan skade forplantningsevnen) |
| R61 | (Kan skade barnet under graviditeten) |
| R62 | (Mulighed for skade på forplantningsevnen) |

R50

(Meget giftig for organismer, der lever i vand)

R51

(Giftig for organismer, der lever i vand)

R52

(Skadelig for organismer, der lever i vand)

R53

(Kan forårsage uønskede langtidsvirkninger i vandmiljøet)

R60

(Kan skade forplantningsevnen)

R61

(Kan skade barnet under graviditeten)

R62

(Mulighed for skade på forplantningsevnen)

Disse risikosætninger er fastsat i direktiv 67/548/EØF.

Som alternativ kan klassificeringen foretages i henhold til forordning (EF) nr. 1272/2008. I så fald må råmaterialerne ikke tilsættes stoffer eller præparater, som på ansøgningstidspunktet er tildelt eller kan tildeles en eller flere af følgende faresætninger: H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df.

Derudover er DNOP (di-n-octylphthalat), DINP (di-isononylphthalat), DIDP (di-isodecylphthalat) ikke tilladt i produktet.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en erklæring om ingen brug. Højst 0,1 % af mængden af massens phthalater må være til stede som urenheder i gulvbelægninger af tekstil, som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/84/EF (5).

2.1.   Kemikalier anvendt som hjælpekemikalier til behandling af tekstilfibre

Alkylphenolethoxylater (APEO), lineære alkylbenzensulfonater (LAS), bis(hydrogeneret talgalkyl)dimethylammoniumchlorid (DTDMAC), distearyldimethylammoniumchlorid (DSDMAC), di(hærdet talg)dimethylammoniumchlorid (DHTDMAC), ethylendiamintetraacetat (EDTA) og diethylentriaminpentaacetat (DTPA) må ikke anvendes og må ikke indgå som en bestanddel af de anvendte præparater eller blandinger.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en erklæring om, at de ikke anvendes.

2.2.   Farvestoffer og pigmenter

Azofarvestoffer

Der må ikke benyttes azofarvestoffer, der kan spaltes til nogen af følgende aromatiske aminer:

| | 4-aminodiphenyl (92-67-1) |
| --- | --- |

4-aminodiphenyl (92-67-1)

| | Benzidin (92-87-5) |
| --- | --- |

Benzidin (92-87-5)

| | 4-chlor-o-toluidin (95-69-2) |
| --- | --- |

4-chlor-o-toluidin (95-69-2)

| | 2-naphthylamin (91-59-8) |
| --- | --- |

2-naphthylamin (91-59-8)

| | o-amino-azotoluen (97-56-3) |
| --- | --- |

o-amino-azotoluen (97-56-3)

| | 2-amino-4-nitrotoluen (99-55-8) |
| --- | --- |

2-amino-4-nitrotoluen (99-55-8)

| | p-chloranilin (106-47-8) |
| --- | --- |

p-chloranilin (106-47-8)

| | 2,4-diaminoanisol (615-05-4) |
| --- | --- |

2,4-diaminoanisol (615-05-4)

| | 4,4'-diaminodiphenylmethan (101-77-9) |
| --- | --- |

4,4'-diaminodiphenylmethan (101-77-9)

| | 3,3'-dichlorbenzidin (91-94-1) |
| --- | --- |

3,3'-dichlorbenzidin (91-94-1)

| | 3,3'-dimethoxybenzidin (119-90-4) |
| --- | --- |

3,3'-dimethoxybenzidin (119-90-4)

| | 3,3'-dimethylbenzidin (119-93-7) |
| --- | --- |

3,3'-dimethylbenzidin (119-93-7)

| | 3,3'-dimethyl-4,4'-diaminodiphenylmethan (838-88-0) |
| --- | --- |

3,3'-dimethyl-4,4'-diaminodiphenylmethan (838-88-0)

| | p-cresidin (120-71-8) |
| --- | --- |

p-cresidin (120-71-8)

| | 4,4'-oxydianilin (101-80-4) |
| --- | --- |

4,4'-oxydianilin (101-80-4)

| | 4,4'-thiodianilin (139-65-1) |
| --- | --- |

4,4'-thiodianilin (139-65-1)

| | o-toluidin (95-53-4) |
| --- | --- |

o-toluidin (95-53-4)

| | 2,4-diaminotoluen (95-80-7) |
| --- | --- |

2,4-diaminotoluen (95-80-7)

| | 2,4,5-trimethylanilin (137-17-7) |
| --- | --- |

2,4,5-trimethylanilin (137-17-7)

| | 4-aminoazobenzen (60-09-3) |
| --- | --- |

4-aminoazobenzen (60-09-3)

| | o-anisidin (90-04-0) |
| --- | --- |

o-anisidin (90-04-0)

| | 2,4-xylidin |
| --- | --- |

2,4-xylidin

| | 2,6-xylidin |
| --- | --- |

2,6-xylidin

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en erklæring om, at disse farvestoffer ikke anvendes. Hvis denne erklæring skal verificeres, anvendes følgende standard = EN 14362-1 og 2. (Bemærkning: Der er risiko for falsk positive resultater for 4-aminoazobenzen, og derfor anbefales bekræftelse).

Kræftfremkaldende, mutagene eller reproduktionstoksiske farvestoffer

| a) | Følgende farvestoffer må ikke anvendes: | C.I. Basic Red 9 |
| --- | --- | --- |

a)

Følgende farvestoffer må ikke anvendes:

C.I. Basic Red 9

| | C.I. Disperse Blue 1 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 1

| | C.I. Acid Red 26 |
| --- | --- |

C.I. Acid Red 26

| | C.I. Basic Violet 14 |
| --- | --- |

C.I. Basic Violet 14

| | C.I. Disperse Orange 11 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 11

| | C.I. Direct Black 38 |
| --- | --- |

C.I. Direct Black 38

| | C.I. Direct Blue 6 |
| --- | --- |

C.I. Direct Blue 6

| | C.I. Direct Red 28 |
| --- | --- |

C.I. Direct Red 28

| | C.I. Disperse Yellow 3 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 3

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en erklæring om, at sådanne farvestoffer ikke anvendes.

| b) | Der er forbud mod alle farvestoffer eller -blandinger, der indeholder mere end 0,1 vægtprocent stoffer, som har fået eller kan få tildelt en eller flere af følgende risikosætninger:






  R40 | (Mulighed for kræftfremkaldende effekt) |
| --- | --- | --- |
| R45 | (Kan fremkalde kræft) |
| R46 | (Kan forårsage arvelige genetiske skader) |
| R49 | (Kan fremkalde kræft ved indånding) |
| R60 | (Kan skade forplantningsevnen) |
| R61 | (Kan skade barnet under graviditeten) |
| R62 | (Mulighed for skade på forplantningsevnen) |
| R63 | (Mulighed for skade på barnet under graviditeten) |
| R68 | (Mulighed for varig skade på helbred) |

b)

Der er forbud mod alle farvestoffer eller -blandinger, der indeholder mere end 0,1 vægtprocent stoffer, som har fået eller kan få tildelt en eller flere af følgende risikosætninger:

R40

(Mulighed for kræftfremkaldende effekt)

R45

(Kan fremkalde kræft)

R46

(Kan forårsage arvelige genetiske skader)

R49

(Kan fremkalde kræft ved indånding)

R60

(Kan skade forplantningsevnen)

R61

(Kan skade barnet under graviditeten)

R62

(Mulighed for skade på forplantningsevnen)

R63

(Mulighed for skade på barnet under graviditeten)

R68

(Mulighed for varig skade på helbred)

Disse risikosætninger er fastsat i direktiv 67/548/EØF.

Som alternativ kan klassificeringen ske i henhold til forordning (EF) nr. 1272/2008. I så fald må råmaterialerne ikke tilsættes stoffer eller præparater, som på ansøgningstidspunktet er tildelt eller kan tildeles en eller flere af følgende faresætninger: H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df og H341.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en erklæring om, at sådanne farvestoffer ikke anvendes.

Potentielt sensibiliserende farvestoffer

Følgende farvestoffer må ikke anvendes:

| | C.I. Disperse Blue 3 C.I. 61 505 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 3 C.I. 61 505

| | C.I. Disperse Blue 7 C.I. 62 500 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 7 C.I. 62 500

| | C.I. Disperse Blue 26 C.I. 63 305 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 26 C.I. 63 305

| | C.I. Disperse Blue 35 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 35

| | C.I. Disperse Blue 102 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 102

| | C.I. Disperse Blue 106 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 106

| | C.I. Disperse Blue 124 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 124

| | C.I. Disperse Brown 1 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Brown 1

| | C.I. Disperse Orange 1 C.I. 11 080 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 1 C.I. 11 080

| | C.I. Disperse Orange 3 C.I. 11 005 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 3 C.I. 11 005

| | C.I. Disperse Orange 37 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 37

| | C.I. Disperse Orange 76 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 76

| | (tidligere benævnt Orange 37) |
| --- | --- |

(tidligere benævnt Orange 37)

| | C.I. Disperse Red 1 C.I. 11 110 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 1 C.I. 11 110

| | C.I. Disperse Red 11 C.I. 62 015 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 11 C.I. 62 015

| | C.I. Disperse Red 17 C.I. 11 210 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 17 C.I. 11 210

| | C.I. Disperse Yellow 1 C.I. 10 345 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 1 C.I. 10 345

| | C.I. Disperse Yellow 9 C.I. 10 375 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 9 C.I. 10 375

| | C.I. Disperse Yellow 39 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 39

| | C.I. Disperse Yellow 49 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 49

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en erklæring om, at disse farvestoffer ikke anvendes.

Tungmetaller

Farvestoffer og pigmenter, der indeholder bly (Pb), cadmium (Cd), kviksølv (Hg) eller chrom (chrom i alt) eller Cr(VI) som ingredienser i farvekomponenten, må ikke anvendes til at farve materialerne.

Grænseværdien for den samlede mængde tungmetaller i et monteret tæppe er 100 mg/kg.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe en erklæring om, at disse farvestoffer ikke anvendes, samt dokumentation, der viser, at den fastsatte grænse ikke er overskredet.

Hvis de anvendte produkter er GUT-mærkede, opfylder de dette krav, og relevant dokumentation skal tilvejebringes.

2.3.   Vand-emissioner

Uld — COD

COD i spildevand fra uldvask, som udledes til kloaksystemet, må ikke overstige 60 g pr. kg uvasket uld, og spildevandet skal renses uden for anlægget, så COD-indholdet mindskes yderligere med mindst 75 % udtrykt som et årligt gennemsnit.

Spildevand fra uldvask, som renses i anlægget og udledes til overfladevand, må ikke indeholde mere end 45 g COD pr. kg uvasket uld. Spildevand, der udledes til overfladevand, skal have en pH-værdi mellem 6 og 9 (medmindre recipientens pH-værdi ligger uden for dette interval), og temperaturen skal være under 40 °C (medmindre recipientens temperatur ligger over denne værdi). Uldvaskeanlægget skal beskrive i detaljer, hvordan spildevand fra uldvask behandles, og løbende overvåge COD-niveauet.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe relevante data og testrapporter vedrørende dette kriterium på baggrund af følgende testmetode: ISO 6060.

Udledning af spildevand fra vådbehandling

| a) | Spildevand fra vådbehandlingsanlæg (undtagen uldvaskeanlæg), som udledes efter rensning (uanset om rensningen foregår på eller uden for anlægget), skal indeholde mindre end 20 g COD pr. kg udtrykt som årsgennemsnit.

  Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe udførlig dokumentation og testrapporter på grundlag af ISO 6060, der viser overensstemmelse med dette kriterium, samt en overensstemmelseserklæring. |
| --- | --- |

a)

Spildevand fra vådbehandlingsanlæg (undtagen uldvaskeanlæg), som udledes efter rensning (uanset om rensningen foregår på eller uden for anlægget), skal indeholde mindre end 20 g COD pr. kg udtrykt som årsgennemsnit.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe udførlig dokumentation og testrapporter på grundlag af ISO 6060, der viser overensstemmelse med dette kriterium, samt en overensstemmelseserklæring.

| b) | Renses spildevandet på anlægget og udledes det direkte i vand, skal det desuden have en pH-værdi mellem 6 og 9 (medmindre recipientens pH-værdi ligger uden for dette interval), og temperaturen skal være under 40 °C (medmindre recipientens temperatur ligger over denne værdi).

  Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe dokumentation og testrapporter, der viser overensstemmelse med dette kriterium, samt en overensstemmelseserklæring. Hvis de anvendte produkter har fået tildelt EU's miljømærke for tekstilprodukter, opfylder de disse krav og relevant dokumentation skal tilvejebringes. |
| --- | --- |

b)

Renses spildevandet på anlægget og udledes det direkte i vand, skal det desuden have en pH-værdi mellem 6 og 9 (medmindre recipientens pH-værdi ligger uden for dette interval), og temperaturen skal være under 40 °C (medmindre recipientens temperatur ligger over denne værdi).

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe dokumentation og testrapporter, der viser overensstemmelse med dette kriterium, samt en overensstemmelseserklæring. Hvis de anvendte produkter har fået tildelt EU's miljømærke for tekstilprodukter, opfylder de disse krav og relevant dokumentation skal tilvejebringes.

Detergenter, blødgøringsmidler og kompleksdannere

Ved hvert vådbehandlingsanlæg skal mindst 95 vægtprocent af de anvendte detergenter, mindst 95 vægtprocent af de anvendte blødgøringsmidler og mindst 95 vægtprocent af de anvendte kompleksdannere være tilstrækkeligt bionedbrydelige eller kunne fjernes i spildevandsrensningsanlæg. Ved hvert vådbehandlingsanlæg skal de anvendte detergenter (som indeholder overfladeaktive stoffer) opfylde følgende kriterier: De overfladeaktive stoffer skal opfylde kriterierne i forbindelse med fuldstændigt aerobt bionedbrydelige stoffer. Mindst 95 % vægtprocent stoffer skal enten være tilstrækkeligt nedbrydelige eller eliminerbare i spildevandsrensningsanlæg.

Vurdering og verifikation:»Tilstrækkeligt bionedbrydelig« betyder:

| — | at det viser en nedbrydningsprocent på mindst 70 % i løbet af 28 dage, når det testes ved hjælp af en af testmetoderne OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B eller ISO 9888, eller |
| --- | --- |

—

at det viser en nedbrydningsprocent på mindst 70 % i løbet af 28 dage, når det testes ved hjælp af en af testmetoderne OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B eller ISO 9888, eller

| — | at det viser en nedbrydningsprocent på mindst 60 % i løbet af 28 dage, når det testes med en af testmetoderne OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 eller ISO 14593, eller |
| --- | --- |

—

at det viser en nedbrydningsprocent på mindst 60 % i løbet af 28 dage, når det testes med en af testmetoderne OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 eller ISO 14593, eller

| — | at det viser en nedbrydningsprocent på mindst 80 % i løbet af 28 dage, når det testes med en af testmetoderne OECD 303 eller ISO 11733, eller |
| --- | --- |

—

at det viser en nedbrydningsprocent på mindst 80 % i løbet af 28 dage, når det testes med en af testmetoderne OECD 303 eller ISO 11733, eller

| — | at der påvises tilsvarende nedbrydningsprocenter for stoffer, på hvilke disse testmetoder ikke kan anvendes. |
| --- | --- |

—

at der påvises tilsvarende nedbrydningsprocenter for stoffer, på hvilke disse testmetoder ikke kan anvendes.

Ansøgeren skal tilvejebringe relevant dokumentation, sikkerhedsdatablade, testrapporter og/eller erklæringer med angivelse af testmetoder og -resultater som anført ovenfor, og overensstemmelsen med dette kriterium skal vises for alle anvendte detergenter, blødgøringsmidler og kompleksdannere.

Metalkompleksfarvestoffer

| a) | Ved cellulosefarvning, hvor metalkompleksfarvestoffer indgår som en del af farvningsrecepten, må mindre end 20 % af hvert af de anvendte metalkompleksfarvestoffer (procesinput) udledes til spildevandsrensning (uanset om det renses på eller uden for anlægget).
  Ved alle øvrige farvningsprocesser, hvor metalkompleksfarvestoffer indgår som en del af farvningsrecepten, må højst 7 % af hvert af de anvendte metalkompleksfarvestoffer (procesinput) udledes til spildevandsrensning (uanset om det renses på eller uden for anlægget). |
| --- | --- |

a)

Ved cellulosefarvning, hvor metalkompleksfarvestoffer indgår som en del af farvningsrecepten, må mindre end 20 % af hvert af de anvendte metalkompleksfarvestoffer (procesinput) udledes til spildevandsrensning (uanset om det renses på eller uden for anlægget).

Ved alle øvrige farvningsprocesser, hvor metalkompleksfarvestoffer indgår som en del af farvningsrecepten, må højst 7 % af hvert af de anvendte metalkompleksfarvestoffer (procesinput) udledes til spildevandsrensning (uanset om det renses på eller uden for anlægget).

| b) | Udledningen til vand efter behandling må ikke overstige: Cu 75 mg/kg (fibre, garn eller metervare); Cr 50 mg/kg; Ni 75 mg/kg. |
| --- | --- |

b)

Udledningen til vand efter behandling må ikke overstige: Cu 75 mg/kg (fibre, garn eller metervare); Cr 50 mg/kg; Ni 75 mg/kg.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal tilvejebringe enten en erklæring om, at metalkompleksfarvestoffer ikke benyttes, eller dokumentation og testrapport, på baggrund af følgende testmetoder: ISO 8288 for Cu, Ni; EN 1233 for Cr.

2.4.   Energiforbrug

Energiforbruget skal udregnes som den procesenergi, der anvendes til fremstilling af gulvbelægningen.

Procesenergi, udregnet som anført i det tekniske tillæg, skal overstige følgende værdier (P = pointtal):

| Produktfamilie | Grænseværdi
  (P) |
| --- | --- |
| Syntetiske tæpper | 8 |

Produktfamilie

Grænseværdi

(P)

Syntetiske tæpper

8

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal beregne energiforbruget i forbindelse med fremstillingsprocessen i henhold til anvisningerne i det tekniske tillæg. Ansøgeren skal tilvejebringer de opnåede resultater og dokumentation herfor.

3.   ANVENDELSESFASE

3.1.   Udslip af farlige stoffer

Følgende emissionsværdier må ikke overskrides:

| Stof | Grænse
  (efter 3 dage) |
| --- | --- |
| Organiske forbindelser i alt
  C6-C16 (TVOC) | 0,25 mg/m3 luft |
| Organiske forbindelser i alt
  > C16-C22 (TSVOC) | 0,03 mg/m3 luft |
| VOC uden LCI (6) i alt | 0,05 mg/m3 luft |

Stof

Grænse

(efter 3 dage)

Organiske forbindelser i alt

C6-C16 (TVOC)

0,25 mg/m3 luft

Organiske forbindelser i alt

> C16-C22 (TSVOC)

0,03 mg/m3 luft

VOC uden LCI (6) i alt

0,05 mg/m3 luft

Vurdering og verifikation: Ansøgeren skal forelægge et testcertifikat i henhold til emissionstest prEN 15052 eller DIN ISO 16000-9.

4.   BRUGSEGNETHED

Produktet skal være brugsegnet. Dokumentationen herfor kan bestå i resultater fremkommet ved brug af passende ISO- eller CEN-prøvningsmetoder eller ækvivalente nationale metoder.

Vurdering og verifikation: Der afgives detaljerede oplysninger om prøvningsprocedurer og -resultater samt en erklæring om, at produktet er brugsegnet på grundlag af al øvrig information om slutbrugerens bedste anvendelse af produktet. I henhold til Rådets direktiv 89/106/EØF (7) anses en vare for at være egnet, hvis den opfylder kravene i en harmoniseret standard, en europæisk teknisk godkendelse eller en ikke-harmoniseret teknisk specifikation, der er anerkendt på fællesskabsniveau. CE-overensstemmelsesmærkning af byggevarer giver producenterne en let kendelig attestering af overensstemmelsen og kan anses for tilstrækkelig i denne sammenhæng. Yderligere kan CEN/TS 14472-2 anvendes til at påvise, at dette kriterium er opfyldt.

5.   FORBRUGEROPLYSNINGER

Produktet skal leveres med relevant forbrugeroplysning, som giver passende vejledning af generel og teknisk art i produktets korrekte brug samt dets vedligeholdelse. Produktet skal være forsynet med følgende angivelser enten på emballagen eller på den dokumentation, som ledsager produktet:

| a) | oplysning om, at produktet er tildelt EU's miljømærke, en kort, men præcis forklaring af, hvad dette betyder, samt de almindelige oplysninger, som gives i logoets rubrik 2 |
| --- | --- |

a)

oplysning om, at produktet er tildelt EU's miljømærke, en kort, men præcis forklaring af, hvad dette betyder, samt de almindelige oplysninger, som gives i logoets rubrik 2

| b) | anbefalinger for anvendelse og vedligeholdelse af produktet. I disse oplysninger skal alle relevante anvisninger være fremhævet, navnlig vedrørende vedligeholdelse og anvendelse af produkter. Oplysningerne skal i givet fald omfatte produktets anvendelse under vanskelige klimatiske eller andre forhold, f.eks. dets frostbestandighed/fugtoptagelse, smudsafvisende evne, bestandighed mod kemiske stoffer, nødvendig forberedelse af den underliggende overflade, rengøringsanvisninger og anbefalede typer rengøringsmidler og intervaller for rengøring. Der bør om muligt også gives oplysninger om produktets potentielle holdbarhed i teknisk henseende, enten som gennemsnit eller som et interval |
| --- | --- |

b)

anbefalinger for anvendelse og vedligeholdelse af produktet. I disse oplysninger skal alle relevante anvisninger være fremhævet, navnlig vedrørende vedligeholdelse og anvendelse af produkter. Oplysningerne skal i givet fald omfatte produktets anvendelse under vanskelige klimatiske eller andre forhold, f.eks. dets frostbestandighed/fugtoptagelse, smudsafvisende evne, bestandighed mod kemiske stoffer, nødvendig forberedelse af den underliggende overflade, rengøringsanvisninger og anbefalede typer rengøringsmidler og intervaller for rengøring. Der bør om muligt også gives oplysninger om produktets potentielle holdbarhed i teknisk henseende, enten som gennemsnit eller som et interval

| c) | angivelse af den vej, ad hvilken recirkulation eller bortskaffelse finder sted (redegørelsen herfor skal informere forbrugeren om sådanne produkters mulige gode præstationer) |
| --- | --- |

c)

angivelse af den vej, ad hvilken recirkulation eller bortskaffelse finder sted (redegørelsen herfor skal informere forbrugeren om sådanne produkters mulige gode præstationer)

| d) | information om EU's miljømærke og de tilhørende produktgrupper, indeholdende følgende tekst (eller tilsvarende): »Yderligere oplysninger findes på EU-miljømærkets websted: http://www.ecolabel.eu«. |
| --- | --- |

d)

information om EU's miljømærke og de tilhørende produktgrupper, indeholdende følgende tekst (eller tilsvarende): »Yderligere oplysninger findes på EU-miljømærkets websted: http://www.ecolabel.eu«.

Vurdering og verifikation: Ansøgeren forelægger en prøve af emballagen og/eller de vedlagte tekster, dette også i overensstemmelse med ISO 6347: Gulvbelægninger af tekstil — Forbrugeroplysninger.

6.   OPLYSNINGER PÅ MILJØMÆRKET

Miljømærkets boks 2 skal indeholde følgende tekst:

| — | restriktioner for farlige og giftige stoffer |
| --- | --- |

—

restriktioner for farlige og giftige stoffer

| — | energibesparende fremstillingsproces |
| --- | --- |

—

energibesparende fremstillingsproces

| — | begrænset forureningsemission til vand |
| --- | --- |

—

begrænset forureningsemission til vand

| — | færre sundhedsmæssige risici i de umiddelbare omgivelser |
| --- | --- |

—

færre sundhedsmæssige risici i de umiddelbare omgivelser

---

(1)  EFT 196 af 16.8.1967, s. 1.

(2)  EFT L 200 af 30.7.1999, s. 1.

(3)  EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1.

(4)  Ved VOC forstås organiske forbindelser med et damptryk på 0,01 kPa eller derover ved 293,15 K eller en tilsvarende flygtighed under anvendelsesbetingelserne.

(5)  EUT L 344 af 27.12.2005, s. 40.

LCI= Laveste koncentration af interesse.

(7)  EFT L 40 af 11.2.1989, s. 12.

Teknisk tillæg til gulvbelægninger af tekstil

BEREGNING AF ENERGIFORBRUG

Energiforbruget beregnes som et årligt gennemsnit af energiforbruget i løbet af fremstillingsprocessen (eksklusive lokaleopvarming) fra råmateriale til færdigt fremstillet gulvtæppe.

Ved syntetiske (ikke fornyelige) råmaterialer starter beregningen fra fremstillingen af produktet. Beregningen må ikke inkludere råmaterialets energiindhold (dvs. råvarernes energiindhold).

Energiberegningen skal omfatte mindst 95 % af den energi, der medgår til at producere råmaterialerne. Den påkrævede energi til fremstilling af lim og lak skal ikke medtages i beregningerne.

Den valgte beregningsenhed er MJ/m2.

Energiindholdet ved de forskellige brændstoffer kendes.

Ved elforbrug forstås den elektricitet, der købes af ekstern leverandør.

Hvis producenten har et energioverskud, der sælges som elektricitet, damp eller varme, skal den solgte mængde trækkes fra brændstofforbruget. Kun det brændstof, der reelt anvendes i forbindelse med gulvbelægningsfremstillingen, skal medtages i beregningerne.

Miljøbestemte parametre

| A | = | Andel af fornyelige råmaterialer og ikke-fornyelige råmaterialer (%) (1) |
| --- | --- | --- |
| B | = | Andel af fornyelige brændstoffer (%) |
| C | = | Elforbrug (MJ/m2) |
| D | = | Brændstofforbrug (MJ/m2) |

A

=

Andel af fornyelige råmaterialer og ikke-fornyelige råmaterialer (%) (1)

B

=

Andel af fornyelige brændstoffer (%)

C

=

Elforbrug (MJ/m2)

D

=

Brændstofforbrug (MJ/m2)

Formula

Energiindholdet ved de forskellige brændstoffer er anført i nedenstående tabel.

Tabel til beregning af brændstofforbrug

Produktionsperiode — år:

Dage:

Fra:

Til:

| Brændstof | Mængde | Enheder | Omregningsfaktor | Energi
  (MJ) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Halm (15 % W) | | kg | 14,5 | |
| Piller (7 % W) | | kg | 17,5 | |
| Affaldstræ (20 % W) | | kg | 14,7 | |
| Flis (45 % W) | | kg | 9,4 | |
| Tørv | | kg | 20 | |
| Naturgas | | kg | 54,1 | |
| Naturgas | | Nm3 | 38,8 | |
| Butan | | kg | 49,3 | |
| Petroleum | | kg | 46,5 | |
| Benzin | | kg | 52,7 | |
| Diesel | | kg | 44,6 | |
| Fyringsolie | | kg | 45,2 | |
| Tung fuelolie | | kg | 42,7 | |
| Tørre dampkul | | kg | 30,6 | |
| Antracit | | kg | 29,7 | |
| Trækul | | kg | 33,7 | |
| Industrikoks | | kg | 27,9 | |
| Elektricitet (fra nettet) | | kWh | 3,6 | |
| Energi i alt (MJ) | |

Brændstof

Mængde

Enheder

Omregningsfaktor

Energi

(MJ)

Halm (15 % W)

kg

14,5

Piller (7 % W)

kg

17,5

Affaldstræ (20 % W)

kg

14,7

Flis (45 % W)

kg

9,4

Tørv

kg

20

Naturgas

kg

54,1

Naturgas

Nm3

38,8

Butan

kg

49,3

Petroleum

kg

46,5

Benzin

kg

52,7

Diesel

kg

44,6

Fyringsolie

kg

45,2

Tung fuelolie

kg

42,7

Tørre dampkul

kg

30,6

Antracit

kg

29,7

Trækul

kg

33,7

Industrikoks

kg

27,9

Elektricitet (fra nettet)

kWh

3,6

Energi i alt (MJ)

---

(1)  Brugen af »fornyelige råmaterialer« og/eller »ikke-fornyelige råmaterialer, der kan genvindes« er frivillig.

---

III Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union

RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT VI I EU-TRAKTATEN

| 17.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/17

---

RÅDETS AFGØRELSE 2009/968/RIA

af 30. november 2009

om vedtagelse af bestemmelser om fortrolighed vedrørende Europols informationer

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til Rådets afgørelse 2009/371/RIA af 6. april 2009 om oprettelse af Den Europæiske Politienhed (Europol) (1) (i det følgende benævnt »Europolafgørelsen«), særlig artikel 40,

under henvisning til det af Styrelsesrådet forelagte udkast til bestemmelser,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og

ud fra følgende betragtninger:

I henhold til Europolafgørelsen tilkommer det Rådet med kvalificeret flertal efter høring af Europa-Parlamentet at vedtage gennemførelsesbestemmelser om fortroligheden af informationer, som tilvejebringes af eller udveksles med Europol (i det følgende benævnt »bestemmelserne«) —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

KAPITEL I

DEFINITIONER OG ANVENDELSESOMRÅDE

Artikel 1

Definitioner

I forbindelse med disse bestemmelser forstås ved:

| a) | »behandling af informationer« eller »behandling«: enhver operation eller række af operationer, med eller uden brug af elektronisk databehandling, som personoplysninger eller andre informationer gøres til genstand for, såsom indsamling, registrering, organisering, lagring, bearbejdning eller ændring, fremfinding, søgning, anvendelse, videregivelse, formidling eller enhver anden form for tilrådighedsstillelse af informationerne, matching eller samkøring samt blokering, sletning eller tilintetgørelse |
| --- | --- |

a)

»behandling af informationer« eller »behandling«: enhver operation eller række af operationer, med eller uden brug af elektronisk databehandling, som personoplysninger eller andre informationer gøres til genstand for, såsom indsamling, registrering, organisering, lagring, bearbejdning eller ændring, fremfinding, søgning, anvendelse, videregivelse, formidling eller enhver anden form for tilrådighedsstillelse af informationerne, matching eller samkøring samt blokering, sletning eller tilintetgørelse

| b) | »tredjepart«: en enhed som omhandlet i Europolafgørelsens artikel 22, stk. 1, og artikel 23, stk. 1 |
| --- | --- |

b)

»tredjepart«: en enhed som omhandlet i Europolafgørelsens artikel 22, stk. 1, og artikel 23, stk. 1

| c) | »sikkerhedsudvalg«: det udvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne og Europol, der er beskrevet i artikel 4 |
| --- | --- |

c)

»sikkerhedsudvalg«: det udvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne og Europol, der er beskrevet i artikel 4

| d) | »sikkerhedskoordinator«: den vicedirektør, til hvem direktøren — i overensstemmelse med Europolafgørelsens artikel 38, stk. 2 — ud over hans øvrige opgaver overdrager koordinations- og kontrolfunktionen på sikkerhedsområdet |
| --- | --- |

d)

»sikkerhedskoordinator«: den vicedirektør, til hvem direktøren — i overensstemmelse med Europolafgørelsens artikel 38, stk. 2 — ud over hans øvrige opgaver overdrager koordinations- og kontrolfunktionen på sikkerhedsområdet

| e) | »sikkerhedsrådgivere«: de Europolansatte, der udpeges af direktøren, og som er ansvarlige for sikkerhedsspørgsmål i overensstemmelse med artikel 6 |
| --- | --- |

e)

»sikkerhedsrådgivere«: de Europolansatte, der udpeges af direktøren, og som er ansvarlige for sikkerhedsspørgsmål i overensstemmelse med artikel 6

| f) | »sikkerhedshåndbog«: den håndbog til gennemførelse af disse bestemmelser, der skal udarbejdes i overensstemmelse med artikel 7 |
| --- | --- |

f)

»sikkerhedshåndbog«: den håndbog til gennemførelse af disse bestemmelser, der skal udarbejdes i overensstemmelse med artikel 7

| g) | »klassifikationsgrad«: en sikkerhedsmærkning, som anføres på et dokument, der behandles af eller gennem Europol, som omhandlet i artikel 10 |
| --- | --- |

g)

»klassifikationsgrad«: en sikkerhedsmærkning, som anføres på et dokument, der behandles af eller gennem Europol, som omhandlet i artikel 10

| h) | »sikkerhedskompleks«: en bestemt kombination af sikkerhedsforanstaltninger, som skal anvendes på informationer, som har en Europolklassifikationsgrad, som omhandlet i artikel 10 |
| --- | --- |

h)

»sikkerhedskompleks«: en bestemt kombination af sikkerhedsforanstaltninger, som skal anvendes på informationer, som har en Europolklassifikationsgrad, som omhandlet i artikel 10

| i) | »grundlæggende beskyttelsesniveau«: det beskyttelsesniveau, der gælder for alle informationer, der behandles af eller gennem Europol, undtagen informationer, der udtrykkeligt er mærket eller klart genkendelige som offentligt tilgængelige, som omhandlet i artikel 10, stk. 1 |
| --- | --- |

i)

»grundlæggende beskyttelsesniveau«: det beskyttelsesniveau, der gælder for alle informationer, der behandles af eller gennem Europol, undtagen informationer, der udtrykkeligt er mærket eller klart genkendelige som offentligt tilgængelige, som omhandlet i artikel 10, stk. 1

| j) | »personale«: midlertidigt ansatte og kontraktansatte som defineret i artikel 39, stk. 4, i Europolafgørelsen |
| --- | --- |

j)

»personale«: midlertidigt ansatte og kontraktansatte som defineret i artikel 39, stk. 4, i Europolafgørelsen

| k) | »Europols klassificerede informationer«: alle informationer samt materiale i enhver form, der i tilfælde af uautoriseret videregivelse i forskellig grad vil kunne forvolde Europols eller en eller flere medlemsstaters væsentlige interesser skade, og som kræver anvendelse af passende sikkerhedsforanstaltninger som defineret i artikel 7, stk. 2, litra b). |
| --- | --- |

k)

»Europols klassificerede informationer«: alle informationer samt materiale i enhver form, der i tilfælde af uautoriseret videregivelse i forskellig grad vil kunne forvolde Europols eller en eller flere medlemsstaters væsentlige interesser skade, og som kræver anvendelse af passende sikkerhedsforanstaltninger som defineret i artikel 7, stk. 2, litra b).

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   Disse bestemmelser fastlægger, hvilke sikkerhedsforanstaltninger der skal anvendes på alle de informationer, der behandles af eller gennem Europol.

2.   Kommunikationskanaler mellem Europol og medlemsstaternes nationale enheder, som omhandlet i Europolafgørelsens artikel 8, skal have et beskyttelsesniveau svarende til det niveau, som disse sikkerhedsforanstaltninger giver. En fælles standard for disse kommunikationskanaler skal godkendes af sikkerhedsudvalget.

3.   Bilaget indeholder en sammenlignende oversigt mellem Europolklassifikationsgrader som omhandlet i artikel 10 og de hertil svarende mærkninger, som medlemsstaterne på nuværende tidspunkt anvender på informationer, der er undergivet disse klassifikationsgrader. Når en medlemsstat giver de øvrige medlemsstater samt Europol underretning om ændringer af sine nationale bestemmelser vedrørende klassifikationsgraderne eller de tilsvarende mærkninger, udarbejder Europol en revideret udgave af oversigten i bilaget. Sikkerhedsudvalget undersøger mindst én gang om året, om oversigten er ajourført.

KAPITEL II

SIKKERHEDSANSVAR

Artikel 3

Medlemsstaternes ansvar

1.   Medlemsstaterne forpligter sig til at sikre, at Europols informationer på deres område tildeles et beskyttelsesniveau svarende til det beskyttelsesniveau, som de sikkerhedsforanstaltninger, der er fastlagt i henhold til nærværende bestemmelser, giver.

2.   Medlemsstaterne forpligter sig til at underrette sikkerhedskoordinatoren om alle brud på sikkerheden, der kan kompromittere Europols eller en medlemsstats interesser. I sidstnævnte tilfælde skal den berørte medlemsstat også underrettes direkte gennem den nationale enhed.

Artikel 4

Sikkerhedsudvalg

1.   Der nedsættes et sikkerhedsudvalg, som består af repræsentanter for medlemsstaterne og for Europol, og som holder møde mindst to gange om året.

2.   Sikkerhedsudvalget har til opgave at rådgive Europols Styrelsesråd og direktør om spørgsmål vedrørende sikkerhedspolitikken, herunder anvendelse af sikkerhedshåndbogen.

3.   Sikkerhedsudvalget fastsætter selv sin forretningsorden. Sikkerhedskoordinatoren leder møderne i sikkerhedsudvalget.

Artikel 5

Sikkerhedskoordinator

1.   Sikkerhedskoordinatoren har det overordnede ansvar for alle spørgsmål vedrørende sikkerhed, herunder de sikkerhedsforanstaltninger, der er fastsat i disse bestemmelser og i sikkerhedshåndbogen. Sikkerhedskoordinatoren overvåger håndhævelsen af sikkerhedsforskrifterne og underretter direktøren om alle brud på sikkerheden. I alvorlige tilfælde underretter direktøren Styrelsesrådet. Såfremt sådanne brud på sikkerheden medfører fare for en medlemsstats interesser, underrettes denne medlemsstat ligeledes.

2.   Sikkerhedskoordinatoren er direkte ansvarlig over for Europols direktør.

3.   Sikkerhedskoordinatoren skal sikkerhedsgodkendes på højeste niveau i overensstemmelse med de love og bestemmelser, der gælder i den medlemsstat, hvor sikkerhedskoordinatoren er statsborger.

Artikel 6

Sikkerhedsrådgivere

1.   Sikkerhedsrådgiverne støtter direktøren i gennemførelsen af de sikkerhedsforanstaltninger, der er fastsat i disse bestemmelser og i sikkerhedshåndbogen. Sikkerhedsrådgiverne er direkte ansvarlige over for sikkerhedskoordinatoren. Sikkerhedsrådgivernes specifikke opgaver er:

| a) | at instruere, bistå og rådgive alle personer ved Europol — samt enhver anden person, der er involveret i Europolrelaterede aktiviteter, og som har særlig tavsheds- eller fortrolighedspligt — vedrørende deres opgaver i henhold til disse bestemmelser og i henhold til sikkerhedshåndbogen |
| --- | --- |

a)

at instruere, bistå og rådgive alle personer ved Europol — samt enhver anden person, der er involveret i Europolrelaterede aktiviteter, og som har særlig tavsheds- eller fortrolighedspligt — vedrørende deres opgaver i henhold til disse bestemmelser og i henhold til sikkerhedshåndbogen

| b) | at håndhæve sikkerhedsforskrifterne, undersøge overtrædelser heraf og omgående underrette sikkerhedskoordinatoren herom |
| --- | --- |

b)

at håndhæve sikkerhedsforskrifterne, undersøge overtrædelser heraf og omgående underrette sikkerhedskoordinatoren herom

| c) | regelmæssigt at undersøge, om sikkerhedsforanstaltningerne er tilstrækkelige på grundlag af risikovurderinger; med henblik herpå skal de aflægge rapport til sikkerhedskoordinatoren mindst én gang om måneden og, i særlige tilfælde, hver gang det skønnes at være nødvendigt, ligesom de skal fremsætte passende henstillinger og rådgivning |
| --- | --- |

c)

regelmæssigt at undersøge, om sikkerhedsforanstaltningerne er tilstrækkelige på grundlag af risikovurderinger; med henblik herpå skal de aflægge rapport til sikkerhedskoordinatoren mindst én gang om måneden og, i særlige tilfælde, hver gang det skønnes at være nødvendigt, ligesom de skal fremsætte passende henstillinger og rådgivning

| d) | at udføre de opgaver, der pålægges dem i henhold til disse bestemmelser og i henhold til sikkerhedshåndbogen, og |
| --- | --- |

d)

at udføre de opgaver, der pålægges dem i henhold til disse bestemmelser og i henhold til sikkerhedshåndbogen, og

| e) | at udføre enhver anden opgave, der pålægges dem af sikkerhedskoordinatoren. |
| --- | --- |

e)

at udføre enhver anden opgave, der pålægges dem af sikkerhedskoordinatoren.

2.   Sikkerhedsrådgiverne skal sikkerhedsgodkendes på et passende niveau, som kræves af deres opgaver, og i overensstemmelse med de love og bestemmelser, der gælder i de medlemsstater, hvor de er statsborgere.

Artikel 7

Sikkerhedshåndbog, procedure og indhold

1.   Sikkerhedshåndbogen vedtages af Styrelsesrådet efter høring af sikkerhedsudvalget.

2.   Sikkerhedshåndbogen giver retningslinjer for styring af og støtte til sikkerheden i overensstemmelse med forretningsmæssige krav og fastlægger Europols tilgang til styring af sikkerheden. Sikkerhedshåndbogen skal indeholde:

| a) | detaljerede regler vedrørende de sikkerhedsforanstaltninger, der skal anvendes inden for Europol med henblik på at sikre et grundlæggende beskyttelsesniveau som omhandlet i artikel 10, stk. 1, i disse bestemmelser, baseret på Europolafgørelsens artikel 35 og artikel 41, stk. 2, og under hensyntagen til artikel 40, stk. 3, heri og |
| --- | --- |

a)

detaljerede regler vedrørende de sikkerhedsforanstaltninger, der skal anvendes inden for Europol med henblik på at sikre et grundlæggende beskyttelsesniveau som omhandlet i artikel 10, stk. 1, i disse bestemmelser, baseret på Europolafgørelsens artikel 35 og artikel 41, stk. 2, og under hensyntagen til artikel 40, stk. 3, heri og

| b) | detaljerede regler vedrørende de sikkerhedsforanstaltninger, der er forbundet med de forskellige Europolklassifikationsgrader, og de tilsvarende sikkerhedskomplekser, som omhandlet i artikel 10, stk. 2 og 3; sikkerhedshåndbogen tager også hensyn til Europolafgørelsens artikel 46. |
| --- | --- |

b)

detaljerede regler vedrørende de sikkerhedsforanstaltninger, der er forbundet med de forskellige Europolklassifikationsgrader, og de tilsvarende sikkerhedskomplekser, som omhandlet i artikel 10, stk. 2 og 3; sikkerhedshåndbogen tager også hensyn til Europolafgørelsens artikel 46.

3.   Sikkerhedshåndbogen revideres regelmæssigt, eller når der sker betydelige ændringer, for at sikre, at den fortsat er egnet, fyldestgørende og effektiv.

4.   Ændringer til sikkerhedshåndbogen vedtages efter proceduren i stk. 1.

Artikel 8

Sikkerhedsakkreditering af systemer

1.   Alle Europolsystemer, der anvendes til at behandle Europols klassificerede informationer, akkrediteres af Styrelsesrådet efter høring af sikkerhedsudvalget og efter garanti for effektiv gennemførelse af de krævede sikkerhedsforanstaltninger, der skyldes de systemspecifikke sikkerhedskrav (SSSK), informationsrisikoregistret og anden relevant dokumentation. Undersystemer og fjernterminaler eller arbejdsstationer akkrediteres som en del af alle de systemer, de er forbundet med.

2.   SSSK vedtages og ændres af Styrelsesrådet efter høring af sikkerhedsudvalget. Disse SSSK skal være i overensstemmelse med sikkerhedshåndbogens relevante bestemmelser.

Artikel 9

Overholdelse

1.   De sikkerhedsforanstaltninger, der er fastsat i disse bestemmelser og i sikkerhedshåndbogen, skal overholdes af hele Europols personale samt af enhver anden person, der er involveret i Europolrelaterede aktiviteter, og som har særlig tavsheds- eller fortrolighedspligt.

2.   Direktøren, forbindelseskontorerne og Europols nationale enheder er ansvarlige for at sikre, at disse bestemmelser og sikkerhedshåndbogen overholdes i overensstemmelse med stk. 1.

KAPITEL III

GENERELLE PRINCIPPER

Artikel 10

Grundlæggende beskyttelsesniveau, klassifikationsgrader og sikkerhedskomplekser

1.   Alle informationer, der behandles af eller gennem Europol, undtagen informationer, der udtrykkeligt er mærket eller er let genkendelige som offentligt tilgængelige, skal være undergivet et grundlæggende beskyttelsesniveau inden for Europol samt i medlemsstaterne.

2.   I overensstemmelse med artikel 3 skal medlemsstaterne sikre, at det grundlæggende beskyttelsesniveau som omhandlet i stk. 1 overholdes ved hjælp af en række foranstaltninger i overensstemmelse med national lovgivning og nationale bestemmelser, herunder tavsheds- og fortrolighedspligt, begrænsning af adgangen til informationer til autoriseret personale, krav til databeskyttelse med hensyn til personoplysninger og generelle tekniske og proceduremæssige foranstaltninger med henblik på at beskytte informationernes sikkerhed, under hensyntagen til Europolafgørelsens artikel 41, stk. 2.

3.   Informationer, der kræver yderligere sikkerhedsforanstaltninger, skal være undergivet en Europolklassifikationsgrad, der angives ved en særlig mærkning. Informationerne må kun undergives en sådan klassifikationsgrad, hvis det er strengt nødvendigt, og kun for det nødvendige tidsrum.

4.   Der anvendes følgende Europolklassifikationsgrader:

a)   »RESTREINT UE/EU RESTRICTED«: denne klassifikation anvendes til informationer og materiale, hvis uautoriserede videregivelse vil være uhensigtsmæssig for Europols, EU's eller en eller flere medlemsstaters interesser

b)   »CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL«: denne klassifikation anvendes til informationer og materiale, hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Europols, EU's eller en eller flere medlemsstaters væsentlige interesser skade

c)   »SECRET UE/EU SECRET«: denne klassifikation anvendes til informationer og materiale, hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Europols, EU's eller en eller flere medlemsstaters væsentlige interesser alvorlig skade

d)   »TRES SECRET UE/EU TOP SECRET«: denne klassifikation anvendes til informationer og materiale, hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Europols, EU's eller en eller flere medlemsstaters væsentlige interesser overordentlig alvorlig skade.

Sådanne klassificerede informationer og materiale skal bære en supplerende mærkning (»EUROPOL«) under klassifikationsmærkningen for at indikere, at de hidrører fra Europol.

Hver Europolklassifikationsgrad henviser til et bestemt sikkerhedskompleks, der skal anvendes inden for Europol. Sikkerhedskomplekserne giver forskellige beskyttelsesniveauer alt efter informationernes indhold og under hensyn til den skade, som uautoriseret adgang, formidling eller anvendelse af informationerne vil kunne tilføje Europols eller medlemsstaternes interesser.

Når der indsamles informationer, som er klassificeret i forskellige grader, skal den klassifikationsgrad, som skal anvendes, være mindst lige så høj som den grad, der anvendes på de højest klassificerede informationer. Under alle omstændigheder kan en gruppe af informationer gives et højere beskyttelsesniveau end de enkelte informationer hver for sig.

Oversættelse af et klassificeret dokument skal gives samme klassifikationsgrad og have samme beskyttelse som det oprindelige dokument.

5.   Der kan anvendes en særlig påtegning til at angive yderligere betingelser som f.eks. begrænsning af distributionen af informationer til specifikke informationsudvekslingskanaler, embargo og en særlig distribution på en »need-to-know«-basis. Sådanne særlige påtegninger defineres i sikkerhedshåndbogen.

6.   Sikkerhedskomplekserne består af forskellige fysiske, tekniske, organisatoriske eller administrative foranstaltninger som fastsat i sikkerhedshåndbogen.

Artikel 11

Valg af klassifikationsgrad

1.   Den medlemsstat, der videregiver informationer til Europol, er ansvarlig for valget af en passende klassifikationsgrad for disse informationer i overensstemmelse med artikel 10. Når det er relevant, markerer medlemsstaten dem med en Europolklassifikationsgrad som omhandlet i artikel 10, stk. 4, når den videregiver informationer til Europol.

2.   Medlemsstaterne skal ved valg af klassifikationsgrad tage hensyn til klassifikationen af informationerne i henhold til deres nationale bestemmelser, den operationelle fleksibilitet, der er påkrævet for, at Europol kan fungere tilfredsstillende, og kravet om, at klassifikation af informationer vedrørende retshåndhævelse bør være undtagelsen, og at det, hvis sådanne informationer skal klassificeres, bør være den lavest mulige grad, der vælges.

3.   Hvis Europol på grundlag af informationer, som den allerede er i besiddelse af, kommer til den konklusion, at en klassifikationsgrad må ændres (f.eks. at en klassifikationsgrad eventuelt skal ophæves eller tilføjes, eller at der skal tilføjes en klassifikationsgrad til et dokument, der tidligere har haft det grundlæggende beskyttelsesniveau), underretter Europol den berørte medlemsstat og forsøger at nå til enighed med denne om en passende klassifikationsgrad. Europol må hverken fastlægge, ændre, tilføje eller ophæve en klassifikationsgrad uden at have opnået denne enighed.

4.   Når informationer, der udarbejdes af Europol, bygger på eller indeholder informationer, som er videregivet af en medlemsstat, skal Europol i forståelse med den berørte medlemsstat afgøre, om det grundlæggende beskyttelsesniveau er tilstrækkeligt, eller om der skal anvendes en Europolklassifikationsgrad.

5.   Når informationer udarbejdes af Europol selv, og disse informationer hverken bygger på eller indeholder informationer, som er videregivet af en medlemsstat, fastlægger Europol en passende klassifikationsgrad for sådanne informationer under anvendelse af kriterier, som fastlægges af sikkerhedsudvalget. Om nødvendigt skal Europol mærke informationerne i overensstemmelse hermed.

6.   Når informationer også vedrører en anden medlemsstats væsentlige interesser, skal medlemsstaterne og Europol rådføre sig med denne medlemsstat om, hvorvidt informationerne skal klassificeres, og i bekræftende fald hvilken klassifikationsgrad der skal anvendes.

Artikel 12

Ændring af klassifikationsgrad

1.   En medlemsstat, der har videregivet informationer til Europol, kan når som helst kræve, at den valgte klassifikationsgrad ændres, herunder at en sådan klassifikationsgrad ophæves eller tilføjes. Europol har pligt til at ophæve, ændre eller tilføje en klassifikationsgrad i overensstemmelse med den berørte medlemsstats ønsker.

2.   Den berørte medlemsstat skal, så snart omstændighederne tillader det, anmode om, at en klassifikationsgrad ændres til en lavere grad eller ophæves.

3.   En medlemsstat, der videregiver informationer til Europol, kan angive, i hvor lang tid valget af en klassifikationsgrad skal gælde, og hvilke ændringer der eventuelt vil skulle foretages af klassifikationsgraden herefter.

4.   Når Europol har fastlagt det grundlæggende beskyttelsesniveau eller den grundlæggende klassifikationsgrad i overensstemmelse med artikel 11, stk. 4, ændrer Europol kun det grundlæggende beskyttelsesniveau eller den grundlæggende klassifikationsgrad efter aftale med de berørte medlemsstater.

5.   Når Europol har fastlagt klassifikationsgraden i overensstemmelse med artikel 11, stk. 5, kan Europol når som helst ændre eller ophæve klassifikationsgraden, hvis det skønnes nødvendigt.

6.   Såfremt informationer, hvis klassifikationsgrad ændres i overensstemmelse med denne artikel, allerede er givet videre til andre medlemsstater, underretter Europol modtagerne om ændringen af klassifikationsgraden.

Artikel 13

Behandling af og adgang til informationer samt sikkerhedsgodkendelse

1.   Adgang til og besiddelse af informationer inden for Europolorganisationen er begrænset til de personer, der i kraft af deres stilling eller af tjenstlige grunde har behov for at gøre sig bekendt med eller at behandle sådanne informationer. Personer, der har til opgave at behandle informationer, skal have opnået passende sikkerhedsgodkendelse og skal desuden gennemgå en særlig uddannelse.

2.   Alle personer, der kan have adgang til klassificerede informationer, som behandles af Europol, skal sikkerhedsgodkendes i overensstemmelse med Europolafgørelsens artikel 40, stk. 2, og sikkerhedshåndbogen. Sikkerhedskoordinatoren giver på grundlag af resultatet af sikkerhedsgodkendelsesproceduren og i henhold til sikkerhedshåndbogens bestemmelser autorisation til de personer, der er sikkerhedsgodkendt på det passende nationale niveau, og som i kraft af deres stilling eller af tjenstlige grunde har behov for at gøre sig bekendt med informationer, der har en Europolklassifikationsgrad. Sikkerhedskoordinatoren tager regelmæssigt autorisationen op til nyvurdering. Sikkerhedskoordinatoren kan inddrage autorisationen øjeblikkeligt, når der er berettiget grund hertil. Sikkerhedskoordinatoren er også ansvarlig for at sikre gennemførelsen af stk. 3.

3.   Ingen personer må få adgang til klassificerede informationer uden at være sikkerhedsgodkendt på det passende niveau. Sikkerhedskoordinatoren kan dog efter at have rådført sig med en sikkerhedsrådgiver undtagelsesvis:

| a) | give personer, som er sikkerhedsgodkendt på niveau »CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL«, særlig og begrænset autorisation til at få adgang til bestemte informationer, som er klassificeret op til niveau »SECRET UE/EU SECRET«, såfremt de i kraft af deres stilling eller tjenstlige grunde i et bestemt tilfælde har behov for at gøre sig bekendt med informationer, som er klassificeret i en højere Europolklassifikationsgrad, eller |
| --- | --- |

a)

give personer, som er sikkerhedsgodkendt på niveau »CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL«, særlig og begrænset autorisation til at få adgang til bestemte informationer, som er klassificeret op til niveau »SECRET UE/EU SECRET«, såfremt de i kraft af deres stilling eller tjenstlige grunde i et bestemt tilfælde har behov for at gøre sig bekendt med informationer, som er klassificeret i en højere Europolklassifikationsgrad, eller

| b) | give midlertidig autorisation til adgang til klassificerede informationer i en periode på højst seks måneder i afventen af resultatet af den i stk. 2 omhandlede sikkerhedsgodkendelse, hvis det er i Europols interesse og efter at have underrettet de kompetente myndigheder, og forudsat at de ikke reagerer inden for tre måneder; sikkerhedskoordinatoren underretter de berørte nationale kompetente myndigheder om, at der er givet en sådan midlertidig autorisation. Denne midlertidige autorisation giver ikke adgang til informationer, der er klassificeret som »SECRET UE/EU SECRET« og derover. |
| --- | --- |

b)

give midlertidig autorisation til adgang til klassificerede informationer i en periode på højst seks måneder i afventen af resultatet af den i stk. 2 omhandlede sikkerhedsgodkendelse, hvis det er i Europols interesse og efter at have underrettet de kompetente myndigheder, og forudsat at de ikke reagerer inden for tre måneder; sikkerhedskoordinatoren underretter de berørte nationale kompetente myndigheder om, at der er givet en sådan midlertidig autorisation. Denne midlertidige autorisation giver ikke adgang til informationer, der er klassificeret som »SECRET UE/EU SECRET« og derover.

4.   En sådan autorisation gives ikke, hvis en medlemsstat ved videregivelsen af de pågældende informationer har bestemt, at den skønsbeføjelse, der er tillagt sikkerhedskoordinatoren i henhold til stk. 3, ikke må udøves i forbindelse med disse informationer.

Artikel 14

Tredjeparter

Når Europol indgår fortrolighedsaftaler med tredjeparter, eller når den indgår aftaler i overensstemmelse med Europolafgørelsens artikel 22, stk. 4, og artikel 23, stk. 7, tager den hensyn til de principper, der er fastlagt i disse bestemmelser og i sikkerhedshåndbogen, som følgelig bør anvendes på informationer, der udveksles med sådanne tredjeparter.

KAPITEL IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 15

Revision af bestemmelserne

Styrelsesrådet tager stilling til eventuelle forslag til ændringer af disse bestemmelser med henblik på Rådets vedtagelse heraf i overensstemmelse med proceduren i Europolafgørelsens artikel 40, stk. 1.

Artikel 16

Ikrafttræden

Disse bestemmelser træder i kraft den 1. januar 2010.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. november 2009.

På Rådets vegne

B. ASK

Formand

---

(1)  EUT L 121 af 15.5.2009, s. 37.

1

---

BILAG

SAMMENLIGNENDE OVERSIGT OVER KLASSIFIKATIONSGRADER

| Sammenligning af klassifikationsgrader |
| --- |
| Europol (1) | TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET | SECRET UE/EU SECRET | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL | RESTREINT UE/EU RESTRICTED |
| Belgien | Très Secret
  Zeer Geheim | Secret
  Geheim | Confidentiel
  Vertrouwelijk | Diffusion restreinte
  Beperkte verspreiding |
| Bulgarien | СТРОГО СЕКРЕТНО | СЕКРЕТНО | ПОВЕРИТЕЛНО | ЗА СЛУЖЕБНО ПОЛЗВАНЕ |
| Den Tjekkiske Republik | Přísně tajné | Tajné | Důvěrné | Vyhrazené |
| Danmark | Yderst hemmeligt | Hemmeligt | Fortroligt | Til tjenestebrug |
| Tyskland | Streng geheim | Geheim | VS — Vertraulich | VS — Nur für den Dienstgebrauch |
| Estland | Täiesti Salajane | Salajane | Konfidentsiaalne | Piiratud |
| Irland | Top Secret | Secret | Confidential | Confidential |
| Grækenland | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Spanien | Secreto | Reservado | Confidencial | Difusión Limitada |
| Frankrig | Très Secret Défense | Secret Défense | Confidentiel Défense | |
| Italien | Segretissimo | Segreto | Riservatissimo | Riservato |
| Cypern | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Letland | Sevišķi slepeni | Slepeni | Konfidenciāli | Dienesta vajadzībām |
| Litauen | Visiškai slaptai | Slaptai | Konfidencialiai | Riboto naudojimo |
| Luxembourg | Très secret | Secret | Confidentiel | Diffusion restreinte |
| Ungarn | Szigorúan titkos! | Titkos! | Bizalmas! | Korlátozott terjesztésű! |
| Malta | L-Ghola Segretezza | Sigriet | Kunfidenzjali | Ristrett |
| Nederlandene | BE Zeer geheim | STG Zeer geheim | STG Confidentieel | Vertrouwelijk |
| Østrig | Streng geheim | Geheim | Vertraulich | Eingeschränkt |
| Polen | Ściśle Tajne | Tajne | Poufne | Zastrzeżone |
| Portugal | Muito Secreto | Secreto | Confidencial | Reservado |
| Rumænien | Strict secret de importanță deosebită | Strict secret | Secret | Secret de serviciu |
| Slovenien | Strogo tajno | Tajno | Zaupno | Interno |
| Slovakiet | Prísne tajné | Tajné | Dôverné | Vyhradené |
| Finland | Erittäin salainen | Salainen | Luottamuksellinen | Viranomaiskäyttö |
| Sverige | Kvalificerat hemlig | Hemlig | Hemlig | Hemlig |
| Det Forenede Kongerige | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |

Sammenligning af klassifikationsgrader

Europol (1)

TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET

SECRET UE/EU SECRET

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL

RESTREINT UE/EU RESTRICTED

Belgien

Très Secret

Zeer Geheim

Secret

Geheim

Confidentiel

Vertrouwelijk

Diffusion restreinte

Beperkte verspreiding

Bulgarien

СТРОГО СЕКРЕТНО

СЕКРЕТНО

ПОВЕРИТЕЛНО

ЗА СЛУЖЕБНО ПОЛЗВАНЕ

Den Tjekkiske Republik

Přísně tajné

Tajné

Důvěrné

Vyhrazené

Danmark

Yderst hemmeligt

Hemmeligt

Fortroligt

Til tjenestebrug

Tyskland

Streng geheim

Geheim

VS — Vertraulich

VS — Nur für den Dienstgebrauch

Estland

Täiesti Salajane

Salajane

Konfidentsiaalne

Piiratud

Irland

Top Secret

Secret

Confidential

Confidential

Grækenland

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Spanien

Secreto

Reservado

Confidencial

Difusión Limitada

Frankrig

Très Secret Défense

Secret Défense

Confidentiel Défense

Italien

Segretissimo

Segreto

Riservatissimo

Riservato

Cypern

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Letland

Sevišķi slepeni

Slepeni

Konfidenciāli

Dienesta vajadzībām

Litauen

Visiškai slaptai

Slaptai

Konfidencialiai

Riboto naudojimo

Luxembourg

Très secret

Secret

Confidentiel

Diffusion restreinte

Ungarn

Szigorúan titkos!

Titkos!

Bizalmas!

Korlátozott terjesztésű!

Malta

L-Ghola Segretezza

Sigriet

Kunfidenzjali

Ristrett

Nederlandene

BE Zeer geheim

STG Zeer geheim

STG Confidentieel

Vertrouwelijk

Østrig

Streng geheim

Geheim

Vertraulich

Eingeschränkt

Polen

Ściśle Tajne

Tajne

Poufne

Zastrzeżone

Portugal

Muito Secreto

Secreto

Confidencial

Reservado

Rumænien

Strict secret de importanță deosebită

Strict secret

Secret

Secret de serviciu

Slovenien

Strogo tajno

Tajno

Zaupno

Interno

Slovakiet

Prísne tajné

Tajné

Dôverné

Vyhradené

Finland

Erittäin salainen

Salainen

Luottamuksellinen

Viranomaiskäyttö

Sverige

Kvalificerat hemlig

Hemlig

Hemlig

Hemlig

Det Forenede Kongerige

Top Secret

Secret

Confidential

Restricted

---

(1)  Mærkningen »Europol« indsættes under klassifikationsmærkningen.

---

IV Øvrige retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

Det Blandede EØS-udvalg

| 17.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/23

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS AFGØRELSE

Nr. 191/08/KOL

af 17. marts 2008

om ulønnet arbejdskraft inden for forsknings- og udviklingsaktiviteter (Norge)

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN HAR (1),

under henvisning til aftalen om det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (2), særlig artikel 61-63 og protokol 26 til aftalen,

under henvisning til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (3), særlig artikel 24,

under henvisning til artikel 1, stk. 2 og 3, i del I, og artikel 4, stk. 4, artikel 6 og artikel 7, stk. 4, i del II i protokol nr. 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen,

under henvisning til Tilsynsmyndighedens retningslinjer (4) for anvendelsen og fortolkningen af artikel 61 og 62 i EØS-aftalen, særlig afsnittet om støtte til forskning, udvikling og innovation,

under henvisning til Tilsynsmyndighedens beslutning 59/06/KOL af 8. marts 2006 om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i del I og artikel 6 i del II i protokol nr. 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen,

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med denne artikel (5), og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFREMSTILLING

1.   SAGSFORLØB

Ved brev af 14. oktober 2005 fra den norske mission ved Den Europæiske Union, der indeholdt et brev fra Norges Nærings- og handelsdepartement af 5. oktober 2005, som Tilsynsmyndigheden modtog og registrerede den 17. oktober 2005 (Etape nr. 346675), anmeldte de norske myndigheder i henhold til artikel 1, stk. 3, i del I i protokol nr. 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen et forslag til en ny statsstøtteordning for ulønnet arbejdskraft inden for forsknings- og udviklingsaktiviteter. Den foreslåede ordning benævnes i det følgende »ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U«.

Ved brev af 8. marts 2006 (Etape nr. 364666), og efter flere udvekslinger af korrespondance (6), meddelte Tilsynsmyndigheden de norske myndigheder, at den havde besluttet at indlede den procedure, der er fastsat i artikel 6 i del II i protokol nr. 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen, med hensyn til ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U og opfordrede dem til at indsende deres bemærkninger til beslutningen.

Ved brev af 19. april 2006 fra den norske mission ved Den Europæiske Union, der indeholdt breve fra Fornyings- og adminstrasjonsdepartementet og Nærings- og handelsdepartementet af henholdsvis den 11. og 7. april 2006, indsendte de norske myndigheder deres bemærkninger. Tilsynsmyndigheden modtog og registrerede brevet den 20. april 2006 (Etape nr. 370829).

Beslutning nr. 59/06/KOL om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende og EØS-tillægget (7). Tilsynsmyndigheden opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Tilsynsmyndigheden har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter.

I en e-mail, der blev sendt den 15. februar 2008 af Fornyings- og administrasjonsdepartementet (Etape nr. 465311), bekræftede de norske myndigheder de oplysninger, der var kommet frem i forbindelse med uformelle kontakter, både telefoniske og ved e-mail i løbet af 2007 og januar 2008.

2.   BESKRIVELSE AF DEN FORESLÅEDE FORANSTALTNING

2.1.   FORMÅL MED OG RETSGRUNDLAG FOR ORDNINGEN FOR ULØNNET ARBEJDSKRAFT INDEN FOR F&U OG ANVENDELSEN AF DEN

Af den indledende retlige gennemgang fremgår det, at det overordnede formål med ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U er at fremme investering i forsknings- og udviklingsaktiviteter, navnlig i små virksomheder som f.eks. iværksættervirksomheder og enkeltmandsvirksomheder (8). Mere specifikt er formålet med den ny ordning at fremme enkeltpersoners indsats i forsknings- og udviklingsorienterede virksomheder, som i startfasen ofte er afhængige af arbejdsressourcer, som der ikke kan ydes betaling for. De norske myndigheder anser de forsknings- og udviklingsorienterede virksomheder for at spille en vigtig rolle med værdiskabelse inden for forskning og innovation.

De norske myndigheder har mere detaljeret forklaret, at ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for forsknings- og udviklingsaktiviteter blev indført, fordi det under den eksisterende Skattefunn-ordning (9) ikke er muligt at yde støtte til ulønnet arbejdskraft i forbindelse med forsknings- og udviklingsaktiviteter, der gennemføres af iværksættervirksomheder og enkeltmandsvirksomheder, da Skattefunn-ordningen er en skattefradragsordning (10). Myndighederne har i den forbindelse forklaret, at der under Skattefunn-ordningen ydes støtte til forsknings- og udviklingsaktiviteter i form af skattefradrag, således at et beløb, der svarer til en procentdel af de støtteberettigede udgifter, fratrækkes det beløb, som selskabet skal svare i skat. De norske myndigheder vurderede imidlertid ikke, at det ville være i overensstemmelse med den almindelige skattelovgivning at fratrække det beløb, der skal betales i skat, et beløb, der ikke er baseret på faktiske støtteberettigede udgifter, men snarere på ulønnet arbejdskraft, dvs. »udgifter«, der ikke er afholdt i og med, at der ikke er betalt nogen løn, og dette heller ikke fremgår af virksomhedernes regnskaber. Det blev på det grundlag vurderet, at ulønnet arbejdskraft ikke kan betragtes som støtteberettigede udgifter under Skattefunn-ordningen.

Det var på den baggrund, at de norske myndigheder foreslog at indføre en ordning for ulønnet arbejdskraft inden for F&U, under hvilken der ydes finansiel støtte i form af skattefrie tilskud til ulønnet arbejdskraft i forbindelse med forsknings- og udviklingsaktiviteter. De norske myndigheder anser ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U for at være en tilpasning af eller et supplement til den eksisterende Skattefunn-ordning.

I meddelelsen forklarede de norske myndigheder også, at mange virksomheder havde projekter, der var godkendt under Skattefunn-ordningen, men at de efterfølgende var forhindret i at nyde godt af skattefradraget (eller var nødt til at tilbagebetale et beløb svarende til et allerede modtaget skattefradrag), fordi der i de pågældende projekter indgik anvendelse af ulønnet arbejdskraft. De norske myndigheder havde derfor besluttet at indføre en såkaldt kompensationsordning med henblik på at kompensere virksomhederne for finansielle tab i forbindelse med forsknings- og udviklingsprojekter i løbet af perioden 2002-2004, eftersom ulønnet arbejdskraft ikke faldt ind under Skattefunn-ordningen. (11) Tilsynsmyndigheden vurderede i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure over for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U, at støtte, der ydes til virksomheder under kompensationsordningen var at betragte som de minimis-støtte i henhold til de minimis-forordningen (12). Kompensationsordningen var ikke omfattet af den formelle undersøgelsesprocedure.

I den norske regerings oprindelige finanslovsforslag, der blev fremlagt for Stortinget (13), og som blev fulgt op af en henstilling fra en stortingskomité til Stortinget (14), foreslog regeringen at øremærke i alt 70 mio. NOK til både ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U og kompensationsordningen (15). Så længe Tilsynsmyndigheden ikke har godkendt den, udbetales der ingen støtte under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U, men de norske myndigheder har forklaret, at det forventede årlige budget for ordningen er på højst ca. 50 mio. NOK (16).

Sideløbende med vedtagelsen af det oprindelige budget for ulønnet arbejdskraft inden for F&U vedtog Stortinget den 17. juni 2005 et forslag om ændring af den norske lov om formue- og indkomstbeskatning omfattende bestemmelser om beskatning og beskatningslofter i forbindelse med støtte ydet under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U (17). (i det følgende benævnt »skatteloven om ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U«)

Bortset fra vedtagelsen af budgettet og skatteloven om ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U har Nærings- og handelsdepartementet udstedt retningslinjer for gennemførelsen af ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U (i det følgende benævnt »Retningslinjer for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U«) (18). Udkastet til retningslinjer fastsætter, at Norges forskningsråd får til ansvar at administrere og anvende ordningen.

Det fremgår af retningslinjerne for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U, at støtteberettigede projekter skal omfatte forsknings- og udviklingsaktiviteter, der gennemføres af personer, der ikke modtager betaling eller anden kompensation for deres arbejde. Personer, der modtager betaling fra andre offentlige kilder, er ikke omfattet (19).

Ifølge retningslinjerne for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U er følgende projekter støtteberettigede:

| i) | projekter, der omfatter planlagt forskning eller kritiske undersøgelser med det formål at erhverve ny viden og nye færdigheder til udvikling af nye produkter, produktionsmetoder eller tjenesteydelser eller for at opnå en mærkbar forbedring af de eksisterende produkter, produktionsmetoder eller tjenesteydelser. De omfatter frembringelse af komponenter til komplekse systemer, som er nødvendige for sådan forskning, navnlig til validering af generisk teknologi, dog undtaget prototyper, som er omfattet af ii) (20), og |
| --- | --- |

i)

projekter, der omfatter planlagt forskning eller kritiske undersøgelser med det formål at erhverve ny viden og nye færdigheder til udvikling af nye produkter, produktionsmetoder eller tjenesteydelser eller for at opnå en mærkbar forbedring af de eksisterende produkter, produktionsmetoder eller tjenesteydelser. De omfatter frembringelse af komponenter til komplekse systemer, som er nødvendige for sådan forskning, navnlig til validering af generisk teknologi, dog undtaget prototyper, som er omfattet af ii) (20), og

| ii) | projekter, der tage sigte på at tilvejebringe ny information, viden og erfaring, som anses for at være til gavn for virksomheden i forbindelse med udvikling af nye eller bedre produkter, serviceydelser eller produktionsmetoder. Andre aktiviteter, der også er støtteberettigede under ordningen, er aktiviteter, hvor resultater fra industriel forskning overføres til en plan, et projekt eller udformning af nye forbedrede produkter, tjenesteydelser eller produktionsmetoder samt udvikling af en første prototype eller et pilotprojekt, der ikke kan udnyttes kommercielt (21). |
| --- | --- |

ii)

projekter, der tage sigte på at tilvejebringe ny information, viden og erfaring, som anses for at være til gavn for virksomheden i forbindelse med udvikling af nye eller bedre produkter, serviceydelser eller produktionsmetoder. Andre aktiviteter, der også er støtteberettigede under ordningen, er aktiviteter, hvor resultater fra industriel forskning overføres til en plan, et projekt eller udformning af nye forbedrede produkter, tjenesteydelser eller produktionsmetoder samt udvikling af en første prototype eller et pilotprojekt, der ikke kan udnyttes kommercielt (21).

De norske myndigheder har oplyst, at disse definitioner af støtteberettigede forsknings- og udviklingsprojekter er identiske med definitionerne af forsknings- og udviklingsprojekter, der er støtteberettigede under den eksisterende Skattefunn-ordning. De norske myndigheder henviser således også til støtteberettigede projekter under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U som projekter, der opfylder Skattefunn-kriterierne, eller som er godkendt under Skattefunn-ordningen (22).

Som nævnt ovenfor, vil ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U blive administreret og anvendt af Norges forskningsråd. Dette organ fungerer også som sekretariat og administrationsorgan, der vurderer, om projekterne er støtteberettigede under Skattefunn-ordningen (23). De norske myndigheder har forklaret, at de to ordninger koordineres nøje, i og med at de støtteberettigede forsknings- og udviklingsaktiviteter defineres på samme måde under både Skattefunn-ordningen og ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U, og at det administrationsorgan, der vurderer, om projekterne er støtteberettigede, er det samme under begge ordninger. Det er i den forbindelse hensigten, at ansøgere, der ønsker støtte til støtteberettigede forsknings- og udviklingsaktiviteter, kun udfylder en ansøgningsformular, hvor ansøgeren kan vælge, om der søges støtte til lønnet og/eller ulønnet arbejdskraft i forbindelse med den pågældende forsknings- og udviklingsaktivitet (24). Der vil desuden blive taget hensyn til finansiel støtte under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U, når ansøgerne også anmoder om støtte under Skattefunn-ordningen, og den samlede støtte vil være omfattet af den øvre grænse for støtte under sidstnævnte ordning (25). Ifølge de norske myndigheder er den eneste forskel mellem de to ordninger typen af støtteberettigede udgifter (dvs. lønnet over for ulønnet arbejdskraft) og måden, støtten ydes på (dvs. skattefradrag over for skattefri støtte).

De norske myndigheder har desuden oplyst, at for at være støtteberettigede under ordningen for ulønnet arbejde inden for F&U må projekterne ikke være gået i gang, inden der ansøges om støtte (26).

2.2.   STØTTEMODTAGERE

I meddelelsen forklarer de norske myndigheder, at ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U vil være åben for alle skatteydere, som er skattepligtige i Norge, herunder virksomheder, uanset størrelse, sektor og region (27). Virksomheder, der sammen deltager i et samarbejdsprojekt, kan også komme ind under ordningen (28).

De norske myndigheder forklarede, at årsagen til, at ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U omfattede mellemstore og store virksomheder, var, at den skulle opfylde betingelserne i Skattefunn-ordningen (som er åben for alle virksomheder uanset størrelse). De norske myndigheder oplyste i den forbindelse, at »det også er derfor, at der i definitionen af støttemodtagere i ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U ikke foretages nogen formel diskrimination af større virksomheder« (understregningen er tilføjet) (29).

De norske myndigheder har imidlertid også gjort det klart, at i praksis har ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U til formål kun at omfatte iværksættere og enkeltmandsvirksomheder: Selv om ordningen omfatter virksomheder af alle størrelser, indebærer ordningens art (støtte til ulønnet arbejdskraft), at tilskyndelsesvirkningen vil være størst for iværksættervirksomheder og enkeltmandsvirksomheder (30). Myndighederne oplyste ligeledes, at ordningen for ulønnet arbejde inden for F&U »primært tager sigte på nyligt etablerede teknologibaserede virksomheder, der ikke kan betale løn til de personer, der udfører F&U-aktiviteter« og »eftersom der under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U ydes støtte til ulønnet arbejde udført af F&U-medarbejdere, der ikke modtager løn eller anden kompensation for arbejdet, vil ordningen ikke være relevant for almindelige mellemstore og store virksomheder« (31).

De norske myndigheder har på det grundlag erklæret, at »Virksomheder med en årlig omsætning eller en samlet årsbalance, der svarer til ESA-definitionen af mellemstore virksomheder, i praksis ikke vil modtage støtte for ulønnet arbejdskraft« (32). Myndighederne har tilføjet, at »større virksomheder generelt anvender ansatte og lønnede medarbejdere til at udføre F&U-aktiviteter i et Skattefunn-projekt«, og »udgifterne til aflønning af disse ansatte berettiger til skattefradrag under Skattefunn-ordningen, og sådanne selskaber derfor hverken vil have brug for eller være berettigede til at ansøge om støtte under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U« (33).

De norske myndigheder har endelig oplyst, at eftersom den højeste grænse for støtte til et støtteberettiget projekt er den samme, uanset om støtten udelukkende ydes i form af skattefradrag under Skattefunn-ordningen eller ved en kombination af et skattefradrag og støtte under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U, er der ingen tilskyndelse for store virksomheder til at opnå støtte under begge ordninger.

Ved brev af 15. februar 2008 (Etape nr. 465311) underrettede de norske myndigheder derfor Tilsynsmyndigheden om, at »ordningen formelt er begrænset til Tilsynsmyndighedens definition af små virksomheder og mikrovirksomheder«.

2.3.   STØTTEBERETTIGEDE UDGIFTER OG STØTTEINTENSITET

De norske myndigheder har oplyst, at de støtteberettigede udgifter under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U udgøres af ubetalte arbejdsudgifter i tilknytning til et støtteberettiget projekt (34). Hvad angår fastsættelse af passende timeløn for det ulønnede arbejde, har de norske myndigheder forklaret, at eftersom en persons formelle kvalifikationer ikke altid afspejles i evnen til at gennemføre forsknings- og udviklingsprojekter, er det vanskeligt at fastsætte separate lønsatser, som svarer til den pågældende uddannelse og erfaring og det pågældende arbejdsområde. Det blev derfor besluttet at anvende én fælles timesats til beregning af støtten under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U.

Den timesats, der er foreslået af de norske myndigheder, er baseret på en beregning af 1,6 ‰ af en industriarbejders nominelle årsløn for 2005 (348 300 NOK) (35), hvilket giver en timesats på 557,28 NOK, som for nemheds skyld blev rundet ned til 500 NOK. Timesatsen på 500 NOK kan justeres af Nærings- og handelsdepartementet i overensstemmelse med den generelle lønudvikling.

Metoden med beregning af timesatsen (som 1,6 ‰ af den nominelle årsløn) er udviklet af Norges forskningsråd. De norske myndigheder har i den forbindelse forklaret, at der nemt kan fastsættes en timesats på grundlag af den gennemsnitlige årsløn (baseret på statistikker) og det gennemsnitlige årlige antal arbejdstimer. For at forenkle ydelsen af støtte til forsknings- og udviklingsaktiviteter ønskede Norges forskningsråd imidlertid at gå videre. Det udviklede derfor en metode, ifølge hvilken timesatsen ikke kun omfatter i) rene lønudgifter, men også ii) »andre driftsudgifter« beregnet pr. ansat og bestående af a) sociale lønudgifter (f.eks. pension og social sikring etc.), b) udgifter til udstyr pr. ansat (f.eks. anvendelse af telefon, computer-/IT-udstyr, kopimaskiner etc.), c) faste udgifter til elektricitet, opvarmning, kontorleje, kantine- og servicepersonale og midlertidig anvendelse af støttepersonale og d) leje/køb af instrumenter og kontorforsyninger.

Timesatsen for »ulønnet arbejdskraft« dækker derfor ikke kun rene lønudgifter, men også »andre driftsudgifter« pr. ansat (36).

For at fastlægge metoden, gennemførte Norges forskningsråd en undersøgelse af regnskaberne i en række norske virksomheder, som viste, at de årlige driftsudgifter gennemsnitligt er 1,8 gange højere end de årlige lønudgifter (inkl. sociale udgifter) (37). Efter korrektion af de årlige lønudgifter for sociale udgifter (svarende til 40 % af lønnen) fandt man, at de gennemsnitlige driftsudgifter var 2,52 gange højere end de rene lønudgifter. Ved at dividere dette tal med det gennemsnitlige årlige antal arbejdstimer (1 500) (38) fandt man, at driftsudgifterne målt pr. time var 1,68 ‰ (rundet ned til 1,6 ‰) gange de rene årlige lønudgifter. Metoden er derfor, at timesatsen for ulønnet arbejdskraft (omfattende både rene lønudgifter og andre »driftsudgifter«) beregnes som 1,6 ‰ af den pågældende årsløn.

Retningslinjerne for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U fastsætter et loft på 2 mio. NOK pr. år og pr. virksomhed (39).

Hvad angår kontrolforanstaltninger, skal udgifter til ulønnet arbejdskraft og andre projektudgifter attesteres af en revisor i forbindelse med hver enkelt støtteansøgning (40). Mens afholdelse af »andre driftsudgifter« kontrolleres ved hjælp af fakturaer, har de norske myndigheder forklaret, at eftersom der ikke er dokumentation for indberettede timer med ulønnet arbejdskraft, kræves det, at virksomhederne registrerer dato, opgaver, antal timer, der er anvendt, og navnet på den pågældende person. I projekter omfattende mere end en person skal de registrerede oplysninger undertegnes af både den person, som har udført det ulønnede arbejde, og den projektansvarlige. Det registrerede antal timer kan reduceres af Norges forskningsråd, hvis det under proceduren påvises, at det oplyste antal timer er ukorrekt.

Retningslinjerne for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U fastsætter, at støtte, der er ydet under ordningen, er omfattet af de grænser, som er fastsat i afsnit 16-40 i den norske lov om formue- og indkomstbeskatning (41). Den bestemmelse udgør grundlaget for Skattefunn-ordningen og fastsætter, at støtteintensitet på op til 20 % kan godkendes for små og mellemstore virksomheder (SMV'er).

Norges meddelelse indeholdt oplysninger om bruttostøtte på 27,8 % for små og mellemstore virksomheder (42). Under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U ydes der støtte i form af et tilskud svarende til 20 % af de støtteberettigede udgifter (43). I henhold til skatteloven om ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U er tilskuddene fritaget for selskabsskat, som i øjeblikket ligger på 28 %. Et skattefrit tilskud på 20 % af de støtteberettigede udgifter svarer derfor til et skattepligtigt tilskud på 27,8 % af disse udgifter. Bruttostøtteintensiteten er derfor på 27,8 %.

De tilskud, der ydes under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U vurderes sammen med støtte, der er modtaget under Skattefunn-ordningen, og støtte under førstnævnte ordning medregnes ved beregning af grænserne under sidstnævnte. Under Skattefunn-ordningen kan den samlede støtte til SMV'er ikke overstige 20 % af de støtteberettigede udgifter, som ikke må overstige 4 mio. NOK pr. virksomhed og pr. år. Hvis den samlede finansielle støtte overstiger de grænser, der er fastsat under Skattefunn-ordningen, reduceres skattefritagelsen tilsvarende. De norske myndigheder har forklaret, at disse grænser anvendes med forbehold af, at udgifterne til ulønnet arbejdskraft under alle omstændigheder skal ligge under det ovennævnte loft på 2 mio. NOK pr. virksomhed pr. år. Myndighederne har endelig forklaret, at i tilfælde, hvor der ydes tilskud til et projekt under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U og offentlig støtte fra anden side, bortset fra under Skattefunn-ordningen, som tilsammen overstiger grænsen for samlet støtte, reduceres den støtte, der ydes under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U.

2.4.   BUDGET OG VARIGHED

Som nævnt ovenfor, forventer de norske myndigheder, at det fremtidige årsbudget for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U vil ligge på højst ca. 50 mio. NOK.

Det blev meddelt, at ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U var tidsubegrænset. Ved brev af 15. februar 2008 (Etape nr. 465311) oplyste de norske myndigheder imidlertid, at ordningens maksimale varighed ville være afhængig af gyldighedsperioden for de nuværende statsstøtteretningslinjer for støtte til forskning og udvikling og innovation (i det følgende benævnt »F&U&I-retningslinjerne«), som udløber den 31. december 2013. De norske myndigheder er klar over, at en forlænget varighedsperiode for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U kræver en ny anmeldelse.

3.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF PROCEDUREN

Tilsynsmyndigheden indledte den formelle undersøgelsesprocedure på grundlag af den foreløbige konstatering af, at ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U omfatter statsstøtte, som sår tvivl om ordningens forenelighed med EØS-aftalen. Noget af Tilsynsmyndighedens tvivl gik på, om støtteintensiteterne under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U kunne overstige dem, der var fastsat i retningslinjerne for statsstøtte (44). De tilskud, der kan ydes under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U, er således skattefrie, og en ændring af beskatningen kan derfor medføre en større bruttostøtteintensitet. Eftersom udgifterne til »ulønnet arbejdskraft« desuden ikke er afholdt, tvivlede Tilsynsmyndigheden på, om de kunne betragtes som støtteberettigede udgifter i henhold til disse retningslinjer. Tilsynsmyndigheden tog i den forbindelse hensyn til det forhold, at i henhold til Det Europæiske Fællesskabs sjette rammeprogram for forskning var det ikke tilladt at yde støtte til »ulønnet« arbejdskraft. Tilsynsmyndigheden nærede endelig tvivl om den nødvendige tilskyndelsesvirkning.

4.   DE NORSKE MYNDIGHEDERS BEMÆRKNINGER

De norske myndigheder har oplyst, at hvis beskatningen øges, vil tilskuddet under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U om nødvendigt blive reduceret for at sikre, at støtteintensiteten ikke overstiger de maksimumstøtteintensiteter, der er fastsat i F&U&I-retningslinjerne. De norske myndigheder baserer denne erklæring på sidste stykke i afsnit 3 i retningslinjerne for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U, som fastsætter, at »ved vurdering af den samlede offentlige støtte til et projekt beregnes tilskuddet [til ulønnet arbejdskraft] på samme måde som skattefradraget. Hvis den samlede offentlige støtte til projektet overstiger [loftet] for tilladt støtte i henhold til ENS-reglerne, reduceres skattefradraget. Hvis støtten til ulønnet arbejdskraft i sig selv medfører en overskridelse af grænsen for samlet tilladt støtte, reduceres tilskuddet til ulønnet arbejdskraft (45).

Hvad angår det forhold, at fysiske personer ikke kan debitere arbejdskraftudgifter i forbindelse med deres personlige engagement i projektet«, som er indeholdt i De Europæiske Fællesskabers sjette rammeprogram for forskning, har de norske myndigheder fremført, at betegnelsen »fysiske personer« vedrører personale ansat på universiteter eller andre læreanstalter, som er lønnet af forskningsinstitutionen (i modsætning til en enkeltmandsvirksomhed). Eftersom sådanne personer under ingen omstændigheder er berettiget til støtte under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U, mener de norske myndigheder ikke, at henvisningen til det sjette rammeprogram for forskning er relevant.

Hvad angår den foreslåede timesats, har de norske myndigheder påpeget, at udgangspunktet for beregning af timesatsen på 500 NOK er en industriarbejders nominelle årsløn, som er meget lavere end den nominelle årsløn for forsknings- og udviklingspersonale. Eftersom uddannelsesniveauet i enkeltmandsvirksomheder og iværksættervirksomheder normalt svarer til det højere uddannelsesniveau for forsknings- og udviklingspersonale, kunne beregningen af timesatsen i forbindelse med ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U have været baseret på den højere løn for civilingeniører. Den lå i 2005 på 460 000 NOK eller 530 000 NOK (afhængigt af, om de ansatte havde fem eller ti års erfaring), hvilket ville give en timesats på 772,80 NOK eller 890,40 NOK (46). De norske myndigheder har på det grundlag fremført at, ved at beregne timesatsen på grundlag af den meget lavere nominelle årsløn for industriarbejdere holdes timesatsen på det lavest mulige niveau.

Hvad angår tilskyndelsesvirkningen, anfører de norske myndigheder, at eftersom likviditet er et stort problem for virksomheder i startfasen, vil der automatisk være tale om en tilskyndelsesvirkning for ordningens største målgruppe, nemlig små iværksættervirksomheder og enkeltmandsvirksomheder.

II.   VURDERING

1.   STATSSTØTTE EFTER ARTIKEL 61, STK. 1, I EØS-AFTALEN

EØS-traktatens artikel 61, stk. 1, fastsætter følgende:

»Bortset fra de i denne aftale hjemlede undtagelser er støtte, som ydes af EF-medlemsstater, EFTA-stater eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med denne aftale i det omfang, den påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter.«

For at kunne betragtes som statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, skal en foranstaltning opfylde samtlige af følgende fire betingelser: i) foranstaltningen skal give modtagerne en økonomisk fordel, som de ikke ville have opnået under normale omstændigheder, ii) fordelen skal sikres af staten eller ved hjælp af statsmidler, iii) foranstaltningen skal begunstige bestemte virksomheder eller fremstilling af bestemte varer og iv) fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem kontraherende parter. I det følgende tages der stilling til, om de fire kumulative betingelser er opfyldt i denne sag.

1.1.   ØKONOMISK FORDEL

Foranstaltningen skal give modtagerne en økonomisk fordel, som de ikke ville have opnået under normale omstændigheder.

De norske myndigheder vil under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U yde finansiel støtte til skatteydere, herunder virksomheder. De tilskudsmodtagende virksomheder opnår derfor en økonomisk fordel i form af et tilskud, som de ikke ville have opnået under normale omstændigheder.

Tilskuddene er desuden fritaget for selskabsskat. Skattefritagelsen fritager modtagerne for en byrde, der normalt bæres i deres budgetter, således at fritagelsen udgør en yderligere økonomisk fordel, ud over selve tilskuddet.

1.2.   ANVENDELSE AF STATSMIDLER

Foranstaltningen skal være ydet af staten eller med statsmidler.

De tilskud, der ydes under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U, finansieres af Nærings- og handelsdepartementet og finansieres derfor af staten.

Hvad angår tilskuddenes fritagelse for virksomhedsskat, indebærer en skattefritagelse, at staten giver afkald på skatteindtægter, og et tab af skatteindtægter svarer til forbrug af statsmidler i form af skatteudgifter (47).

47

1.3.   BEGUNSTIGELSE AF BESTEMTE VIRKSOMHEDER ELLER FREMSTILLING AF BESTEMTE VARER

For det andet skal foranstaltningen være selektiv i den forstand, at den begunstiger »bestemte virksomheder elle fremstilling af bestemte varer«.

Det blev i meddelelsen oplyst, at der under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U ville kunne ydes støtte til alle virksomheder uanset størrelse, sektor eller region.

I beslutning nr. 16/03/KOL af 5. februar 2003, som udvider Skattefunn-ordningen til at omfatte alle virksomheder uanset størrelse og sektor (48), vurderede Tilsynsmyndigheden, at det organ, der administrerer og gennemfører Skattefunn-ordningen (Norges forskningsråd) havde skønsmæssige beføjelser med henblik på at vurdere projekternes forskningsmæssige karakter og støtteforanstaltningens tilskyndelsesvirkning.

48

I betragtning af ovenstående og det forhold, at kriterierne for projekternes støtteberettigelse under Skattefunn-ordningen og ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U er de samme, og at de vurderes af det samme administrative organ, dvs. Norges forskningsråd, vurderer Tilsynsmyndigheden, at sidstnævnte også har skønsmæssige beføjelser med henblik på gennemførelsen af ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U. Tilsynsmyndigheden gør i den forbindelse opmærksom på, at EF-Domstolen har statueret, at hvis offentlige myndigheder, der administrerer en finansiel støtteordning, er indrømmet skønsmæssige beføjelser, er støtteordningen de facto selektiv (49). Tilsynsmyndigheden kan derfor konkludere, at en sådan ordning de facto ville være selektiv.

49

Følgende udtalelser fra de norske myndigheder: »... der er ikke nogen formel diskrimination af større virksomheder i definitionen af støttemodtagere i ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U« (fremhævelsen er tilføjet) og »virksomheder med en årlig omsætning eller en samlet årsbalance, der svarer til ESA-definitionen af mellemstore virksomheder, [vil] i praksis ikke modtage støtte for ulønnet arbejdskraft« bekræfter, at Norges forskningsråd ville have anvendt sine skønsmæssige beføjelser til i praksis at udelukke større virksomheder fra støtte.

formel

Ovenstående vurdering er i lige så høj grad gyldig for fritagelse for selskabsskat, der indrømmes modtagere af tilskud under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U.

Under den formelle undersøgelsesprocedure besluttede de norske myndigheder derfor formelt at begrænse ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U til mikrovirksomheder og små virksomheder i overensstemmelse med definitionerne for disse i statsstøtteretningslinjerne for støtte til SMV'er (50). Ordningen er derfor selektiv.

50

1.4.   FORDREJNING AF KONKURRENCEN OG PÅVIRKNING AF SAMHANDELEN MELLEM KONTRAHERENDE PARTER

Foranstaltningen skal fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem kontraherende parter.

Ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U anvendes på alle økonomiens sektorer i Norge. Norges eksport til EU udgjorde i 2006 82 % af landets samlede eksport, mens importen fra EU udgjorde ca. 69 % af den samlede import til Norge, og samhandelen mellem Norge og EU er således omfattende (51).

51

Tilsynsmyndigheden vurderer under de omstændigheder, at ydelse af støtte og den dermed forbundne skattefritagelse under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U vil styrke modtagernes stilling i forhold til virksomheder placeret i andre EØS-lande, som konkurrerer i de samme sektorer eller inden for samme type forretninger. Da større virksomheder formelt er udelukket fra ordningen, vil små virksomheder og mikrovirksomheder, der modtager støtte under ordningen, blive styrket. Ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U må derfor anses for at påvirke samhandelen og fordreje eller true med at fordreje samhandelen.

1.5.   KONKLUSION

Tilsynsmyndigheden konkluderer på baggrund af ovenstående, at ydelsen af støtte, herunder skattefritagelse, under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U udgør statsstøtte i henhold til artikel 61, stk. 1, i EØS-aftalen.

2.   PROCEDUREKRAV

PROCEDUREKRAV

I artikel 1, stk. 3, i del I i protokol nr. 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen fastsættes det, at »EFTA-Tilsynsmyndigheden skal underrettes så betids om hver påtænkt indførelse eller ændring af støtteforanstaltninger, at den kan fremsætte sine bemærkninger hertil. [...] Den pågældende EFTA-stat må ikke gennemføre de påtænkte foranstaltninger, før den nævnte fremgangsmåde har ført til endelig beslutning«.

De norske myndigheder anmeldte ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U ved brev af 14. oktober 2005. I henhold til forskellige lovforarbejder kan ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U kun træde i kraft efter anmeldelse til og godkendelse af Tilsynsmyndigheden (52). De norske myndigheders godkendelse af ikrafttrædelsen af skatteloven om ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U og den endelige vedtagelse af udkastet til retningslinjer for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U er begge betinget af Tilsynsmyndighedens forudgående godkendelse af ordningen (53).

52

53

Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at de norske myndigheder har efterlevet deres anmeldelsesforpligtelser og status quo-forpligtelser i henhold til artikel 1, stk. 3, i del I i protokol nr. 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen.

3.   STØTTENS FORENELIGHED

STØTTENS FORENELIGHED

Eftersom Tilsynsmyndigheden konkluderer, at ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U omfatter statsstøtte, skal det undersøges, om ordningen kan anses for at være forenelig med anvendelsen af EØS-aftalens artikel 61, stk. 2 eller 3.

3.1.   FORENELIGHED MED EØS-AFTALENS ARTIKEL 61, STK. 2

Ingen af undtagelserne i EØS-aftalens artikel 61, stk. 2, gælder i denne sag, eftersom ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U ikke tager sigte på de heri fastsatte mål.

3.2.   FORENELIGHED MED EØS-AFTALENS ARTIKEL 61, STK. 3

En statsstøtteforanstaltning anses for at være forenelig med EØS-aftalen efter aftalens artikel 61, stk. 3, litra a), når den tager sigte på at fremme den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der er alvorlig underbeskæftigelse. Da der ikke findes sådanne områder på regionalstøttekortet over Norge, gælder denne bestemmelse imidlertid ikke. (54)

54

Desuden finder undtagelsesbestemmelsen i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), ikke anvendelse, eftersom den statsstøtte, der ydes under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U, ikke tager sigte på at fremme gennemførelsen af et vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i den norske økonomi.

Undtagelsesbestemmelsen i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), ifølge hvilken statsstøtte, der fremmer udviklingen af visse økonomiske aktiviteter eller økonomiske regioner og ikke påvirker handelsvilkårene på en måde, der er i strid med den fælles interesse, kan anses for forenelig med EØS-aftalen, vil derimod muligvis kunne finde anvendelse.

I det følgende ser Tilsynsmyndigheden nærmere på foreneligheden af ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U med anvendelsen af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), på grundlag af F&U&I-retningslinjerne.

I henhold til F&U&I-retningslinjerne anses støtte generelt for at være forenelig med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), forudsat at betingelserne i afsnit 5 i retningslinjerne er opfyldt, og støtten udgør en tilskyndelse til at iværksætte mere forskning og udvikling i henhold til afsnit 6 i retningslinjerne (55).

55

Kapitel 5 i F&U&I-retningslinjerne angiver forskellige former for forskning og udvikling, bl.a. »grundforskning«, »industriel forskning« og »eksperimentel udvikling«, og fastlægger de støtteintensiteter, der gælder for hver enkelt forskningskategori.

Det fremgår af litra f) i afsnit 2.2 i F&U&I-retningslinjerne, at »industriel forskning« er »planlagt forskning eller kritiske undersøgelser med det formål at erhverve ny viden og nye færdigheder med henblik på udvikling af nye produkter, produktionsmetoder eller tjenesteydelser eller med henblik på at opnå en mærkbar forbedring af de eksisterende produkter, produktionsmetoder eller tjenesteydelser. Dette omfatter frembringelse af komponenter til komplekse systemer, som er nødvendig for industriel forskning, navnlig til generisk teknologivalidering, dog undtaget prototyper [eksperimentel udvikling], som omfattet af litra g).« Ifølge litra g) i samme afsnit defineres »eksperimentel udvikling« som erhvervelse, kombination, udformning og anvendelse af eksisterende videnskabelig, teknologisk, kommerciel og anden relevant viden og færdigheder med henblik på at udarbejde planer, projekter eller udformning for nye, ændrede eller forbedrede produkter, produktionsmetoder eller tjenesteydelser. Dette kan f.eks. også omfatte andre aktiviteter, der er rettet mod konceptuel formulering og planlægning af og dokumentation for nye produkter, produktionsmetoder eller tjenesteydelser. Aktiviteterne kan endvidere omfatte udarbejdelse af udkast, tegninger, planer og anden dokumentation, forudsat at de ikke er beregnet til kommerciel udnyttelse. Udvikling af kommercielt anvendelige prototyper og pilotprojekter er også omfattet, såfremt prototypen nødvendigvis må være det endelige kommercielle produkt, og såfremt den er for kostbar at fremstille til kun at blive brugt til demonstration og validering. Hvis demonstrations- eller pilotprojekterne efterfølgende udnyttes kommercielt, fradrages eventuelle indtægter ved en sådan udnyttelse i de støtteberettigede udgifter.

Ifølge Tilsynsmyndigheden er beskrivelserne af støtteberettigede projekter under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U, som omhandlet ovenfor i afsnit 2.1, i overensstemmelse med beskrivelserne af »industriel forskning« og »eksperimentel udvikling« i litra f) og g) i afsnit 2.2 i F&U&I-retningslinjerne.

i)   Støtteintensitet

Støtteintensitet

Ifølge afsnit 5.1.2 i F&U&I-retningslinjerne er bruttostøtteintensiteten for industriel forskning og eksperimentel udvikling fastsat til henholdsvis 50 % og 25 % af de støtteberettigede udgifter. Hvor der ydes støtte til SMV'er (som defineret i bilaget til gruppefritagelsesforordningen om støtte til SMV'er), kan der desuden ifølge afsnit 5.1.3 ydes yderligere 10 % til mellemstore virksomheder eller 20 % til små virksomheder (56). Dette bringer den tilladte støtteintensitet op på 60 % til mellemstore virksomheder eller 70 % til små virksomheder af de støtteberettigede udgifter i forbindelse med industriel forskning. I forbindelse med eksperimentel udvikling er den maksimale støtteintensitet 35 % for mellemstore virksomheder eller 45 % for små virksomheder.

56

De norske myndigheder har anmeldt støtteintensiteterne for både SMV'er og store virksomheder under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U, men det skal erindres, at de norske myndigheder har besluttet at begrænse ordningen, således at den kun dækker mikrovirksomheder og små virksomheder. Det er således kun støtteintensiteten for SMV'er (20 %), der er relevant. Den nuværende sats for skattefritagelse for støtten er på 28 %. Bruttostøtteintensiteten er derfor på 27,8 % (57). Den maksimale støtteintensitet for mikrovirksomheder og små virksomheder under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U ligger derfor på et acceptabelt niveau, hvis den sammenholdes med afsnit 5 i statsstøtteretningslinjerne for F&U&I.

57

Hvis selskabsskatten hæves, øges bruttostøtteintensiteten tilsvarende. De norske myndigheder har imidlertid i den forbindelse påpeget, at selv om skatteprocenten stiger, kræver retningslinjerne for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U, at støtten ikke overstiger den støtteintensitet, der er resultatet af anvendelsen af statsstøtteretningslinjerne. Eftersom ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U er begrænset til mikrovirksomheder og små virksomheder, er støtteloftet derfor 70 % for industriel forskning og 45 % for eksperimentel udvikling i henhold til de gældende F&U&I-retningslinjer. Tilsynsmyndigheden godkender, at hvis selskabsskatten hæves, kan den samlede støtteintensitet for mikrovirksomheder og små virksomheder under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U øges op til disse maksimumniveauer.

Tilsynsmyndigheden godkender således støtteintensiteten på 27,8 % for mikrovirksomheder og små virksomheder og bemærker, at den som følge af en forhøjelse af selskabsskatten kan stige til 70 % for industriel forskning og 45 % for eksperimentel udvikling. De norske myndigheder har meddelt Tilsynsmyndigheden, at retningslinjerne for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U vil blive ændret formelt for at afspejle både den generelle grænse for hver forskningskategori og det højeste niveau, som støtten kan øges til efter en forhøjelse af beskatningen (58).

58

ii)   Støtteberettigede udgifter

Støtteberettigede udgifter

I afsnit 5.1.4 i F&U&I-retningslinjerne fastsættes der en række udgifter, som anses for støtteberettigede med henblik på beregning af støtteintensiteten. Disse udgifter omfatter bl.a. i) personaleudgifter, der dækker udgifterne til forskere, teknikere og andet støttepersonale, der udelukkende er beskæftiget med forskning. ii) yderligere generalomkostninger direkte affødt af forskningsprojektet og iii) andre driftsudgifter, herunder udgifter til materialer, forsyninger og lignende produkter, der afholdes i direkte tilknytning til forskningsaktiviteten (59).

59

I afsnit 5.1.4 i F&U&I-retningslinjerne angives det ikke, om personaleudgifterne kan dække udgifterne til ulønnet arbejdskraft. Tilsynsmyndigheden vurderer imidlertid, at vejledning til fortolkning af denne betegnelse som anvendt i statsstøtteretningslinjerne kan fås ved at undersøge, hvordan betegnelsen anvendes i forbindelse med Fællesskabets rammeprogram for forskning (60).

60

Som nævnt i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure kunne der ikke opnås finansiel støtte til ulønnet arbejdskraft fra Fællesskabet under sjette rammeprogram. I del B.II.22.3 i bilag II til den generelle modelaftale, som anvendes ved ydelse af støtte under det sjette rammeprogram fastsættes det, at »fysiske personer [ikke] kan debitere lønudgifter i tilknytning til deres personlige deltagelse i projektet«, og i del B.II.19.1, litra a), fastsættes det, at støtteberettigede udgifter skal være »være reelle, økonomiske og nødvendige for gennemførelsen af projektet«. Europa-Kommissionen fandt i den forbindelse, at hvis udgifterne til arbejdskraft ikke kan identificeres og registreres i virksomhedens regnskabsbøger, kan de heller ikke afholdes under rammeprogrammet. I tråd med det udtrykte Tilsynsmyndigheden i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure over for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U tvivl om, hvorvidt ikke-afholdte lønudgifter kunne betragtes som støtteberettigede udgifter i henhold til F&U&I-retningslinjerne.

Syvende rammeprogram er imidlertid nu vedtaget og heri fastsættes, at der under særlige betingelser kan anmodes om støtte til udgifter, som ikke er faktiske (61). Europa-Kommissionens standardstøtteaftale (den generelle modelaftale om støtte under syvende rammeprogram) fastsætter, at uanset det generelle krav om, at støtteberettigede udgifter skal være faktiske, kan »modtagerne anmelde gennemsnitlige personaleomkostninger, hvis de er baseret på en certificeret metodologi, som Kommissionen har godkendt og er i overensstemmelse med modtagernes administrationsprincipper og sædvanlige regnskabspraksis. Gennemsnitlige personaleomkostninger, som tilskrives denne tilskudsaftale af en modtager, der har fremlagt en attest for metodologien, anses for ikke at afvige væsentligt fra de faktiske personaleomkostninger« (62).

61

62

I de pågældende vejledningsdokumenter forklares det, at ovennævnte regel, der omtales som en metode med gennemsnitlige personaleomkostninger, »der er baseret på en certificeret metodologi«, gør det muligt for i) fysiske personer, der sidestilles med en SMV, og ii) SMV-ejere, som ikke aflønnes for deres arbejde for en SMV, at ansøge om og modtage støtte for deres arbejdsindsats i forbindelse med F&U-projekter. Der er ikke noget udtrykkeligt krav om, hvilken metode der anvendes, men det fremgår af vejledningsdokumenterne, at under fællesskabsprogrammet betyder »certificeret metodologi«, at en revisor skal attestere den metode, der udgør grundlaget for beregning af værdien af arbejdsindsatsen eller arbejdskraftudgifter (det vil i praksis sige timesatsen).

Hvad angår godkendte metoder, gør Tilsynsmyndigheden først opmærksom på, at der i vejledningen vedrørende fysiske personer henvises til en indtægtsbaseret metode til fastsættelse af timesatsen (f.eks. selvangivelser) (63). I lyset navnlig af Europa-Kommissionens vejledning i tilfælde, hvor SMV-ejere ikke får løn og ikke er i stand til at dokumentere deres udgifter til arbejdskraft i virksomhedens regnskaber, som går ud på, at udgifterne kan beregnes ved anvendelse af skøn, vurderer Tilsynsmyndigheden, at henvisningen til en indkomstbaseret metode ikke er tilstrækkelig til automatisk at udelukke anvendelse af alternative metoder. Det er målet, at det under syvende rammeprogram skal være muligt at beregne værdien af det arbejde, der er gjort i forbindelse med F&U-projektet. Der er ikke noget udtrykkeligt krav om, at den eventuelle støttemodtager har nogen indkomst i tilknytning til denne aktivitet. Tilsynsmyndigheden finder på den baggrund, at med hensyn til situationen i både punkt i) og ii) ovenfor er tilstedeværelsen af en indtægt ikke i sig selv og automatisk en betingelse for at være støtteberettiget, og at andre metoder til fastsættelse af timesatsen kan godkendes.

63

Hvad angår den metode, der er foreslået af de norske myndigheder, bemærker Tilsynsmyndigheden som udgangspunkt, at der ved metoden med beregning af 1,6 ‰ af den nominelle årsløn findes en timesats, som ikke blot omfatter et arbejdsomkostningselement men også »andre driftsudgifter«. Så, selv om formålet med denne analyse er at fastslå, om udgifterne til arbejdskraft er støtteberettigede, er det for at kunne vurdere endegyldigt, om metoden kan godkendes, også nødvendigt at se på, om de »andre driftsudgifter« kan anses for støtteberettigede i henhold til F&U&I-retningslinjerne. Disse to elementer behandles derfor separat i det følgende.

Hvad angår udgifter til ulønnet arbejdskraft, defineres dette element i metoden blot ved henvisning til lønstatistikker. Den foreslåede metode indebærer, at arbejdskraftudgiften svarer til, hvad der ville have været resultatet, hvis timesatsen var blevet fastsat ved at dividere det gennemsnitlige årlige antal arbejdstimer med industriarbejderens nominelle årsløn, således som den fremgår af statistikkerne for 2005. Arbejdskraftelementet i en industriarbejders løn svarer til en timeløn på 232,20 NOK (348 300/1 500).

Tilsynsmyndigheden vurderer, at en timesats, som defineres ud fra officielle lønstatistikker (for 2005), sikrer, at arbejdskraftudgiften ikke pustes op. Det forhold, at timesatsen er fastsat ud fra en industriarbejders årsløn (og ikke på grundlag af en meget højere løn for f.eks. en civilingeniør) betyder, at udgifterne til arbejdskraft holdes på et relativt lav niveau (64). Det forhold, at de indberettede ulønnede arbejdstimer skal undertegnes af den projektansvarlige og attesteres af en revisor for hver ansøgning om støtte, sikrer en revisionskontrol, der er i overensstemmelse med — eller endog strengere end — den revisionscertificering, der henvises til i den generelle modelaftale under det syvende rammeprogram (65). Tilsynsmyndigheden bemærker endelig, at der desuden også føres kontrol af Norges forskningsråd, som kontrollerer, at de oplyste tal ikke er åbenlyst ukorrekte.

64

65

Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at fastlæggelsen af udgifterne til ulønnet arbejdskraft i metoden til fastsættelse af timelønnen kan godkendes. Isoleret set kan udgifterne til ulønnet arbejdskraft derfor anses for at være støtteberettigede personaleudgifter i overensstemmelse med F&U&I-retningslinjerne.

Ifølge Tilsynsmyndigheden svarer beskrivelsen af »andre driftsudgifter« under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U (jf. afsnit 2.3 i del I ovenfor) til støtteberettigede udgifter i form af »yderligere generalomkostninger« og/eller »andre driftsudgifter« i litra e) og f) i afsnit 5.1.4 i F&U&I-retningslinjerne. Driftsudgifterne beregnes automatisk på timebasis pr. ansat ud fra en industriarbejders løn snarere end på det omkostningsniveau, der fremgår af fakturaer (66). I forbindelse med metoden beregnes driftsudgiftselementet imidlertid på grundlag af den virksomhedsundersøgelse, der er gennemført af Norges forskningsråd. Det sikrer, at niveauet for driftsudgifter er realistisk. Andelen af driftsudgifter beregnes desuden på grundlag af en industriarbejders lave løn, og driftsudgiftselementet forbliver på et fast timesatsmaksimum. På det grundlag og under hensyn til, at den faktiske afholdelse af driftsudgifter kontrolleres ved hjælp af fakturaer som led i revisionskontrollen, vurderer Tilsynsmyndigheden, at den foreslåede metode er en acceptabel metode til bestemmelse af niveauet for »andre driftsudgifter«, og de kan derfor betegnes som støtteberettigede udgifter i henhold til F&U&I-retningslinjerne.

66

Ud fra den principielle ændring under det syvende rammeprogram vurderer Tilsynsmyndigheden, at udgifter til ulønnet arbejdskraft kan anses for at være støtteberettigede udgifter, men det afhænger af den metode, der anvendes til at bestemme timesatsen. Som det fremgår af ovenstående, finder Tilsynsmyndigheden, at den metode, der er foreslået af de norske myndigheder, er tilfredsstillende til fastsættelse af både arbejdskraftudgiftselementet og driftsudgiftselementet. Metoden godkendes derfor, og udgifterne kan anses for støtteberettigede i henhold til F&U&I-retningslinjerne. Denne konklusion er også i tråd med den holdning, Tilsynsmyndigheden formulerede i 2002 i sin beslutning om Skattefunn-ordningen, hvor Tilsynsmyndigheden godkendte en identisk metode til fastsættelse af (niveauet for) støtteberettigede udgifter (67).

67

Selv om den foreslåede metode indebærer, at der anvendes én enkelt timesats — også hvor der er tale om støttemodtagende virksomheder af forskellig størrelse — påpeges det, at de norske myndigheder har besluttet at begrænse ordningens anvendelse til mikrovirksomheder og små virksomheder, og de mulige støttemodtagere udgør derfor en temmelig homogen gruppe. Tilsynsmyndigheden godkender derfor, at der anvendes én fælles sats.

iii)   Tilskyndelsesvirkning

Tilskyndelsesvirkning

I henhold afsnit 6 i F&U&I-retningslinjerne vurderes det, at der foreligger en tilskyndelsesvirkning, hvis det støttede F&U&I-projekt ikke er igangsat forud for ansøgningen om støtte, støttemodtageren er en SMV, og støttebeløbet ligger under 7,5 mio. EUR pr. projekt pr. SMV (68).

68

Som det fremgår af ovenstående, har de norske myndigheder begrænset ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U til små virksomheder og mikrovirksomheder. I betragtning af, at de støtteberettigede udgifter under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U er underlagt et fast loft for støtteberettigede udgifter på 2 mio. NOK pr. år og pr. virksomhed, og den gældende støtteintensitet er på 27,8 %, vil der årligt højst kunne ydes støtte på 556 000 NOK (ca. 70 500 EUR) pr. virksomhed, hvilket ligger langt under ovennævnte maksimumgrænse. Selv under hensyn til den maksimale støtteintensitet på op til 45 % (som kan udløses af øget beskatning), er det højeste støttebeløb 900 000 NOK (ca. 114 000 EUR), hvilket stadig ligger langt under den maksimumgrænse, der er fastsat i F&U&I-retningslinjerne (69).

69

De norske myndigheder har endelig bekræftet, at der under ordningen ikke vil blive ydet støtte, hvis forskningsprojekterne er sat i gang, inden der søges om støtte.

Tilsynsmyndigheden finder på det grundlag, at støtte ydet under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U derfor har en tilskyndelsesvirkning i henhold til afsnit 6 i F&U&I-retningslinjerne.

iv)   Varighed

Varighed

Ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U blev anmeldt af de norske myndigheder som en tidsubegrænset ordning. De norske myndigheder har imidlertid besluttet formelt at begrænse ordningens varighed til den 31. december 2013, som også markerer udløbet for de gældende F&U&I-retningslinjer. Tilsynsmyndigheden finder på den baggrund, at ordningens varighed kan godkendes.

3.3   KONKLUSION OM ORDNINGENS FORENELIGHED MED EØS-AFTALEN

Som det fremgår af ovenstående, finder tilsynsmyndigheden, at både projekterne og udgiftselementerne under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U er støtteberettigede efter F&U&I-retningslinjerne. Eftersom ordningen er begrænset til små virksomheder og mikrovirksomheder, støtteintensiteterne er i overensstemmelse med disse retningslinjer, der er påvist en tilskyndelsesvirkning, og ordningens varighed er begrænset i tråd med retningslinjerne, finder Tilsynsmyndigheden, at ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U er forenelig med anvendelsen af EØS-aftalen.

4.   BESLUTNING

BESLUTNING

På grundlag af ovenstående vurdering finder Tilsynsmyndigheden, at ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U er forenelig med EØS-aftalen på følgende betingelser:

| a) | anvendelsen af ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U er begrænset til mikrovirksomheder og små virksomheder som defineret i statsstøtteretningslinjerne om støtte til SMV'er |
| --- | --- |

a)

anvendelsen af ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U er begrænset til mikrovirksomheder og små virksomheder som defineret i statsstøtteretningslinjerne om støtte til SMV'er

| b) | den samlede støtteintensitet for mikrovirksomheder og små virksomheder er på 27,8 %, hvilket kan øges som resultat af den mulige stigning i selskabsskatten (i hvilket tilfælde de gældende lofter er højst 45 % for eksperimentel udvikling og 70 % for industriel forskning) |
| --- | --- |

b)

den samlede støtteintensitet for mikrovirksomheder og små virksomheder er på 27,8 %, hvilket kan øges som resultat af den mulige stigning i selskabsskatten (i hvilket tilfælde de gældende lofter er højst 45 % for eksperimentel udvikling og 70 % for industriel forskning)

| c) | ordningens varighed strækker sig ikke ud over 31. december 2013, som er udløbsdatoen for de nuværende F&U&I-retningslinjer. |
| --- | --- |

c)

ordningens varighed strækker sig ikke ud over 31. december 2013, som er udløbsdatoen for de nuværende F&U&I-retningslinjer.

De norske myndigheder erindres om deres forpligtelse til at fremlægge årsrapporter om ordningens anvendelse som fastsat i artikel 21 i Del II i Protokol nr. 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen sammenholdt med artikel 6 i beslutning nr. 195/04/KOL af 14. juli 2004.

De norske myndigheder har erklæret, at den timesats, der anvendes under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U, kan justeres under hensyn til lønudviklingen. Tilsynsmyndigheden erindrer i den forbindelse de norske myndigheder om deres forpligtelse til i henhold til artikel 1 i Del I i aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen at anmelde enhver ændring, der kan karakteriseres som sådan i henhold til artikel 1 i Del II i Protokol nr. 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen (70),

70

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U, som de norske myndigheder har til hensigt at indføre, udgør statsstøtte, jf. EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, men kan erklæres for forenelig med EØS-aftalen i henhold til aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), og F&U&I-retningslinjerne, jf. dog betingelserne i artikel 2 nedenfor.

Artikel 2

Ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U er begrænset til mikrovirksomheder og små virksomheder som defineret i statsstøtteretningslinjerne for støtte til mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (SMV'er), og den maksimale samlede støtteintensitet er på 27,8 %, der kan øges som følge af en mulig forhøjelse af selskabsskatten (i hvilket tilfælde de højeste lofter er 45 % for eksperimentel udvikling og 70 % for industriel udvikling). Varigheden af ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U er begrænset til den 31. december 2013.

Artikel 3

De norske myndigheder skal senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning underrette EFTA-Tilsynsmyndigheden om de foranstaltninger, de har truffet for at efterkomme den.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Norge.

Artikel 5

Kun den engelske udgave er autentisk.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. marts 2008.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Per SANDERUD

Formand

Kurt JAEGER

Medlem af Kollegiet

---

(1)  I det følgende benævnt »Tilsynsmyndigheden«.

1

(2)  I det følgende benævnt »EØS-aftalen«.

2

(3)  I det følgende benævnt »aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen«.

3

(4)  Proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte, Retningslinjer for anvendelse og fortolkning af artikel 61 og 62 i EØS-aftalen og artikel 1 i del I i protokol nr. 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen, vedtaget og udstedt af Tilsynsmyndigheden den 19.1.1994, offentliggjort i EFT L 231 af 3.9.1994, s. 1 og EØS-tillæg nr. 32 af 3.9.1994. Retningslinjerne blev senest ændret ved Tilsynsmyndighedens afgørelse 154/07/KOL af 3. maj 2007. I det følgende benævnt »retningslinjerne for statsstøtte«.

4

(5)  EUT C 258 af 26.10.2006, s. 28, og EØS-tillæg nr. 53 af 26.10.2006.

5

(6)  Hvad angår mere detaljerede oplysninger om korrespondancen, henvises der til beslutning nr. 59/06/KOL om indledning af en formel undersøgelsesprocedure, som der findes et resumé af i EUT C 258 af 26.10.2006, s. 28 og EØS-tillæg nr. 53 af 26.10.2006. Den fulde beslutning er offentliggjort på Tilsynsmyndighedens hjemmeside: www.eftasurv.int

6

(7)  Nærmere oplysninger om offentliggørelsen findes i fodnote nr. 6.

7

(8)  Afsnit 3.9 i St. prp. nr. 65 (2004-2005).

8

(9)  Skattefunn-ordningen blev godkendt ved Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 171/02/KOL af 25. september 2002, og ændringer til Skattefunn-ordningen blev godkendt ved Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 16/03/KOL af 5. februar 2003.

9

(10)  De termer, der bruges af de norske myndigheder, er »grunderselskaper« og »enkeltpersonforetak«.

10

(11)  De norske myndigheder vedtog den 2. juli 2006 kongeligt dekret nr. 123 om gennemførelse af kompensationsordningen: »Forskrift om kompensasjon for ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn-godkjente forsknings- og utviklingsprosjekter for inntektsårene 2002, 2003 og 2004«. Se også en beskrivelse i afsnit 3.9 i St. prp. nr. 65 (2004-2005).

11

(12)  Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte (EFT L 10 af 13.1.2001, s. 30) indarbejdet i pkt. 1, litra e), i bilag XV til EØS-aftalen.

12

(13)  Afsnit 3.9 i St. prp. nr. 65 (2004-2005), kapitel 928, pkt. 71.

13

(14)  Afsnit 10.1.1.2 i Innst. S. nr. 240 (2004-2005), kapitel 928, pkt. 71.

14

(15)  Budgettet blev godkendt af Stortinget den 17. juni 2005. Der blev i løbet af 2006-2007 bevilliget 35 mio. NOK under kompensationsordningen.

15

(16)  Dette er et skøn og er derfor ikke fastsat i lovgivning.

16

(17)  Lov 2005-06-17 nr 74: Lov om endringer i lov 26. marts 1999 nr. 14 om skatt av formue og inntekt (skatteloven). Regeringens forslag, der blev fremlagt for Stortinget, findes i afsnit 14.1 af Ot. prp. nr. 92 (2004-2005) og henviser til de oprindelige budgetforslag i St. prp. nr. 65 (2004-2005). Forslaget modtog støtte i en henstilling fra Stortingets finanskomité, jf. afsnit 15.1 i Innst. O. nr. 125 (2004-2005).

17

(18)  Retningslinjerne for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U er en administrativ vejledning, der er udstedt på grundlag af interne bestemmelser om det offentliges finansielle forvaltning (»Reglement for økonomistyring i staten« og »Bestemmelser om økonomistyring i staten«).

18

(19)  Afsnit 6 i del III.6.A i standardmeddelelsesformularen og afsnit 3 i retningslinjerne for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U.

19

(20)  Der henvistes i meddelelsen til Skattefunn-ordningen, men den nævnte kun specifikt den type projekter, der er anført under ii) nedenfor, og det var derfor ikke klart, om ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U ikke desto mindre omfattede andre typer projekter. Ved e-mail af 12. marts 2008 (Etape nr. 469276) bekræftede de norske myndigheder imidlertid, at den type forskning og udvikling, der er omhandlet i i), er omfattet af ordningen.

20

(21)  Afsnit 6 i del I i standardmeddelelsesformularen og afsnit 3 i retningslinjerne for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U. Almindelig erhvervsorienteret produktudvikling, der ikke kan betragtes som forskning, er imidlertid ikke omfattet. Det gælder f.eks. videreførelse af projekter eller projekter, der omfatter en ændring af metoder, som ikke kræver ny viden eller ny anvendelse af eksisterende viden, eller projekter, der er af organisatorisk art, eller består af undersøgelser etc.

21

(22)  Afsnit 3 i retningslinjerne for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U og afsnit IX i skatteloven om ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U.

22

(23)  Afsnit 3.9 i St. prp. nr. 65 (2004-2005), Afsnit 14.1 i Ot. prp. nr. 92 (2004-2005) og indledning til retningslinjerne om ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U. Selv om »Innovasjon Norge« tidligere »Statens nærings- og distriktsutviklingsfond« også deltager i administrationen af Skattefunn-ordningen, har dette organ kun en underordnet rolle.

23

(24)  Afsnit 7 i retningslinjerne om ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U.

24

(25)  Se afsnit 2.3 om »Støtteberettigede udgifter og støtteintensitet«.

25

(26)  E-mail af 12. marts 2008 fra de norske myndigheder (Etape nr. 469275).

26

(27)  Se også afsnit 3.9 i St. prp. nr. 65 (2004-2005), hvor det oplyses, at ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U er henvendt til enkeltmandsvirksomheder, aktieselskaber og andre virksomhedstyper.

27

(28)  I dette tilfælde fordeles projektomkostningerne på deltagerne under hensyn til deres deltagelse i projektet.

28

(29)  Brev af 10. januar 2006 fra de norske myndigheder (Etape nr. 356994).

29

(30)  Afsnit 8.1 i del III.6.A i standardmeddelelsesformularen.

30

(31)  Se fodnote 29.

31

(32)  Se fodnote 29.

32

(33)  Se fodnote 29.

33

(34)  Afsnit 6 i Del III.6.A i standardmeddelelsesformularen.

34

(35)  Se NOU: 2004:14 med titlen »Om grunnlaget for inntektsoppgjørene«, som er en rapport om en undersøgelse af baggrunden for fastlæggelse af lønniveauer i offentlige statistikker offentliggjort af et organ, der er nedsat af regeringen. Ifølge rapporten var den gennemsnitlige årsløn i 2003 for en (fuldtidsansat) industriarbejder 319 600 NOK. Under hensyn til den årlige skønnede lønstigning på 4,4 % mellem 2004 og 2005 (hvilket svarer til den årlige lønstigning mellem 2002 og 2003) blev den gennemsnitlige årsløn for en industriarbejder sat til 348 300 NOK. Denne fremgangsmåde blev valgt, fordi der ikke fandtes bedre oplysninger på meddelelsestidspunktet i 2005. Til sammenligning fremgår det af NOU 2007:3, at den gennemsnitlige årsløn for en industriarbejder i 2006 lå på 355 600 NOK.

35

(36)  Mens niveauet for sådanne »andre driftsudgifter« derfor beregnes pr. ansat/pr. time, dokumenteres faktisk afholdte udgifter ved hjælp af fakturaer som forklaret nedenfor.

36

(37)  Undersøgelsen blev gennemført i 1990 på grundlag af oplysninger fra en række virksomheder af forskellig størrelse.

37

(38)  Efter korrektion for sygdom, barselsorlov etc.

38

(39)  Afsnit 3 i retningslinjerne for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U. Det fremgår af afsnit 3.9 i St. prp. nr. 65 (2004-2005), at loftet generelt er på 50 % af maksimumgrænsen for udgifter (for projekter, virksomheden selv gennemfører) under Skattefunn-ordningen (4 mio. NOK).

39

(40)  Afsnit 4 i retningslinjerne for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U.

40

(41)  Afsnit 3 i retningslinjerne for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U.

41

(42)  Afsnit 7 i del III.6.A i standardmeddelelsesformularen.

42

(43)  De norske myndigheder har oplyst, at eftersom loftet for støtteberettigede udgifter til ulønnet arbejdskraft er på 2 mio. NOK, og støtteintensiteten er på 20 % for SMV'er, ville tilskudsloftet i absolutte tal på årsbasis ligge på 400 000 NOK. Afsnit 3 i retningslinjerne for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U og afsnit 6 i del I i standardmeddelelsesformularen.

43

(44)  De tidligere statsstøtteretningslinjer for forskning og udvikling blev erstattet af de nye retningslinjer for forskning og udvikling og innovation den 7. februar 2007. Da der blev truffet beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure over for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U, var de tidligere retningslinjer gældende. Eftersom de materielle regler for vurdering af den foreliggende sag i store træk er forblevet de samme, kommenteres lovgivningsændringen derfor ikke yderligere i det følgende.

44

(45)  Tilsynsmyndighedens oversættelse.

45

(46)  Kilde: Lønstatistikker offentliggjort i 2007 af den norske organisation for personer med en højere ingeniøruddannelse, TEKNA.

46

(47)  Afsnit 3(3) i statsstøtteretningslinjerne for anvendelse af statsstøtteregler på foranstaltninger vedrørende beskatning af virksomhederne.

47

(48)  Selv om det ikke blev nævnt udtrykkeligt, blev der også ydet støtte uanset region.

48

(49)  Jf. sag C-241/94, Frankrig mod Kommissionen, Sml. 1996 I, s. 4551, præmis 23 og 24; Sag C-200/97 Ecotrade mod AFS, Sml. 1998 I, s. 7907, præmis 40; og Sag C-295/97 Piaggio mod Ifitalia, Sml. 1999 I, s. 3735, præmis 39.

49

(50)  Brev af 15. februar 2008 fra de norske myndigheder (Etape nr. 465311). I afsnit 2.2 i statsstøtteretningslinjerne for støtte til mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (SMV'er), defineres en lille virksomhed som en virksomhed med op til 50 ansatte, hvis årlige omsætning og/eller samlede årsbalance ikke overstiger 10 mio. EUR, og en mikrovirksomhed defineres som en virksomhed med op til 10 ansatte, hvis årlige omsætning og/eller samlede årsbalance ikke overstiger 2 mio. EUR. Ejerskabsstrukturerne kan udelukke små virksomheder og mikrovirksomheder som beskrevet i statsstøtteretningslinjerne fra støtte til SMV'er.

50

(51)  De relevante statistikker er udarbejdet af »Statistisk Sentralbyrå« og betegnes »Utenrikshandel med varer, årsserier 2006« (Tabel 17 »Import etter handelsområder, verdensdeler og land« for 2001-2006 og tabel 18 »Eksport etter handelsområder, verdensdeler og land« for 2001-2006). Statistikkerne findes på: http://www.ssb.no/emner/09/05/nos_utenriks/

51

(52)  Afsnit 14.3 i Ot. prp. nr. 92 (2004-2005), som henviser til afsnit 3.9 i St. prp. nr. 65 (2004-2005).

52

(53)  Afsnit 15.1 i Innst. O. nr. 125 (2004-2005) og afsnit 143 i Ot.prp. nr. 92 (2004-2005), som henviser til afsnit 3.9 i St. prp. nr. 65 (2004-2005).

53

(54)  Beslutning 226/06/KOL af 19. juli 2006 om kortet over støtteberettigede områder og støtteniveauer i Norge.

54

(55)  Afsnit 29 og 30 i pkt. 1.4 i F&U&I-retningslinjerne.

55

(56)  Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (EFT L 10 af 13.1.2001, s. 33). Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 364/2004 af 25. februar 2004 (EUT L 63 af 28.2.2004, s. 22). Begge forordninger er indarbejdet i pkt. 1, litra f), i bilag XV til EØS-aftalen. Definitionen deri svarer til definitionen i statsstøtteretningslinjerne for statsstøtte til SMV'er (jf. afsnit. 1.3 i del II i næværende dokument).

56

(57)  Modtagelse af skattefri støtte på 20 % af udgifterne svarer — med en beskatning på 28 % — til at modtage 27,8 % af bruttoudgifterne (28 % rundet op fra 27,8 % = 7,8 %, der skal »betales« i skat, og 20 % i form af støtte).

57

(58)  En erklæring i retningslinjerne for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U om, at den maksimale støtteintensitet er som angivet i F&U&I-retningslinjerne, er utilstrækkelig.

58

(59)  De svarer til litra a) personaleudgifter, e) yderligere generalomkostninger og f) andre driftsudgifter under afsnit 5.1.4 i F&U&I-retningslinjerne.

59

(60)  Fællesskabets rammeprogram for forskning er EU's vigtigste redskab til finansiering af forskning i Europa, og der henvises til det i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling og innovation (EUT C 323 af 30.12.2006, s. 1).

60

(61)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende program for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1).

61

(62)  Del B.II.14.1, litra g), i bilag II til den generelle modelaftale om støtte under det syvende rammeprogram. Aftaleteksten findes på hjemmesiden for Generaldirektoratet for Forskning: http://ec.europa.eu/research/index.cfm

62

(63)  I henhold til artikel II.12.3 vedrørende ikke-støtteberettigede omkostninger, s. 42 i den finansielle vejledning vedrørende indirekte FTU-aktioner under det syvende rammeprogram (udarbejdet til fortolkning af modelstøtteaftalen under det syvende rammeprogram) kan sådanne personer vælge at anmelde gennemsnitlige personaleomkostninger, hvis de er baseret på en attesteret metode, som Kommissionen har godkendt, og baseret på deres indtægt (f.eks. selvangivelser) som anerkendt i national ret (normalt skattelovgivningen).

63

(64)  Industriarbejderens årsløn på 348 300 NOK (civilingeniørens årsløn er i sammenligning hermed 460 000 NOK (eller 530 000 NOK)), betyder, at timesatsen bliver på 500 NOK og ikke 772,80 NOK (eller 890,40 NOK), hvis den foreslåede metode anvendes. Arbejdsudgiftelementet svarer til 232,20 NOK for industriarbejdere sammenlignet med 333,33 eller 353,33 NOK for civilingeniører.

64

(65)  En kontrol af hvert enkelt tilfælde svarer til — eller er endnu strengere end — en enkelt gennemgang af metoden.

65

(66)  Driftsudgiftselementet udgør 267,80 NOK, hvilket er forskellen mellem den kombinerede timeløn og arbejdsudgiftselementet. 500 NOK — 232,20 NOK = 267,80 NOK.

66

(67)  Beslutning nr. 171/02/KOL af 25. september 2002, som ændret ved beslutning nr. 16/03/KOL af 5. februar 2003.

67

(68)  Afsnit 122-124 i F&U&I-retningslinjerne.

68

(69)  En begrænsning pr. virksomhed er en strengere foranstaltning end en begrænsning pr. projekt. Selv om en virksomhed skulle modtage maksimal støtte under ordningen for det samme projekt på årsbasis under hele ordningens varighed, vil loftet på 7,5 mio. EUR stadig ikke være nået.

69

(70)  Medmindre ændringerne skal anmeldes i henhold til den forenklede procedure, jf. beslutning nr. 195/04/KOL af 14. juli 2004 om gennemførelse af de bestemmelser, der henvises til i artikel 27 i Del II i Protokol nr. 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (EUT L 139 af 25.5.2006, s. 37).

70

---

V Retsakter vedtaget fra og med den 1. december 2009 i henhold til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og Euratomtraktaten

RETSAKTER, HVIS OFFENTLIGGØRELSE ER OBLIGATORISK

| 17.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/36

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1235/2009

af 16. december 2009

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtning:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 17. december 2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 2009.

For Kommissionen På formandens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | AL | 54,6 |
| MA | 78,2 |
| TN | 111,3 |
| TR | 73,2 |
| ZZ | 79,3 |
| 0707 00 05 | EG | 155,5 |
| MA | 59,4 |
| TR | 89,2 |
| ZZ | 101,4 |
| 0709 90 70 | MA | 45,7 |
| TR | 104,6 |
| ZZ | 75,2 |
| 0709 90 80 | EG | 175,4 |
| ZZ | 175,4 |
| 0805 10 20 | MA | 58,2 |
| TR | 70,0 |
| ZA | 57,0 |
| ZZ | 61,7 |
| 0805 20 10 | MA | 77,7 |
| TR | 58,0 |
| ZZ | 67,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 38,5 |
| IL | 65,1 |
| TR | 71,4 |
| ZZ | 58,3 |
| 0805 50 10 | TR | 68,6 |
| ZZ | 68,6 |
| 0808 10 80 | CA | 76,2 |
| CN | 98,3 |
| MK | 24,5 |
| US | 90,8 |
| ZZ | 72,5 |
| 0808 20 50 | CN | 41,5 |
| TR | 97,0 |
| US | 151,3 |
| ZZ | 96,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

AL

54,6

MA

78,2

TN

111,3

TR

73,2

ZZ

79,3

0707 00 05

EG

155,5

MA

59,4

TR

89,2

ZZ

101,4

0709 90 70

MA

45,7

TR

104,6

ZZ

75,2

0709 90 80

EG

175,4

ZZ

175,4

0805 10 20

MA

58,2

TR

70,0

ZA

57,0

ZZ

61,7

0805 20 10

MA

77,7

TR

58,0

ZZ

67,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

38,5

IL

65,1

TR

71,4

ZZ

58,3

0805 50 10

TR

68,6

ZZ

68,6

0808 10 80

CA

76,2

CN

98,3

MK

24,5

US

90,8

ZZ

72,5

0808 20 50

CN

41,5

TR

97,0

US

151,3

ZZ

96,6

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 17.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/38

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1236/2009

af 10. december 2009

om ændring af bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 732/2008 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer for perioden 1. januar 2009 til 31. december 2011

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 732/2008 af 22. juli 2008 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer for perioden 1. januar 2009 til 31. december 2011 og om ændring af forordning (EF) nr. 552/97, (EF) nr. 1933/2006 og af Kommissionens forordning (EF) nr. 1100/2006 og (EF) nr. 964/2007 (1), særlig artikel 25,

efter høring af Udvalget for Generelle Præferencer og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens beslutning 2008/938/EF af 9. december 2008 (2) som ændret ved beslutning 2009/454/EF (3) er der fastsat en liste over begunstigede lande, som opfylder betingelserne for den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 732/2008 fra den 1. januar 2009 til den 31. december 2011. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens beslutning 2008/938/EF af 9. december 2008 (2) som ændret ved beslutning 2009/454/EF (3) er der fastsat en liste over begunstigede lande, som opfylder betingelserne for den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 732/2008 fra den 1. januar 2009 til den 31. december 2011.

| (2) | Kolonne E i bilag I til forordning (EF) nr. 732/2008 bør indeholde oplysninger om de begunstigede lande omfattet af den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse. Bilag I til forordning (EF) nr. 732/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(2)

Kolonne E i bilag I til forordning (EF) nr. 732/2008 bør indeholde oplysninger om de begunstigede lande omfattet af den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse. Bilag I til forordning (EF) nr. 732/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 732/2008 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. december 2009.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 211 af 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  EUT L 334 af 12.12.2008, s. 90.

2

(3)  EUT L 149 af 12.6.2009, s. 78.

3

---

BILAG

»BILAG I

Lande
   (1)
  og territorier, der er omfattet af Fællesskabets arrangement med generelle toldpræferencer

| Kolonne A | : | alfabetisk kode ifølge den statistiske lande- og områdefortegnelse for Fællesskabets udenrigshandel |
| --- | --- | --- |
| Kolonne B | : | landets eller territoriets navn |
| Kolonne C | : | afsnit, for hvilke toldpræferencerne er blevet afskaffet for det pågældende begunstigede land (artikel 13) |
| Kolonne D | : | lande, der er omfattet af den særlige ordning for mindst udviklede lande (artikel 11) |
| Kolonne E | : | lande, der er omfattet af den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse (artikel 7) |

Kolonne A

:

alfabetisk kode ifølge den statistiske lande- og områdefortegnelse for Fællesskabets udenrigshandel

Kolonne B

:

landets eller territoriets navn

Kolonne C

:

afsnit, for hvilke toldpræferencerne er blevet afskaffet for det pågældende begunstigede land (artikel 13)

Kolonne D

:

lande, der er omfattet af den særlige ordning for mindst udviklede lande (artikel 11)

Kolonne E

:

lande, der er omfattet af den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse (artikel 7)

| A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AE | De Forenede Arabiske Emirater | | | | |
| AF | Afghanistan | | | X | |
| AG | Antigua og Barbuda | | | | |
| AI | Anguilla | | | | |
| AM | Armenien | | | | X |
| AN | De Nederlandske Antiller | | | | |
| AO | Angola | | | X | |
| AQ | Antarktis | | | | |
| AR | Argentina | | | | |
| AS | Amerikansk Samoa | | | | |
| AW | Aruba | | | | |
| AZ | Aserbajdsjan | | | | X |
| BB | Barbados | | | | |
| BD | Bangladesh | | | X | |
| BF | Burkina Faso | | | X | |
| BH | Bahrain | | | | |
| BI | Burundi | | | X | |
| BJ | Benin | | | X | |
| BM | Bermuda | | | | |
| BN | Brunei | | | | |
| BO | Bolivia | | | | X |
| BR | Brasilien | A-IV | Produkter fra næringsmiddelindustrien; drikkevarer, ethanol (ethylalkohol) og eddike; tobak og fabrikerede tobakserstatninger | | |
| A-IX | Træ og varer deraf; trækul; kork og varer deraf; kurvemagerarbejder og andre varer af flettematerialer | | |
| BS | Bahamas | | | | |
| BT | Bhutan | | | X | |
| BV | Bouvetøen | | | | |
| BW | Botswana | | | | |
| BY | Belarus | | | | |
| BZ | Belize | | | | |
| CC | Cocosøerne (eller Keelingøerne) | | | | |
| CD | Congo, Den Demokratiske Republik | | | X | |
| CF | Den Centralafrikanske Republik | | | X | |
| CG | Congo | | | | |
| CI | Côte d'Ivoire | | | | |
| CK | Cookøerne | | | | |
| CM | Cameroun | | | | |
| CN | Kina, Folkerepublikken | A-VI | Produkter fra kemiske og nærstående industrier | | |
| A-VII | Plast og varer deraf; gummi og varer deraf | | |
| A-VIII | Rå huder, skind, læder, pelsskind og varer deraf; sadelmagerarbejder; rejseartikler, håndtasker og lignende varer; varer af tarme | | |
| A-IX | Træ og varer deraf; trækul; kork og varer deraf; kurvemagerarbejder og andre varer af flettematerialer | | |
| A-XI(a) | Tekstiler; A-XI(b) Tekstilvarer | | |
| A-XII | Fodtøj, hovedbeklædning, paraplyer, parasoller, spadserestokke, siddestokke, piske, ridepiske samt dele dertil; bearbejdede fjer og dun samt varer af fjer og dun; kunstige blomster; varer af menneskehår | | |
| A-XIII | Varer af sten, gips, cement, asbest, glimmer og lignende materialer; keramiske produkter; glas og glasvarer | | |
| A-XIV | Naturperler, kulturperler, ædel- og halvædelsten, ædle metaller, ædelmetaldublé samt varer af disse materialer; bijouterivarer; mønter | | |
| A-XV | Uædle metaller og varer deraf | | |
| A-XVI | Maskiner og apparater samt mekaniske redskaber; elektrisk materiel; dele dertil; lydoptagere og lydgengivere samt billed- og lydoptagere og billed- og lydgengivere til fjernsyn; dele og tilbehør dertil | | |
| A-XVII | Transportmidler | | |
| A-XVIII | Optiske, fotografiske og kinematografiske instrumenter og apparater; måle-, kontrol- og præcisionsinstrumenter og -apparater; medicinske og kirurgiske instrumenter og apparater; ure; musikinstrumenter; dele og tilbehør dertil | | |
| A-XX | Diverse varer | | |
| CO | Colombia | | | | X |
| CR | Costa Rica | | | | X |
| CU | Cuba | | | | |
| CV | Kap Verde | | | X | |
| CX | Christmas Island (Juleøen) | | | | |
| DJ | Djibouti | | | X | |
| DM | Dominica | | | | |
| DO | Den Dominikanske Republik | | | | |
| DZ | Algeriet | | | | |
| EC | Ecuador | | | | X |
| EG | Egypten | | | | |
| ER | Eritrea | | | X | |
| ET | Etiopien | | | X | |
| FJ | Fiji | | | | |
| FK | Falklandsøerne | | | | |
| FM | Mikronesiens Forenede Stater | | | | |
| GA | Gabon | | | | |
| GD | Grenada | | | | |
| GE | Georgien | | | | X |
| GH | Ghana | | | | |
| GI | Gibraltar | | | | |
| GL | Grønland | | | | |
| GM | Gambia | | | X | |
| GN | Guinea | | | X | |
| GQ | Ækvatorialguinea | | | X | |
| GS | Sydgeorgien og Sydsandwichøerne | | | | |
| GT | Guatemala | | | | X |
| GU | Guam | | | | |
| GW | Guinea-Bissau | | | X | |
| GY | Guyana | | | | |
| HM | Heard Island og McDonald Islands | | | | |
| HN | Honduras | | | | X |
| HT | Haiti | | | X | |
| ID | Indonesien | A-III | Animalske og vegetabilske fedtstoffer og olier samt deres spaltningsprodukter; tilberedt spisefedt; animalsk og vegetabilsk voks | | |
| IN | Indien | A-XI(a) | Tekstilvarer | | |
| IO | Britiske områder i Det Indiske Ocean | | | | |
| IQ | Irak | | | | |
| IR | Iran | | | | |
| JM | Jamaica | | | | |
| JO | Jordan | | | | |
| KE | Kenya | | | | |
| KG | Kirgisistan | | | | |
| KH | Cambodja | | | X | |
| KI | Kiribati | | | X | |
| KM | Comorerne | | | X | |
| KN | Saint Kitts og Nevis | | | | |
| KW | Kuwait | | | | |
| KY | Caymanøerne | | | | |
| KZ | Kasakhstan | | | | |
| LA | Den Demokratiske Folkerepublik Laos | | | X | |
| LB | Libanon | | | | |
| LC | Saint Lucia | | | | |
| LK | Sri Lanka | | | | X |
| LR | Liberia | | | X | |
| LS | Lesotho | | | X | |
| LY | Libyen (Den Libyske Arabiske Jamahiriya) | | | | |
| MA | Marokko | | | | |
| MG | Madagaskar | | | X | |
| MH | Marshalløerne | | | | |
| ML | Mali | | | X | |
| MM | Myanmar | | | X | |
| MN | Mongoliet | | | | X |
| MO | Macao | | | | |
| MP | Nordmarianerne | | | | |
| MR | Mauretanien | | | X | |
| MS | Montserrat | | | | |
| MU | Mauritius | | | | |
| MV | Maldiverne | | | X | |
| MW | Malawi | | | X | |
| MX | Mexico | | | | |
| MY | Malaysia | A-III | Animalske og vegetabilske fedtstoffer og olier samt deres spaltningsprodukter; tilberedt spisefedt; animalsk og vegetabilsk voks | | |
| MZ | Mozambique | | | X | |
| NA | Namibia | | | | |
| NC | Ny Kaledonien | | | | |
| NE | Niger | | | X | |
| NF | Norfolk Island | | | | |
| NG | Nigeria | | | | |
| NI | Nicaragua | | | | X |
| NP | Nepal | | | X | |
| NR | Nauru | | | | |
| NU | Niue | | | | |
| OM | Oman | | | | |
| PA | Panama | | | | |
| PE | Peru | | | | X |
| PF | Fransk Polynesien | | | | |
| PG | Papua Ny Guinea | | | | |
| PH | Filippinerne | | | | |
| PK | Pakistan | | | | |
| PM | Saint Pierre og Miquelon | | | | |
| PN | Pitcairn | | | | |
| PW | Palau | | | | |
| PY | Paraguay | | | | X |
| QA | Qatar | | | | |
| RU | Den Russiske Føderation | | | | |
| RW | Rwanda | | | X | |
| SA | Saudi-Arabien | | | | |
| SB | Salomonøerne | | | X | |
| SC | Seychellerne | | | | |
| SD | Sudan | | | X | |
| SH | Saint Helena | | | | |
| SL | Sierra Leone | | | X | |
| SN | Senegal | | | X | |
| SO | Somalia | | | X | |
| SR | Surinam | | | | |
| ST | São Tomé og Príncipe | | | X | |
| SV | El Salvador | | | | X |
| SY | Syrien | | | | |
| SZ | Swaziland | | | | |
| TC | Turks- og Caicosøerne | | | | |
| TD | Tchad | | | X | |
| TF | De franske besiddelser i det sydlige Indiske Ocean og Antarktis | | | | |
| TG | Togo | | | X | |
| TH | Thailand | A-XIV | Naturperler, kulturperler, ædel- og halvædelsten, ædle metaller, ædelmetaldublé samt varer af disse materialer; bijouterivarer; mønter | | |
| TJ | Tadsjikistan | | | | |
| TK | Tokelau | | | | |
| TL | Timor-Leste | | | X | |
| TM | Turkmenistan | | | | |
| TN | Tunesien | | | | |
| TO | Tonga | | | | |
| TT | Trinidad og Tobago | | | | |
| TV | Tuvalu | | | X | |
| TZ | Tanzania | | | X | |
| UA | Ukraine | | | | |
| UG | Uganda | | | X | |
| UM | USA's mindre øbesiddelser | | | | |
| UY | Uruguay | | | | |
| UZ | Usbekistan | | | | |
| VC | Saint Vincent og Grenadinerne | | | | |
| VE | Venezuela | | | | |
| VG | De Britiske Jomfruøer | | | | |
| VI | Jomfruøerne (USA) | | | | |
| VN | Vietnam | A-XII | Fodtøj, hovedbeklædning, paraplyer, parasoller, spadserestokke, siddestokke, piske, ridepiske samt dele dertil; bearbejdede fjer og dun samt varer af fjer og dun; kunstige blomster; varer af menneskehår | | |
| VU | Vanuatu | | | X | |
| WF | Wallis og Futuna | | | | |
| WS | Samoa | | | X | |
| YE | Yemen | | | X | |
| YT | Mayotte | | | | |
| ZA | Sydafrika | | | | |
| ZM | Zambia | | | X | |
| ZW | Zimbabwe« | | | | |

A

B

C

D

E

AE

De Forenede Arabiske Emirater

AF

Afghanistan

X

AG

Antigua og Barbuda

AI

Anguilla

AM

Armenien

X

AN

De Nederlandske Antiller

AO

Angola

X

AQ

Antarktis

AR

Argentina

AS

Amerikansk Samoa

AW

Aruba

AZ

Aserbajdsjan

X

BB

Barbados

BD

Bangladesh

X

BF

Burkina Faso

X

BH

Bahrain

BI

Burundi

X

BJ

Benin

X

BM

Bermuda

BN

Brunei

BO

Bolivia

X

BR

Brasilien

A-IV

Produkter fra næringsmiddelindustrien; drikkevarer, ethanol (ethylalkohol) og eddike; tobak og fabrikerede tobakserstatninger

A-IX

Træ og varer deraf; trækul; kork og varer deraf; kurvemagerarbejder og andre varer af flettematerialer

BS

Bahamas

BT

Bhutan

X

BV

Bouvetøen

BW

Botswana

BY

Belarus

BZ

Belize

CC

Cocosøerne (eller Keelingøerne)

CD

Congo, Den Demokratiske Republik

X

CF

Den Centralafrikanske Republik

X

CG

Congo

CI

Côte d'Ivoire

CK

Cookøerne

CM

Cameroun

CN

Kina, Folkerepublikken

A-VI

Produkter fra kemiske og nærstående industrier

A-VII

Plast og varer deraf; gummi og varer deraf

A-VIII

Rå huder, skind, læder, pelsskind og varer deraf; sadelmagerarbejder; rejseartikler, håndtasker og lignende varer; varer af tarme

A-IX

Træ og varer deraf; trækul; kork og varer deraf; kurvemagerarbejder og andre varer af flettematerialer

A-XI(a)

Tekstiler; A-XI(b) Tekstilvarer

A-XII

Fodtøj, hovedbeklædning, paraplyer, parasoller, spadserestokke, siddestokke, piske, ridepiske samt dele dertil; bearbejdede fjer og dun samt varer af fjer og dun; kunstige blomster; varer af menneskehår

A-XIII

Varer af sten, gips, cement, asbest, glimmer og lignende materialer; keramiske produkter; glas og glasvarer

A-XIV

Naturperler, kulturperler, ædel- og halvædelsten, ædle metaller, ædelmetaldublé samt varer af disse materialer; bijouterivarer; mønter

A-XV

Uædle metaller og varer deraf

A-XVI

Maskiner og apparater samt mekaniske redskaber; elektrisk materiel; dele dertil; lydoptagere og lydgengivere samt billed- og lydoptagere og billed- og lydgengivere til fjernsyn; dele og tilbehør dertil

A-XVII

Transportmidler

A-XVIII

Optiske, fotografiske og kinematografiske instrumenter og apparater; måle-, kontrol- og præcisionsinstrumenter og -apparater; medicinske og kirurgiske instrumenter og apparater; ure; musikinstrumenter; dele og tilbehør dertil

A-XX

Diverse varer

CO

Colombia

X

CR

Costa Rica

X

CU

Cuba

CV

Kap Verde

X

CX

Christmas Island (Juleøen)

DJ

Djibouti

X

DM

Dominica

DO

Den Dominikanske Republik

DZ

Algeriet

EC

Ecuador

X

EG

Egypten

ER

Eritrea

X

ET

Etiopien

X

FJ

Fiji

FK

Falklandsøerne

FM

Mikronesiens Forenede Stater

GA

Gabon

GD

Grenada

GE

Georgien

X

GH

Ghana

GI

Gibraltar

GL

Grønland

GM

Gambia

X

GN

Guinea

X

GQ

Ækvatorialguinea

X

GS

Sydgeorgien og Sydsandwichøerne

GT

Guatemala

X

GU

Guam

GW

Guinea-Bissau

X

GY

Guyana

HM

Heard Island og McDonald Islands

HN

Honduras

X

HT

Haiti

X

ID

Indonesien

A-III

Animalske og vegetabilske fedtstoffer og olier samt deres spaltningsprodukter; tilberedt spisefedt; animalsk og vegetabilsk voks

IN

Indien

A-XI(a)

Tekstilvarer

IO

Britiske områder i Det Indiske Ocean

IQ

Irak

IR

Iran

JM

Jamaica

JO

Jordan

KE

Kenya

KG

Kirgisistan

KH

Cambodja

X

KI

Kiribati

X

KM

Comorerne

X

KN

Saint Kitts og Nevis

KW

Kuwait

KY

Caymanøerne

KZ

Kasakhstan

LA

Den Demokratiske Folkerepublik Laos

X

LB

Libanon

LC

Saint Lucia

LK

Sri Lanka

X

LR

Liberia

X

LS

Lesotho

X

LY

Libyen (Den Libyske Arabiske Jamahiriya)

MA

Marokko

MG

Madagaskar

X

MH

Marshalløerne

ML

Mali

X

MM

Myanmar

X

MN

Mongoliet

X

MO

Macao

MP

Nordmarianerne

MR

Mauretanien

X

MS

Montserrat

MU

Mauritius

MV

Maldiverne

X

MW

Malawi

X

MX

Mexico

MY

Malaysia

A-III

Animalske og vegetabilske fedtstoffer og olier samt deres spaltningsprodukter; tilberedt spisefedt; animalsk og vegetabilsk voks

MZ

Mozambique

X

NA

Namibia

NC

Ny Kaledonien

NE

Niger

X

NF

Norfolk Island

NG

Nigeria

NI

Nicaragua

X

NP

Nepal

X

NR

Nauru

NU

Niue

OM

Oman

PA

Panama

PE

Peru

X

PF

Fransk Polynesien

PG

Papua Ny Guinea

PH

Filippinerne

PK

Pakistan

PM

Saint Pierre og Miquelon

PN

Pitcairn

PW

Palau

PY

Paraguay

X

QA

Qatar

RU

Den Russiske Føderation

RW

Rwanda

X

SA

Saudi-Arabien

SB

Salomonøerne

X

SC

Seychellerne

SD

Sudan

X

SH

Saint Helena

SL

Sierra Leone

X

SN

Senegal

X

SO

Somalia

X

SR

Surinam

ST

São Tomé og Príncipe

X

SV

El Salvador

X

SY

Syrien

SZ

Swaziland

TC

Turks- og Caicosøerne

TD

Tchad

X

TF

De franske besiddelser i det sydlige Indiske Ocean og Antarktis

TG

Togo

X

TH

Thailand

A-XIV

Naturperler, kulturperler, ædel- og halvædelsten, ædle metaller, ædelmetaldublé samt varer af disse materialer; bijouterivarer; mønter

TJ

Tadsjikistan

TK

Tokelau

TL

Timor-Leste

X

TM

Turkmenistan

TN

Tunesien

TO

Tonga

TT

Trinidad og Tobago

TV

Tuvalu

X

TZ

Tanzania

X

UA

Ukraine

UG

Uganda

X

UM

USA's mindre øbesiddelser

UY

Uruguay

UZ

Usbekistan

VC

Saint Vincent og Grenadinerne

VE

Venezuela

VG

De Britiske Jomfruøer

VI

Jomfruøerne (USA)

VN

Vietnam

A-XII

Fodtøj, hovedbeklædning, paraplyer, parasoller, spadserestokke, siddestokke, piske, ridepiske samt dele dertil; bearbejdede fjer og dun samt varer af fjer og dun; kunstige blomster; varer af menneskehår

VU

Vanuatu

X

WF

Wallis og Futuna

WS

Samoa

X

YE

Yemen

X

YT

Mayotte

ZA

Sydafrika

ZM

Zambia

X

ZW

Zimbabwe«

---

(1)  Listen kan omfatte lande, der er midlertidigt suspenderet fra Fællesskabets GSP-ordning, eller som ikke har overholdt den forpligtelse til administrativt samarbejde, der er en forudsætning for at give varerne adgang til toldpræferencer. Kommissionen eller de kompetente myndigheder i det pågældende land kan bistå med en ajourført liste.

1

---

| 17.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/46

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1237/2009

af 11. december 2009

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Marrone di Caprese Michelangelo (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 7, stk. 4, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I medfør af artikel 6, stk. 2, første afsnit, og i overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Italiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Marrone di Caprese Michelangelo« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I medfør af artikel 6, stk. 2, første afsnit, og i overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Italiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Marrone di Caprese Michelangelo« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør denne betegnelse registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør denne betegnelse registreres —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget til denne forordning registreres.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. december 2009.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 93 af 31.03.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 112 af 16.5.2009, s. 17.

2

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til fødevarer, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.6.   Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

ITALIEN

Marrone di Caprese Michelangelo (BOB)

---

| 17.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/48

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1238/2009

af 11. december 2009

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 7, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I medfør af artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Italiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Pomodorino del Piennolo del Vesuvio« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I medfør af artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Italiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Pomodorino del Piennolo del Vesuvio« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør denne betegnelse registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør denne betegnelse registreres —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget til denne forordning registreres.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. december 2009.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 111 af 15.5.2009, s. 21.

2

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til fødevarer, som er opført i traktatens bilag I

Kategori 1.6.   Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

ITALIEN

Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (BOB)

---

| 17.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/50

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1239/2009

af 15. december 2009

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Crudo di Cuneo (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 7, stk. 4, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I medfør af artikel 6, stk. 2, første afsnit, og i overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Italiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Crudo di Cuneo« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I medfør af artikel 6, stk. 2, første afsnit, og i overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Italiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Crudo di Cuneo« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør denne betegnelse derfor registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør denne betegnelse derfor registreres —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget til denne forordning registreres.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. december 2009.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 112 af 16.5.2009, s. 12.

2

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til fødevarer, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.2   Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.)

ITALIEN

Crudo di Cuneo (BOB)

---

| 17.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/52

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1240/2009

af 16. december 2009

om ændring af forordning (EF) nr. 428/2008 om fastsættelse af interventionscentrene for korn

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 41 sammenholdt med artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Estland og Rumænien har indgivet anmodninger om ændring af nogle af de interventionscentre, der findes i bilag I til Kommissionens forordning (EF) nr. 428/2008 (2), med henblik på en bedre placering af dem og for bedre at opfylde kravene. Disse anmodninger bør imødekommes. |
| --- | --- |

(1)

Estland og Rumænien har indgivet anmodninger om ændring af nogle af de interventionscentre, der findes i bilag I til Kommissionens forordning (EF) nr. 428/2008 (2), med henblik på en bedre placering af dem og for bedre at opfylde kravene. Disse anmodninger bør imødekommes.

| (2) | Forordning (EF) nr. 428/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EF) nr. 428/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (3) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(3)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 428/2008 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 2009.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 129 af 17.5.2008, s. 8.

2

---

BILAG

I bilag I til forordning (EF) nr. 428/2008 foretages følgende ændringer:

| 1) | Tabellen vedrørende »ESTLAND« affattes således:









  Interventionscentre | Blød hvede | Byg | Majs | Sorghum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »ESTLAND |
| Tartu | + | + | - | - |
| Viljandi | + | + | - | - |
| Tamsalu | + | + | - | - |
| Keila | + | + | - | -« |

1)

Tabellen vedrørende »ESTLAND« affattes således:

Interventionscentre

Blød hvede

Byg

Majs

Sorghum

»ESTLAND

Tartu

+

+

-

-

Viljandi

+

+

-

-

Tamsalu

+

+

-

-

Keila

+

+

-

-«

| 2) | I tabellen vedrørende »RUMÆNIEN« foretages følgende ændringer:






  a) | Linjen svarende til centret »Brăila« affattes således:









  Interventionscentre | Blød hvede | Byg | Majs | Sorghum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »Brăila | + | + | + | -« |

2)

I tabellen vedrørende »RUMÆNIEN« foretages følgende ændringer:

a)

Linjen svarende til centret »Brăila« affattes således:

Interventionscentre

Blød hvede

Byg

Majs

Sorghum

»Brăila

+

+

+

-«

| b) | Følgende linje indsættes efter linjen svarende til centret »Brăila«:









  Interventionscentre | Blød hvede | Byg | Majs | Sorghum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »Ianca | - | + | - | -« |

b)

Følgende linje indsættes efter linjen svarende til centret »Brăila«:

Interventionscentre

Blød hvede

Byg

Majs

Sorghum

»Ianca

-

+

-

-«

| c) | Linjen svarende til centret »Roman« affattes således:









  Interventionscentre | Blød hvede | Byg | Majs | Sorghum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »Roman | + | + | - | -« |

c)

Linjen svarende til centret »Roman« affattes således:

Interventionscentre

Blød hvede

Byg

Majs

Sorghum

»Roman

+

+

-

-«

---

| 17.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/54 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/54

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1241/2009

af 16. december 2009

om fortsættelse og ajourføring af omfanget af det forudgående tilsyn med importen af visse jern- og stålprodukter med oprindelse i visse tredjelande

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 260/2009 af 26. februar 2009 om den fælles importordning (1), særlig artikel 11,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 625/2009 af 7. juli 2009 om den fælles ordning for indførsel fra visse tredjelande (2), særlig artikel 9,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 76/2002 (3) 2002 indførte Kommissionen et forudgående fællesskabstilsyn med importen af visse jern- og stålprodukter med oprindelse i visse tredjelande. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 76/2002 (3) 2002 indførte Kommissionen et forudgående fællesskabstilsyn med importen af visse jern- og stålprodukter med oprindelse i visse tredjelande.

| (2) | EU's statistikker over samhandelen med tredjelande foreligger ikke inden for de frister, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1917/2000 (4). |
| --- | --- |

(2)

EU's statistikker over samhandelen med tredjelande foreligger ikke inden for de frister, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1917/2000 (4).

| (3) | Situationen har ganske vist ændret sig siden indførelsen af tilsynet i 2002, men udviklingen på verdensmarkedet for stål kræver fortsat et pålideligt og hurtigt fungerende informationssystem vedrørende EU's fremtidige import. |
| --- | --- |

(3)

Situationen har ganske vist ændret sig siden indførelsen af tilsynet i 2002, men udviklingen på verdensmarkedet for stål kræver fortsat et pålideligt og hurtigt fungerende informationssystem vedrørende EU's fremtidige import.

| (4) | Tendenserne i forbindelse med importen af de produkter, der i øjeblikket er underlagt tilsyn, og flade produkter af rustfrit stål og store svejsede rør, der i øjeblikket ikke er underlagt tilsynsordningen, blev behandlet. Det blev anset for nødvendigt at undersøge tendenserne for disse yderligere produkter, i betragtning af at de udgør de produkter på markedet, der har den største værditilvækst. |
| --- | --- |

(4)

Tendenserne i forbindelse med importen af de produkter, der i øjeblikket er underlagt tilsyn, og flade produkter af rustfrit stål og store svejsede rør, der i øjeblikket ikke er underlagt tilsynsordningen, blev behandlet. Det blev anset for nødvendigt at undersøge tendenserne for disse yderligere produkter, i betragtning af at de udgør de produkter på markedet, der har den største værditilvækst.

| (5) | I de seneste år er importen til EU af disse stålprodukter øget væsentligt (med 40 %) i absolutte tal mellem 2005 og 2008. Selv om importen siden slutningen af 2008 er begyndt at falde, fulgte den blot nedgangen i efterspørgslen og forblev betydelig i forhold til forbruget. |
| --- | --- |

(5)

I de seneste år er importen til EU af disse stålprodukter øget væsentligt (med 40 %) i absolutte tal mellem 2005 og 2008. Selv om importen siden slutningen af 2008 er begyndt at falde, fulgte den blot nedgangen i efterspørgslen og forblev betydelig i forhold til forbruget.

| (6) | Den verdensomspændende stålproduktionskapacitet er steget i perioden 2006-2008 og forventes at fortsætte med at stige indtil 2010. Der forventes en tocifret kapacitetsforøgelse i de næste to år i mange forskellige regioner, især i Kina, Indien, Brasilien og Mellemøsten. Kina, der er det vigtigste land med hensyn til kapacitetsforøgelse, tegner sig i dag for ca. 40 % af den globale produktionskapacitet af råstål svarende til ca. tre gange EU's årlige stålforbrug. |
| --- | --- |

(6)

Den verdensomspændende stålproduktionskapacitet er steget i perioden 2006-2008 og forventes at fortsætte med at stige indtil 2010. Der forventes en tocifret kapacitetsforøgelse i de næste to år i mange forskellige regioner, især i Kina, Indien, Brasilien og Mellemøsten. Kina, der er det vigtigste land med hensyn til kapacitetsforøgelse, tegner sig i dag for ca. 40 % af den globale produktionskapacitet af råstål svarende til ca. tre gange EU's årlige stålforbrug.

| (7) | I betragtning af, at EU er et vigtigt marked for stål med hensyn til størrelse og pris, især i forbindelse med en stærk valuta, er det sandsynligt, at et eventuelt overskud inden for stålkapaciteten vil blive omledt til EU, når markedet kommer sig igen, og efterspørgslen på EU-markedet forbedres. Til sammenligning er adgangen til tredjelandes markeder blevet reduceret i forskellig grad for nylig, da lande inden for flere geografiske områder (f.eks. Nord-, Syd- og Mellemamerika, Asien, Mellemøsten) har truffet forholdsregler for at beskytte eller støtte deres stålindustri. Disse foranstaltninger har taget forskellig form, herunder også toldstigninger, krav om udstedelse af licens og krav om at købe lokalt, og vedrører markeder med en betydelig andel af det globale forbrug. |
| --- | --- |

(7)

I betragtning af, at EU er et vigtigt marked for stål med hensyn til størrelse og pris, især i forbindelse med en stærk valuta, er det sandsynligt, at et eventuelt overskud inden for stålkapaciteten vil blive omledt til EU, når markedet kommer sig igen, og efterspørgslen på EU-markedet forbedres. Til sammenligning er adgangen til tredjelandes markeder blevet reduceret i forskellig grad for nylig, da lande inden for flere geografiske områder (f.eks. Nord-, Syd- og Mellemamerika, Asien, Mellemøsten) har truffet forholdsregler for at beskytte eller støtte deres stålindustri. Disse foranstaltninger har taget forskellig form, herunder også toldstigninger, krav om udstedelse af licens og krav om at købe lokalt, og vedrører markeder med en betydelig andel af det globale forbrug.

| (8) | Produktionen af råstål og flade produkter af rustfrit stål i EU nåede sit højdepunkt i henholdsvis 2006 og 2007 og begyndte derefter at falde i 2008. I første halvår af 2009 var der et fald på 43,2 % sammenlignet med det første halvår af 2008 i forhold til et fald i den globale stålproduktion på 22,4 % i samme periode. Krisen har fået en indvirkning på alle de største stålproducerende lande i EU, og som en reaktion har stålproducenterne reduceret antallet af produktionsdage og dermed øget den ledige kapacitet. |
| --- | --- |

(8)

Produktionen af råstål og flade produkter af rustfrit stål i EU nåede sit højdepunkt i henholdsvis 2006 og 2007 og begyndte derefter at falde i 2008. I første halvår af 2009 var der et fald på 43,2 % sammenlignet med det første halvår af 2008 i forhold til et fald i den globale stålproduktion på 22,4 % i samme periode. Krisen har fået en indvirkning på alle de største stålproducerende lande i EU, og som en reaktion har stålproducenterne reduceret antallet af produktionsdage og dermed øget den ledige kapacitet.

| (9) | Alle producenter har skåret betydeligt ned i arbejdskraften. I juni 2009 blev ca. 40 % af arbejdsstyrken inden for EU's stålsektor ramt af den økonomiske krise i form af varige eller midlertidige afskedigelser og korttidsarbejde. |
| --- | --- |

(9)

Alle producenter har skåret betydeligt ned i arbejdskraften. I juni 2009 blev ca. 40 % af arbejdsstyrken inden for EU's stålsektor ramt af den økonomiske krise i form af varige eller midlertidige afskedigelser og korttidsarbejde.

| (10) | På baggrund af de seneste tendenser inden for importen af stålprodukter, den aktuelle prekære situation i EU-industrien, den fortsat svage efterspørgsel på EU-markedet og sandsynligheden for, at nuværende og fremtidig overkapacitet vil blive omledt til EU, hvis efterspørgslen stiger igen, konstateres det derfor, at der findes en trussel om skade for EU-producenterne i henhold til artikel 11 i forordning (EF) nr. 260/2009. |
| --- | --- |

(10)

På baggrund af de seneste tendenser inden for importen af stålprodukter, den aktuelle prekære situation i EU-industrien, den fortsat svage efterspørgsel på EU-markedet og sandsynligheden for, at nuværende og fremtidig overkapacitet vil blive omledt til EU, hvis efterspørgslen stiger igen, konstateres det derfor, at der findes en trussel om skade for EU-producenterne i henhold til artikel 11 i forordning (EF) nr. 260/2009.

| (11) | Hensynet til EU's interesser kræver således, at importen af visse stålprodukter fortsat skal være underlagt forudgående tilsyn for at tilvejebringe avancerede statistiske oplysninger, som gør det muligt at foretage en hurtig analyse af importudviklingen. Hurtige og forventede oplysninger i forbindelse med handel er nødvendige for at kunne imødegå sårbarheden på det europæiske stålmarked i forbindelse med pludselige ændringer på det globale stålmarked. Det er især vigtigt i den nuværende krisesituation, som er præget af usikkerhed om, hvorvidt efterspørgslen kommer sig strukturelt set, og hvorvidt EU-industrien faktisk vil drage fordel heraf. |
| --- | --- |

(11)

Hensynet til EU's interesser kræver således, at importen af visse stålprodukter fortsat skal være underlagt forudgående tilsyn for at tilvejebringe avancerede statistiske oplysninger, som gør det muligt at foretage en hurtig analyse af importudviklingen. Hurtige og forventede oplysninger i forbindelse med handel er nødvendige for at kunne imødegå sårbarheden på det europæiske stålmarked i forbindelse med pludselige ændringer på det globale stålmarked. Det er især vigtigt i den nuværende krisesituation, som er præget af usikkerhed om, hvorvidt efterspørgslen kommer sig strukturelt set, og hvorvidt EU-industrien faktisk vil drage fordel heraf.

| (12) | Endvidere er det hensigtsmæssigt, at omfanget af denne ordning omfatter de produkter, der er opført i bilag I, i betragtning af udviklingen på markedet for flade produkter af rustfrit stål og store svejsede rør samt situationen for de berørte industrigrene, og i betragtning af at lignende tilsynsordninger for stålimport omfatter disse produkter. |
| --- | --- |

(12)

Endvidere er det hensigtsmæssigt, at omfanget af denne ordning omfatter de produkter, der er opført i bilag I, i betragtning af udviklingen på markedet for flade produkter af rustfrit stål og store svejsede rør samt situationen for de berørte industrigrene, og i betragtning af at lignende tilsynsordninger for stålimport omfatter disse produkter.

| (13) | Under hensyntagen til ovennævnte udvikling, og i betragtning af at andre store stålproducerende lande, som f.eks. Canada og USA, for nylig har besluttet at udvide deres tilsvarende tilsynsordninger (der er udvidet indtil henholdsvis den 31. august 2011 og 21. marts 2013), er det hensigtsmæssigt, at denne ordning fortsætter indtil den 31. december 2012. |
| --- | --- |

(13)

Under hensyntagen til ovennævnte udvikling, og i betragtning af at andre store stålproducerende lande, som f.eks. Canada og USA, for nylig har besluttet at udvide deres tilsvarende tilsynsordninger (der er udvidet indtil henholdsvis den 31. august 2011 og 21. marts 2013), er det hensigtsmæssigt, at denne ordning fortsætter indtil den 31. december 2012.

| (14) | For at minimere unødvendige begrænsninger og ikke i overdreven grad forstyrre aktiviteterne for virksomheder, som er beliggende tæt på grænserne, forbliver nettovægten for den import, der er undtaget fra denne forordning, på 2 500 kg — |
| --- | --- |

(14)

For at minimere unødvendige begrænsninger og ikke i overdreven grad forstyrre aktiviteterne for virksomheder, som er beliggende tæt på grænserne, forbliver nettovægten for den import, der er undtaget fra denne forordning, på 2 500 kg —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 76/2002 foretages følgende ændringer:

| 1. | Omfanget af det forudgående tilsyn udvides til at omfatte de produkter, der er opført i bilag I. |
| --- | --- |

1.

Omfanget af det forudgående tilsyn udvides til at omfatte de produkter, der er opført i bilag I.

| 2. | I artikel 6 erstattes »31. december 2009« med »31. december 2012«. |
| --- | --- |

2.

I artikel 6 erstattes »31. december 2009« med »31. december 2012«.

| 3. | Listen over kompetente nationale myndigheder erstattes med listen i bilag II. |
| --- | --- |

3.

Listen over kompetente nationale myndigheder erstattes med listen i bilag II.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 2009.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 84 af 31.3.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 185 af 17.7.2009, s. 1.

2

(3)  EFT L 16 af 18.1.2002, s. 3.

3

(4)  EFT L 229 af 9.9.2000, s. 14.

4

---

BILAG I

Liste over produkter, der skal tilføjes på listen over produkter, der er underlagt forudgående tilsyn

| | 7219 11 00 |
| --- | --- |

7219 11 00

| | 7219 12 10 |
| --- | --- |

7219 12 10

| | 7219 12 90 |
| --- | --- |

7219 12 90

| | 7219 13 10 |
| --- | --- |

7219 13 10

| | 7219 13 90 |
| --- | --- |

7219 13 90

| | 7219 14 10 |
| --- | --- |

7219 14 10

| | 7219 14 90 |
| --- | --- |

7219 14 90

| | 7219 21 10 |
| --- | --- |

7219 21 10

| | 7219 21 90 |
| --- | --- |

7219 21 90

| | 7219 22 10 |
| --- | --- |

7219 22 10

| | 7219 22 90 |
| --- | --- |

7219 22 90

| | 7219 23 00 |
| --- | --- |

7219 23 00

| | 7219 24 00 |
| --- | --- |

7219 24 00

| | 7219 31 00 |
| --- | --- |

7219 31 00

| | 7219 32 10 |
| --- | --- |

7219 32 10

| | 7219 32 90 |
| --- | --- |

7219 32 90

| | 7219 33 10 |
| --- | --- |

7219 33 10

| | 7219 33 90 |
| --- | --- |

7219 33 90

| | 7219 34 10 |
| --- | --- |

7219 34 10

| | 7219 34 90 |
| --- | --- |

7219 34 90

| | 7219 35 10 |
| --- | --- |

7219 35 10

| | 7219 35 90 |
| --- | --- |

7219 35 90

| | 7219 90 20 |
| --- | --- |

7219 90 20

| | 7219 90 80 |
| --- | --- |

7219 90 80

| | 7220 11 00 |
| --- | --- |

7220 11 00

| | 7220 12 00 |
| --- | --- |

7220 12 00

| | 7220 20 21 |
| --- | --- |

7220 20 21

| | 7220 20 29 |
| --- | --- |

7220 20 29

| | 7220 20 41 |
| --- | --- |

7220 20 41

| | 7220 20 49 |
| --- | --- |

7220 20 49

| | 7220 20 81 |
| --- | --- |

7220 20 81

| | 7220 20 89 |
| --- | --- |

7220 20 89

| | 7220 90 20 |
| --- | --- |

7220 90 20

| | 7220 90 80 |
| --- | --- |

7220 90 80

| | 7228 50 20 |
| --- | --- |

7228 50 20

| | Hele KN-kode 7305 |
| --- | --- |

Hele KN-kode 7305

---

BILAG II

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

СПИСЪК НА КОМПЕТЕНТНИТЕ НАЦИОНАЛНИ ОРГАНИ

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES

ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI

VALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTS

ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TAL-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

LISTA WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE COMPETENTE

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

| | BELGIQUE/BELGIË





  Service public fédéral de l’économie, des PME, des classes moyennes et de l’énergie |
| --- | --- |
| Direction générale du potentiel économique |
| Service des licences |
| Rue de Louvain 44 |
| 1000 Bruxelles |
| BELGIQUE |
| Tél. +32 25486469 |
| Fax +32 22775063 |

BELGIQUE/BELGIË

Service public fédéral de l’économie, des PME, des classes moyennes et de l’énergie

Direction générale du potentiel économique

Service des licences

Rue de Louvain 44

1000 Bruxelles

BELGIQUE

Tél. +32 25486469

Fax +32 22775063

| Federale Overheidsdienst Economie, Kmo, Middenstand & Energie |
| --- |
| Algemene Directie Economisch Potentieel |
| Dienst Vergunningen |
| Leuvenseweg 44 |
| 1000 Brussel |
| BELGIË |
| Tel. +32 25486469 |
| Fax +32 22775063 |

Federale Overheidsdienst Economie, Kmo, Middenstand & Energie

Algemene Directie Economisch Potentieel

Dienst Vergunningen

Leuvenseweg 44

1000 Brussel

BELGIË

Tel. +32 25486469

Fax +32 22775063

| | БЪЛГАРИЯ





  Министерство на икономиката, енергетиката и туризма Дирекция дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“ |
| --- | --- |
| ул. „Славянска“No 8 |
| 1052 София |
| Тел. +359 29407008 / +359 29407673 /+359 29407800 |
| Факс +359 29815041 /+359 29804710 / +359 29883654 |

БЪЛГАРИЯ

Министерство на икономиката, енергетиката и туризма Дирекция дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“

ул. „Славянска“No 8

1052 София

Тел. +359 29407008 / +359 29407673 /+359 29407800

Факс +359 29815041 /+359 29804710 / +359 29883654

| | ČESKÁ REPUBLIKA





  Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- | --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 224907111 |
| Fax +420 224212133 |

ČESKÁ REPUBLIKA

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 224907111

Fax +420 224212133

| | DANMARK





  Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- | --- |
| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| Langelinie Allé 17 |
| 2100 København Ø |
| Tlf. +45 35466030 |
| Fax +45 35466029 |
| Fax +45 35466001 |

DANMARK

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Langelinie Allé 17

2100 København Ø

Tlf. +45 35466030

Fax +45 35466029

Fax +45 35466001

| | DEUTSCHLAND





  Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA) |
| --- | --- |
| Frankfurter Straße 29-35 |
| 65760 Eschborn 1 |
| DEUTSCHLAND |
| Tel. +49 61969080 |
| Fax +49 6196908800 |

DEUTSCHLAND

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA)

Frankfurter Straße 29-35

65760 Eschborn 1

DEUTSCHLAND

Tel. +49 61969080

Fax +49 6196908800

| | EESTI





  Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium |
| --- | --- |
| Harju 11 |
| 15072 Tallinn |
| Tel. +372 6256400 |
| Faks +372 6313660 |

EESTI

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

15072 Tallinn

Tel. +372 6256400

Faks +372 6313660

| | FRANCE





  Ministère de l’économie, de l’Industrie et de l’emploi |
| --- | --- |
| Direction générale de la compétitivité, de l’industrie et des services |
| Sous-direction «industries de santé, de la chimie et des nouveaux matériaux» |
| Bureau «matérieaux du futur et nouveaux procédés» |
| Le Bervil |
| 12 rue Villiot |
| 75572 Paris Cedex 12 |
| FRANCE |
| Tél. +33 153449026 |
| Fax +33 153449172 |

FRANCE

Ministère de l’économie, de l’Industrie et de l’emploi

Direction générale de la compétitivité, de l’industrie et des services

Sous-direction «industries de santé, de la chimie et des nouveaux matériaux»

Bureau «matérieaux du futur et nouveaux procédés»

Le Bervil

12 rue Villiot

75572 Paris Cedex 12

FRANCE

Tél. +33 153449026

Fax +33 153449172

| | ITALIA





  Ministero delle Attività produttive |
| --- | --- |
| Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi |
| Viale America 341 |
| 00144 Roma RM |
| ITALIA |
| Tel. +39 0659647517 / +39 0659932471 / +39 0659932245 / +39 0659932260 |
| Fax +39 0659932235 / +39 0659932636 |

ITALIA

Ministero delle Attività produttive

Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi

Viale America 341

00144 Roma RM

ITALIA

Tel. +39 0659647517 / +39 0659932471 / +39 0659932245 / +39 0659932260

Fax +39 0659932235 / +39 0659932636

| | ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS





  Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- | --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής |
| Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6 |
| 1421 Λευκωσία |
| ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS |
| Τηλ. +357 22867100 |
| Φαξ +357 22375120 |

ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής

Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6

1421 Λευκωσία

ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS

Τηλ. +357 22867100

Φαξ +357 22375120

| | IRELAND





  Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- | --- |
| Import/Export Licensing, Block C |
| Earlsfort Centre |
| Hatch Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| Tel. +353 16312121 |
| Fax +353 16312562 |

IRELAND

Department of Enterprise, Trade and Employment

Import/Export Licensing, Block C

Earlsfort Centre

Hatch Street

Dublin 2

IRELAND

Tel. +353 16312121

Fax +353 16312562

| | ΕΛΛΑΣ





  Υπουργείο Οικονομίας, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας |
| --- | --- |
| Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής |
| Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας |
| Κορνάρου 1 |
| 105 63 Αθήνα |
| ΕΛΛΑΣ |
| Τηλ. +30 2103286021/22 |
| Φαξ +30 2103286094 |

ΕΛΛΑΣ

Υπουργείο Οικονομίας, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας

Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής

Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας

Κορνάρου 1

105 63 Αθήνα

ΕΛΛΑΣ

Τηλ. +30 2103286021/22

Φαξ +30 2103286094

| | ESPAÑA





  Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- | --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales |
| Paseo de la Castellana 162 |
| 28046 Madrid |
| ESPAÑA |
| Tel. +34 913493817 / +34 9134937488 |
| Fax +34 913493831 |

ESPAÑA

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales

Paseo de la Castellana 162

28046 Madrid

ESPAÑA

Tel. +34 913493817 / +34 9134937488

Fax +34 913493831

| | LATVIJA





  Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija |
| --- | --- |
| Brīvības iela 55 |
| Rīga, LV-1519 |
| Tel. +371 670132 99/00 / +371 67013248 |
| Fakss +371 67280882 |

LATVIJA

Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

Rīga, LV-1519

Tel. +371 670132 99/00 / +371 67013248

Fakss +371 67280882

| | LIETUVA





  Lietuvos Respublikos ūkio ministerija |
| --- | --- |
| Prekybos departamentas |
| Gedimino pr. 38/2 |
| LT-01104 Vilnius |
| Tel. +370 52628750 / +370 52619488 |
| Faks. +370 52623974 |

LIETUVA

Lietuvos Respublikos ūkio ministerija

Prekybos departamentas

Gedimino pr. 38/2

LT-01104 Vilnius

Tel. +370 52628750 / +370 52619488

Faks. +370 52623974

| | LUXEMBOURG





  Ministère de l’économie et du commerce extérieu |
| --- | --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| 2011 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tél. +352 4782371 |
| Fax +352 466138 |

LUXEMBOURG

Ministère de l’économie et du commerce extérieu

Office des licences

BP 113

2011 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tél. +352 4782371

Fax +352 466138

| | MAGYARORSZÁG





  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- | --- |
| Budapest |
| Margit krt. 85. |
| 1024 |
| MAGYARORSZÁG |
| Tel. +36 13367303 |
| Fax +36 13367302 |
| E-mail: mkeh@mkeh.gov.hu |

MAGYARORSZÁG

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Budapest

Margit krt. 85.

1024

MAGYARORSZÁG

Tel. +36 13367303

Fax +36 13367302

E-mail: mkeh@mkeh.gov.hu

| | MALTA





  Diviżjoni għall-Kummerċ |
| --- | --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| Valletta |
| CMR 02 |
| Tel. +356 21237112 |
| Fax +356 25690299 |

MALTA

Diviżjoni għall-Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

Valletta

CMR 02

Tel. +356 21237112

Fax +356 25690299

| | NEDERLAND





  Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer |
| --- | --- |
| Postbus 30003, Engelse Kamp 2 |
| 9700 RD Groningen |
| NEDERLAND |
| Tel. +31 505232600 |
| Fax +31 505232210 |

NEDERLAND

Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer

Postbus 30003, Engelse Kamp 2

9700 RD Groningen

NEDERLAND

Tel. +31 505232600

Fax +31 505232210

| | ROMÂNIA





  Ministerul Întreprinderilor Mici și Mijlocii, Comerțului și Mediului de Afaceri |
| --- | --- |
| Direcția Generală Politici Comerciale |
| Str. Ion Câmpineanu, nr. 16, sector 1 |
| 010036 București |
| Tel. +40 213150081 |
| Fax +40 213150454 |
| e-mail: clc@dce.gov.ro |

ROMÂNIA

Ministerul Întreprinderilor Mici și Mijlocii, Comerțului și Mediului de Afaceri

Direcția Generală Politici Comerciale

Str. Ion Câmpineanu, nr. 16, sector 1

010036 București

Tel. +40 213150081

Fax +40 213150454

e-mail: clc@dce.gov.ro

| | SLOVENIJA





  Ministrstvo za finance |
| --- | --- |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Carinski urad Jesenice |
| Spodnji plavž 6C |
| SI-4270 Jesenice |
| SLOVENIJA |
| Tel. +386 42974470 |
| Faks +386 42974472 |

SLOVENIJA

Ministrstvo za finance

Carinska uprava Republike Slovenije

Carinski urad Jesenice

Spodnji plavž 6C

SI-4270 Jesenice

SLOVENIJA

Tel. +386 42974470

Faks +386 42974472

| | SLOVENSKO





  Ministerstvo hospodárstva |
| --- | --- |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Slovenská republika |
| Tel. +421 248542021 / +421 248547119 |
| Fax +421 248543116 |

SLOVENSKO

Ministerstvo hospodárstva

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Slovenská republika

Tel. +421 248542021 / +421 248547119

Fax +421 248543116

| | ÖSTERREICH





  Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend |
| --- | --- |
| Außenwirtschaftsadministration |
| Abteilung C2/2 |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| Tel. +43 171100-0 |
| Fax +43 171100/83 86 |

ÖSTERREICH

Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend

Außenwirtschaftsadministration

Abteilung C2/2

Stubenring 1

1011 Wien

Tel. +43 171100-0

Fax +43 171100/83 86

| | POLSKA





  Ministerstwo Gospodarki |
| --- | --- |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warszawa |
| POLSKA |
| Tel. +48 226935553 |
| Fax +48 226934021 |

POLSKA

Ministerstwo Gospodarki

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warszawa

POLSKA

Tel. +48 226935553

Fax +48 226934021

| | PORTUGAL





  Ministério das Finanças e da Administração Pública |
| --- | --- |
| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos |
| Especiais sobre o Consumo |
| Rua da Alfândega, n.o 5, r/c |
| 1149-006 Lisboa |
| PORTUGAL |
| Tel. +35 1218814263 |
| Fax +35 1218813990 |

PORTUGAL

Ministério das Finanças e da Administração Pública

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos

Especiais sobre o Consumo

Rua da Alfândega, n.o 5, r/c

1149-006 Lisboa

PORTUGAL

Tel. +35 1218814263

Fax +35 1218813990

| | SUOMI/FINLAND





  Tullihallitus |
| --- | --- |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |
| P. +358 96141 |
| F. +358 204922852 |

SUOMI/FINLAND

Tullihallitus

PL 512

FI-00101 Helsinki

P. +358 96141

F. +358 204922852

| Tullstyrelsen |
| --- |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |
| Fax +358 204922852 |

Tullstyrelsen

PB 512

FI-00101 Helsingfors

Fax +358 204922852

| | SVERIGE





  Kommerskollegium |
| --- | --- |
| Box 6803 |
| SE-113 86 Stockholm |
| Tfn +46 86904800 |
| Fax +46 8306759 |

SVERIGE

Kommerskollegium

Box 6803

SE-113 86 Stockholm

Tfn +46 86904800

Fax +46 8306759

| | UNITED KINGDOM





  Department for Business, Innovation and Skills Import Licensing Branch |
| --- | --- |
| Queensway House — West Precinct |
| Billingham |
| TS23 2NF |
| UNITED KINGDOM |
| Tel. +44 1642364333 / +44 1642364334 |
| Fax +44 1642364269 |
| E-mail: enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk |

UNITED KINGDOM

Department for Business, Innovation and Skills Import Licensing Branch

Queensway House — West Precinct

Billingham

TS23 2NF

UNITED KINGDOM

Tel. +44 1642364333 / +44 1642364334

Fax +44 1642364269

E-mail: enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk

---

| 17.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/60 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/60

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1242/2009

af 16. december 2009

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse systemer til scanning af fragt med oprindelse i Folkerepublikken Kina

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (»grundforordningen«) (1), særlig artikel 7,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

1.1.   Indledning

| (1) | Europa-Kommissionen offentliggjorde den 18. marts 2009 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af visse systemer til scanning af fragt med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). |
| --- | --- |

(1)

Europa-Kommissionen offentliggjorde den 18. marts 2009 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af visse systemer til scanning af fragt med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).

| (2) | Antidumpingproceduren blev indledt på grundlag af en klage, der blev indgivet den 2. februar 2009 af EF-producenten Smiths Detection Group Limited (»klageren«), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 80 %, af den samlede EF-produktion af visse systemer til scanning af fragt. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted, og at der blev forvoldt væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpingproceduren blev indledt på grundlag af en klage, der blev indgivet den 2. februar 2009 af EF-producenten Smiths Detection Group Limited (»klageren«), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 80 %, af den samlede EF-produktion af visse systemer til scanning af fragt. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted, og at der blev forvoldt væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.

1.2.   Parter, som er berørt af proceduren

| (3) | Kommissionen meddelte officielt klageren, andre kendte EF-producenter, den eneste kendte eksporterende producent i Kina, repræsentanterne for det pågældende eksportland og producenter i Amerikas Forenede Stater (»USA«), som Kommissionen påtænkte at anvende som referenceland. Derudover kontaktede Kommissionen alle kendte EF-brugere af den pågældende vare/samme vare. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen meddelte officielt klageren, andre kendte EF-producenter, den eneste kendte eksporterende producent i Kina, repræsentanterne for det pågældende eksportland og producenter i Amerikas Forenede Stater (»USA«), som Kommissionen påtænkte at anvende som referenceland. Derudover kontaktede Kommissionen alle kendte EF-brugere af den pågældende vare/samme vare. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (4) | For at give den eneste kendte eksporterende producent i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til den eksporterende producent, som, den vidste, var berørt af sagen, samt til de kinesiske myndigheder. Den eneste kendte eksporterende producent i Kina anmodede ikke om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, men anmodede om individuel behandling. |
| --- | --- |

(4)

For at give den eneste kendte eksporterende producent i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til den eksporterende producent, som, den vidste, var berørt af sagen, samt til de kinesiske myndigheder. Den eneste kendte eksporterende producent i Kina anmodede ikke om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, men anmodede om individuel behandling.

| (5) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som, den vidste, var berørt af sagen, og til alle andre parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som, den vidste, var berørt af sagen, og til alle andre parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (6) | Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra den eneste kendte eksporterende producent i Kina, to EF-producenter, en producent i USA, som blev påtænkt anvendt som referenceland, og fra ni EF-brugere. |
| --- | --- |

(6)

Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra den eneste kendte eksporterende producent i Kina, to EF-producenter, en producent i USA, som blev påtænkt anvendt som referenceland, og fra ni EF-brugere.

| (7) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på markedsøkonomisk/individuel behandling og for en afgørelse af, om der er tale om dumping, fastsættelse af deraf følgende skade og fastlæggelse af Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:






  a) | EF-producenter
  Smiths Heimann SAS, Vitry (Frankrig) og Smiths Heimann GmbH, Wiesbaden (Tyskland), begge forretningsmæssigt forbundet med Smiths Detection Group Limited |
| --- | --- | --- |

(7)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på markedsøkonomisk/individuel behandling og for en afgørelse af, om der er tale om dumping, fastsættelse af deraf følgende skade og fastlæggelse af Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

a)

EF-producenter

Smiths Heimann SAS, Vitry (Frankrig) og Smiths Heimann GmbH, Wiesbaden (Tyskland), begge forretningsmæssigt forbundet med Smiths Detection Group Limited

| b) | Eksporterende producent i Kina
  Nuctech Company Limited, Beijing, Folkerepublikken Kina. |
| --- | --- |

b)

Eksporterende producent i Kina

Nuctech Company Limited, Beijing, Folkerepublikken Kina.

| (8) | Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for den eksporterende producent i Kina, som ikke anmodede om markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på fastsættelse af en normal værdi på grundlag af oplysningerne fra et referenceland, i dette tilfælde USA:
  Rapiscan Systems Inc., Torrance, CA, USA. |
| --- | --- |

(8)

Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for den eksporterende producent i Kina, som ikke anmodede om markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på fastsættelse af en normal værdi på grundlag af oplysningerne fra et referenceland, i dette tilfælde USA:

Rapiscan Systems Inc., Torrance, CA, USA.

1.3.   Undersøgelsesperiode og betragtet periode

| (9) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2007 til 31. december 2008 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2004 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). Hvad angår varigheden af undersøgelsesperioden, skal det bemærkes, at 18-måneders-perioden blev valgt i betragtning af de specifikke forhold på markedet for den pågældende vare/samme vare, dvs. tilstedeværelsen af offentlige indkøb/udbudsprocedurer, som bevirker lange frister for gennemførelsen af en transaktion, og relativt få transaktioner. |
| --- | --- |

(9)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2007 til 31. december 2008 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2004 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). Hvad angår varigheden af undersøgelsesperioden, skal det bemærkes, at 18-måneders-perioden blev valgt i betragtning af de specifikke forhold på markedet for den pågældende vare/samme vare, dvs. tilstedeværelsen af offentlige indkøb/udbudsprocedurer, som bevirker lange frister for gennemførelsen af en transaktion, og relativt få transaktioner.

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

| (10) | Den pågældende vare er systemer til scanning af fragt, der bygger på anvendelse af neutronteknologi, af røntgenstråler med en røntgenkilde på 250 KeV eller derover eller af alfa-, beta- eller gammastråler, for øjeblikket henhørende under KN-kode ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 og ex 9030 10 00, og motorkøretøjer, der er udstyret med sådanne systemer, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8705 90 90, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(10)

Den pågældende vare er systemer til scanning af fragt, der bygger på anvendelse af neutronteknologi, af røntgenstråler med en røntgenkilde på 250 KeV eller derover eller af alfa-, beta- eller gammastråler, for øjeblikket henhørende under KN-kode ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 og ex 9030 10 00, og motorkøretøjer, der er udstyret med sådanne systemer, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8705 90 90, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«).

| (11) | Disse scannere udgør avancerede teknologiske systemer til screening med henblik på kontrol med fragt. Systemerne bidrager til en bedre sikkerhed ved at spore forsendelser af bl.a. sprængstoffer, våben, radioaktive materialer, narkotika, smuglervarer og forfalskede varer. De er et vigtigt redskab for told- og havnemyndigheder samt for visse luftfragtselskaber og andre private aktører, der er specialiserede i sikkerhedsspørgsmål, i deres arbejde med at opdage mistænkelige varer i uåbnet last, som transiterer via sø-, vej-, luft- og jernbanetransport. |
| --- | --- |

(11)

Disse scannere udgør avancerede teknologiske systemer til screening med henblik på kontrol med fragt. Systemerne bidrager til en bedre sikkerhed ved at spore forsendelser af bl.a. sprængstoffer, våben, radioaktive materialer, narkotika, smuglervarer og forfalskede varer. De er et vigtigt redskab for told- og havnemyndigheder samt for visse luftfragtselskaber og andre private aktører, der er specialiserede i sikkerhedsspørgsmål, i deres arbejde med at opdage mistænkelige varer i uåbnet last, som transiterer via sø-, vej-, luft- og jernbanetransport.

| (12) | Den pågældende vare findes i forskellige konfigurationer afhængigt af den genstand, der skal scannes, og af, om scannerne skal være mobile eller statiske. Der findes navnlig følgende konfigurationer: stationære systemer (som er permanent installeret på et bestemt sted), flyttelige systemer (lette flytbare systemer til scanning monteret på skinner), systemer på skinner, mobile systemer (med indbyggede scannere i et motorkøretøj), pass-through-systemer og portalsystemer. Inden for den samme konfiguration har systemer til scanning af fragt de sammen generelle fysiske, teknologiske og kvalitetsmæssige krav, anvendes til nøjagtigt de samme formål, sælges udelukkende til slutbrugere og produceres ved hjælp af den samme type udstyr. |
| --- | --- |

(12)

Den pågældende vare findes i forskellige konfigurationer afhængigt af den genstand, der skal scannes, og af, om scannerne skal være mobile eller statiske. Der findes navnlig følgende konfigurationer: stationære systemer (som er permanent installeret på et bestemt sted), flyttelige systemer (lette flytbare systemer til scanning monteret på skinner), systemer på skinner, mobile systemer (med indbyggede scannere i et motorkøretøj), pass-through-systemer og portalsystemer. Inden for den samme konfiguration har systemer til scanning af fragt de sammen generelle fysiske, teknologiske og kvalitetsmæssige krav, anvendes til nøjagtigt de samme formål, sælges udelukkende til slutbrugere og produceres ved hjælp af den samme type udstyr.

| (13) | Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent fra Kina påstod, at varedækningen for den pågældende vare skulle ændres radikalt og udelukkende omfatte en vis del af fragtscanningssystemerne med røntgenstråler, nemlig de ikke-mobile systemer til scanning af fragt, der bygger på anvendelse af røntgenstråler (med en røntgenstråle på over 450 KeV), undtagen systemer til scanning af fragt, der indeholder Interlaced Dual-Energy (IDE), binokulare stereoskopiske (BS) teknologier og fast-scan-teknologier. Det blev påstået, at visse teknologier ikke er videnskabeligt eller teknisk egnede til scanning af fragt. Det blev påstået, at der er forskel på teknologierne, de endelige anvendelsesformål og forbrugernes opfattelse af varen. Virksomheden påstod, at teknologier baseret på alfa- og betastråler ikke er videnskabeligt eller teknisk anvendelige i forbindelse med fragtscannere. Det blev endvidere påstået, at fragtscannere med neutronteknologi eller gammastråler ikke produceres i EF. Derudover blev det påstået, at visse scannere ikke er ens (nemlig mobile fragtscannere, fragtscannere med fast-scan-tekonologi, fragtscannere med IDE-teknologi og fragtscannere med BS-teknologi, fragtscannere med et vist energiniveau) og derfor ikke kan behandles som den pågældende vare. Endelig blev det påstået, at visse varetyper adskiller sig fra hinanden, og at visse varetyper ikke fremstilles i hverken Kina eller EF. |
| --- | --- |

(13)

Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent fra Kina påstod, at varedækningen for den pågældende vare skulle ændres radikalt og udelukkende omfatte en vis del af fragtscanningssystemerne med røntgenstråler, nemlig de ikke-mobile systemer til scanning af fragt, der bygger på anvendelse af røntgenstråler (med en røntgenstråle på over 450 KeV), undtagen systemer til scanning af fragt, der indeholder Interlaced Dual-Energy (IDE), binokulare stereoskopiske (BS) teknologier og fast-scan-teknologier. Det blev påstået, at visse teknologier ikke er videnskabeligt eller teknisk egnede til scanning af fragt. Det blev påstået, at der er forskel på teknologierne, de endelige anvendelsesformål og forbrugernes opfattelse af varen. Virksomheden påstod, at teknologier baseret på alfa- og betastråler ikke er videnskabeligt eller teknisk anvendelige i forbindelse med fragtscannere. Det blev endvidere påstået, at fragtscannere med neutronteknologi eller gammastråler ikke produceres i EF. Derudover blev det påstået, at visse scannere ikke er ens (nemlig mobile fragtscannere, fragtscannere med fast-scan-tekonologi, fragtscannere med IDE-teknologi og fragtscannere med BS-teknologi, fragtscannere med et vist energiniveau) og derfor ikke kan behandles som den pågældende vare. Endelig blev det påstået, at visse varetyper adskiller sig fra hinanden, og at visse varetyper ikke fremstilles i hverken Kina eller EF.

| (14) | Undersøgelsen viste, at alle teknologier, der indgår i varedækningen, kan anvendes til scanning af fragt, og at alle varetyper kan anvendes til det samme formål, som er at scanne fragt ved hjælp af det samme væsentlige aspekt, nemlig emission af stråler med i forbindelse med scanning af fragt. Derfor kan ændringer i energikilden eller -niveauet og det forhold, at visse teknologier skulle være bedre egnede til scanning af bestemte typer fragt (f.eks. organisk fragt), ikke berettige en udelukkelse af en bestemt varetype. Samtidig anvendes alle varetyper, uanset den anvendte teknologi, til det samme anvendelsesformål, som tilsigtes af brugerne, nemlig at scanne fragt. De udbud, der gennemføres i EU, udelukker desuden typisk ingen form for teknologi, uanset hvor den tilsvarende vare produceres. Det fremgår desuden, at teknologier baseret på alfa- og betastråler kan anvendes til scanning af visse typer fragt. Hvad angår de varetyper, der ikke produceres i EU, skal det bemærkes, at denne påstand heller ikke er relevant. Ifølge institutionernes almindelige praksis baseres definitionen af varedækningen på, om de forskellige typer har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og i al væsentlighed samme endelige anvendelsesformål. Hvis varedækningen begrænses til kun at omfatte nøjagtigt samme varetyper produceret af EF-erhvervsgrenen, ville varedefinitionen og eventuelle antidumpingforanstaltninger blive uanvendelige. Hvad angår påstanden om, at fragtscannere med røntgenstråler bør udelukkes, udelukkende fordi de er kombineret med visse typer teknologi, skal det bemærkes, at tilstedeværelsen af eventuelle supplerende aspekter eller funktionaliteter i en fragtscanner med røntgenstråler ikke rejser tvivl om, hvorvidt denne vare anvendes på samme måde som alle andre typer af den pågældende vare og har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. Hvad angår opdelingen mellem mobile og ikke-mobile systemer til scanning af fragt, skal det bemærkes, at begge typer anvendes til samme formål, anvender samme kerneteknologi, og i begge typer integreres scanningsteknologien i en mere omfattende struktur som f.eks. en lastbil eller en permanent installation. Hvad angår energiniveauet, skal det endelig bemærkes, at der anvendes både høje og lave energiniveauer til scanning af fragt, og at alle varetyper derfor har de samme væsentlige fysiske og tekniske egenskaber, forudsat at energiniveauet befinder sig inden for de i indledningsmeddelelsen fastsatte grænser. Det synes derfor ulogisk at udelukke fragtscannere med et vist energiniveau især i betragtning af, at energiniveauet sædvanligvis ikke specificeres i udbud, og det overlades til leverandøren af systemer til scanning af fragt at fastsætte det relevante niveau i sit tilbud. Derfor betragtes alle de eksisterende typer som én vare i forbindelse med denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(14)

Undersøgelsen viste, at alle teknologier, der indgår i varedækningen, kan anvendes til scanning af fragt, og at alle varetyper kan anvendes til det samme formål, som er at scanne fragt ved hjælp af det samme væsentlige aspekt, nemlig emission af stråler med i forbindelse med scanning af fragt. Derfor kan ændringer i energikilden eller -niveauet og det forhold, at visse teknologier skulle være bedre egnede til scanning af bestemte typer fragt (f.eks. organisk fragt), ikke berettige en udelukkelse af en bestemt varetype. Samtidig anvendes alle varetyper, uanset den anvendte teknologi, til det samme anvendelsesformål, som tilsigtes af brugerne, nemlig at scanne fragt. De udbud, der gennemføres i EU, udelukker desuden typisk ingen form for teknologi, uanset hvor den tilsvarende vare produceres. Det fremgår desuden, at teknologier baseret på alfa- og betastråler kan anvendes til scanning af visse typer fragt. Hvad angår de varetyper, der ikke produceres i EU, skal det bemærkes, at denne påstand heller ikke er relevant. Ifølge institutionernes almindelige praksis baseres definitionen af varedækningen på, om de forskellige typer har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og i al væsentlighed samme endelige anvendelsesformål. Hvis varedækningen begrænses til kun at omfatte nøjagtigt samme varetyper produceret af EF-erhvervsgrenen, ville varedefinitionen og eventuelle antidumpingforanstaltninger blive uanvendelige. Hvad angår påstanden om, at fragtscannere med røntgenstråler bør udelukkes, udelukkende fordi de er kombineret med visse typer teknologi, skal det bemærkes, at tilstedeværelsen af eventuelle supplerende aspekter eller funktionaliteter i en fragtscanner med røntgenstråler ikke rejser tvivl om, hvorvidt denne vare anvendes på samme måde som alle andre typer af den pågældende vare og har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. Hvad angår opdelingen mellem mobile og ikke-mobile systemer til scanning af fragt, skal det bemærkes, at begge typer anvendes til samme formål, anvender samme kerneteknologi, og i begge typer integreres scanningsteknologien i en mere omfattende struktur som f.eks. en lastbil eller en permanent installation. Hvad angår energiniveauet, skal det endelig bemærkes, at der anvendes både høje og lave energiniveauer til scanning af fragt, og at alle varetyper derfor har de samme væsentlige fysiske og tekniske egenskaber, forudsat at energiniveauet befinder sig inden for de i indledningsmeddelelsen fastsatte grænser. Det synes derfor ulogisk at udelukke fragtscannere med et vist energiniveau især i betragtning af, at energiniveauet sædvanligvis ikke specificeres i udbud, og det overlades til leverandøren af systemer til scanning af fragt at fastsætte det relevante niveau i sit tilbud. Derfor betragtes alle de eksisterende typer som én vare i forbindelse med denne undersøgelse.

| (15) | Det blev desuden påstået, at da den vigtigste komponent i den pågældende vare (altså acceleratoren) ikke produceres af klageren, skulle vedkommende ikke betragtes som producent. Det skal i den forbindelse bemærkes, at fragtscannere og acceleratorer er to forskellige varer. Produktionen af acceleratorer er en anden form for virksomhed, da acceleratorer anvendes i en lang række sektorer og til flere formål. Scanning af fragt er blot en anvendelse af acceleratorer. Producenter af fragtscannere på verdensplan producerer normalt ikke acceleratorer. Så vidt Kommissionen er orienteret, er kun Nuctech vertikalt integreret og producerer også varer i det efterfølgende handelsled. |
| --- | --- |

(15)

Det blev desuden påstået, at da den vigtigste komponent i den pågældende vare (altså acceleratoren) ikke produceres af klageren, skulle vedkommende ikke betragtes som producent. Det skal i den forbindelse bemærkes, at fragtscannere og acceleratorer er to forskellige varer. Produktionen af acceleratorer er en anden form for virksomhed, da acceleratorer anvendes i en lang række sektorer og til flere formål. Scanning af fragt er blot en anvendelse af acceleratorer. Producenter af fragtscannere på verdensplan producerer normalt ikke acceleratorer. Så vidt Kommissionen er orienteret, er kun Nuctech vertikalt integreret og producerer også varer i det efterfølgende handelsled.

2.2.   Samme vare

| (16) | Det blev konstateret, at den pågældende vare i Kina, den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i USA, som blev anvendt som referenceland, og den vare, der produceres og sælges i EF af EF-erhvervsgrenen, var identiske, hvad angår de generelle fysiske og tekniske egenskaber. Der er desuden ingen forskel i anvendelsen af disse varer. Dette bekræftes af, at disse varer generelt konkurrerer i forbindelse med offentlige udbud, hvor de skal opfylde de samme standardkrav. Disse udbud offentliggøres af offentlige myndighed (sædvanligvis toldmyndigheder, der optræder som indkøbere/brugere af varen). Udbud indeholder detaljerede specifikationer for den vare, der skal leveres, undertiden kombineret med konkrete krav til installation, servicerelateret eftersyn og vedligeholdelse. Når en producent afgiver tilbud som led i en udbudsprocedure, betyder dette pr. definition, at de konkurrerende varer har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. I lyset af markedets gennemsigtige natur, hvad angår størrelse (små transaktionsmængder), antallet af deltagere (få deltagere) og de strenge krav, der er fastlagt i udbudsmeddelelserne, er muligheden for at skelne mellem varerne betydeligt begrænset. |
| --- | --- |

(16)

Det blev konstateret, at den pågældende vare i Kina, den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i USA, som blev anvendt som referenceland, og den vare, der produceres og sælges i EF af EF-erhvervsgrenen, var identiske, hvad angår de generelle fysiske og tekniske egenskaber. Der er desuden ingen forskel i anvendelsen af disse varer. Dette bekræftes af, at disse varer generelt konkurrerer i forbindelse med offentlige udbud, hvor de skal opfylde de samme standardkrav. Disse udbud offentliggøres af offentlige myndighed (sædvanligvis toldmyndigheder, der optræder som indkøbere/brugere af varen). Udbud indeholder detaljerede specifikationer for den vare, der skal leveres, undertiden kombineret med konkrete krav til installation, servicerelateret eftersyn og vedligeholdelse. Når en producent afgiver tilbud som led i en udbudsprocedure, betyder dette pr. definition, at de konkurrerende varer har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. I lyset af markedets gennemsigtige natur, hvad angår størrelse (små transaktionsmængder), antallet af deltagere (få deltagere) og de strenge krav, der er fastlagt i udbudsmeddelelserne, er muligheden for at skelne mellem varerne betydeligt begrænset.

| (17) | Det konkluderes derfor foreløbigt, at alle typer systemer til scanning af fragt anses for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(17)

Det konkluderes derfor foreløbigt, at alle typer systemer til scanning af fragt anses for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   DUMPING

3.1.   Generel metode

| (18) | Den generelle metode, der er beskrevet nedenfor, er blevet anvendt for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina. |
| --- | --- |

(18)

Den generelle metode, der er beskrevet nedenfor, er blevet anvendt for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina.

3.2.   Markedsøkonomisk behandling

| (19) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de eksporterende producenter, der opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). |
| --- | --- |

(19)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de eksporterende producenter, der opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).

| (20) | Som det fremgår af betragtning 4 ovenfor, anmodede den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent fra Kina dog kun om individuel behandling. Disse kriterier blev derfor ikke undersøgt. |
| --- | --- |

(20)

Som det fremgår af betragtning 4 ovenfor, anmodede den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent fra Kina dog kun om individuel behandling. Disse kriterier blev derfor ikke undersøgt.

3.3.   Individuel behandling

| (21) | Generelt fastsættes der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), eventuelt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:






  — | Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste. |
| --- | --- | --- |

(21)

Generelt fastsættes der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), eventuelt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:

—

Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.

| — | Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit. |
| --- | --- |

—

Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.

| — | Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben. |
| --- | --- |

—

Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.

| — | Valutaomregninger foretages til markedskursen. |
| --- | --- |

—

Valutaomregninger foretages til markedskursen.

| — | Statens indgriben er ikke af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører. |
| --- | --- |

—

Statens indgriben er ikke af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.

| (22) | Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina anmodede om individuel behandling og fremlagde alle de oplysninger, der var nødvendige for evalueringen af anmodningen, inden for fristen. |
| --- | --- |

(22)

Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina anmodede om individuel behandling og fremlagde alle de oplysninger, der var nødvendige for evalueringen af anmodningen, inden for fristen.

| (23) | Ud fra de foreliggende oplysninger, som blev efterprøvet under kontrolbesøget, blev det konstateret, at der er stor sandsynlighed for statslig indgriben i denne virksomheds handelsaktiviteter i forbindelse med den pågældende vare. Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina var nemlig ikke i stand til at bevise, at den var tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben, da den kontrollerende aktionær er et datterselskab af et offentligt kinesisk universitet. Eventuelle ændringer i virksomhedens aktiestruktur skal desuden forhåndsgodkendes af de statslige myndigheder, da der indgik statslige aktiver i virksomhedens registrerede kapital. Kommissionen bemærkede desuden en kontrakt, der var forbundet med en aftale mellem Kinas regering og regeringen for et andet tredjeland. Dette antyder yderligere en vis form for statslig indgriben i virksomhedens erhvervsaktiviteter og mere specifikt i virksomhedens evne til frit at fastsætte eksportpriser og –mængder og salgsbetingelser. |
| --- | --- |

(23)

Ud fra de foreliggende oplysninger, som blev efterprøvet under kontrolbesøget, blev det konstateret, at der er stor sandsynlighed for statslig indgriben i denne virksomheds handelsaktiviteter i forbindelse med den pågældende vare. Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina var nemlig ikke i stand til at bevise, at den var tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben, da den kontrollerende aktionær er et datterselskab af et offentligt kinesisk universitet. Eventuelle ændringer i virksomhedens aktiestruktur skal desuden forhåndsgodkendes af de statslige myndigheder, da der indgik statslige aktiver i virksomhedens registrerede kapital. Kommissionen bemærkede desuden en kontrakt, der var forbundet med en aftale mellem Kinas regering og regeringen for et andet tredjeland. Dette antyder yderligere en vis form for statslig indgriben i virksomhedens erhvervsaktiviteter og mere specifikt i virksomhedens evne til frit at fastsætte eksportpriser og –mængder og salgsbetingelser.

| (24) | Det skal i den forbindelse erindres, at den pågældende kinesiske virksomhed er den eneste eksporterende producent i Kina af den pågældende vare. En eventuel individuel told vil derfor også være landsdækkende, da antidumpingtold indføres uden forskelsbehandling for al import af den pågældende vare for den eneste produktionskilde til den pågældende vare i Kina, for hvilken der er konstateret dumping og deraf følgende skade. |
| --- | --- |

(24)

Det skal i den forbindelse erindres, at den pågældende kinesiske virksomhed er den eneste eksporterende producent i Kina af den pågældende vare. En eventuel individuel told vil derfor også være landsdækkende, da antidumpingtold indføres uden forskelsbehandling for al import af den pågældende vare for den eneste produktionskilde til den pågældende vare i Kina, for hvilken der er konstateret dumping og deraf følgende skade.

| (25) | Ud fra ovenstående og det forhold, at der ikke kan indhentes nøjagtige import-/eksportstatistikker for den pågældende vare gennem det harmoniserede system og den kombinerede nomenklatur, konkluderes det foreløbigt, at den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent ikke kunne indrømmes individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5. |
| --- | --- |

(25)

Ud fra ovenstående og det forhold, at der ikke kan indhentes nøjagtige import-/eksportstatistikker for den pågældende vare gennem det harmoniserede system og den kombinerede nomenklatur, konkluderes det foreløbigt, at den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent ikke kunne indrømmes individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.

3.4.   Normal værdi

3.4.1.   Referenceland

| (26) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi i tilfælde af import fra lande uden markedsøkonomi og — i det omfang der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling — lande som anført i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et referenceland. |
| --- | --- |

(26)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi i tilfælde af import fra lande uden markedsøkonomi og — i det omfang der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling — lande som anført i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et referenceland.

| (27) | I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende USA som passende referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil. |
| --- | --- |

(27)

I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende USA som passende referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.

| (28) | Der blev modtaget bemærkninger fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina, som udtrykte skepsis over for brugen af USA som et egnet referenceland. Det vigtigste argument imod anvendelsen af dette referenceland var det meget beskyttede marked for offentlige udbud i USA, hvor der lægges vægt på »Køb amerikansk«, hvilket fører til kunstige priser på det amerikanske marked. |
| --- | --- |

(28)

Der blev modtaget bemærkninger fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina, som udtrykte skepsis over for brugen af USA som et egnet referenceland. Det vigtigste argument imod anvendelsen af dette referenceland var det meget beskyttede marked for offentlige udbud i USA, hvor der lægges vægt på »Køb amerikansk«, hvilket fører til kunstige priser på det amerikanske marked.

| (29) | Kommissionen søgte at samarbejde med producenter i USA. Der blev sendt skrivelser og relevante spørgeskemaer til fem kendte virksomheder, som fremgik af klagen. Af alle disse virksomheder var der kun én producent, der i tide indgav alle de nødvendige oplysninger med henblik på fastsættelsen af den normale værdi, og som til sidst indvilligede i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen søgte at samarbejde med producenter i USA. Der blev sendt skrivelser og relevante spørgeskemaer til fem kendte virksomheder, som fremgik af klagen. Af alle disse virksomheder var der kun én producent, der i tide indgav alle de nødvendige oplysninger med henblik på fastsættelsen af den normale værdi, og som til sidst indvilligede i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen.

| (30) | Kommissionen sendte påmindelser til de amerikanske virksomheder, der oprindeligt blev kontaktet. Den anmodede desuden klageren og den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina om bemærkninger til valget af et tredjeland med markedsøkonomi. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen sendte påmindelser til de amerikanske virksomheder, der oprindeligt blev kontaktet. Den anmodede desuden klageren og den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina om bemærkninger til valget af et tredjeland med markedsøkonomi.

| (31) | Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina påstod, at en virksomhed i USA, som er forretningsmæssigt forbundet med klageren, ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen i det påtænkte referenceland. Det blev påstået, at klageren på grund den manglende samarbejdsvilje hos datterselskabet i referencelandet skulle betragtes som ikke-samarbejdsvillig, og at proceduren burde afsluttes. Klageren påstod, at virksomhedens forretningsmæssigt forbundne virksomhed i USA ikke kunne betegnes som producent, jf. EU's antidumpingregler, og derfor fremgik virksomheden ikke af klagen. |
| --- | --- |

(31)

Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina påstod, at en virksomhed i USA, som er forretningsmæssigt forbundet med klageren, ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen i det påtænkte referenceland. Det blev påstået, at klageren på grund den manglende samarbejdsvilje hos datterselskabet i referencelandet skulle betragtes som ikke-samarbejdsvillig, og at proceduren burde afsluttes. Klageren påstod, at virksomhedens forretningsmæssigt forbundne virksomhed i USA ikke kunne betegnes som producent, jf. EU's antidumpingregler, og derfor fremgik virksomheden ikke af klagen.

| (32) | De argumenter, som den samarbejdsvillige eksporterende producent har fremført, er ikke overbevisende. Tilstedeværelsen af aktionærforbindelser mellem EF-producenter og producenter i et eventuelt referenceland kan ikke betragtes som en tvingende faktor i forbindelse med valget af et referenceland. Det afgørende er, om produktion og salg i et land, der påtænkes anvendt som referenceland, kan betragtes som repræsentativt for eksporten fra det pågældende land med henblik på at fastslå den normale værdi. Producenterne i referencelandet er ikke forpligtede til at samarbejde i forbindelse med Kommissionens antidumpingundersøgelse. Desuden blev der ikke indsendt specifikke oplysninger, som antydede, at den manglende samarbejdsvilje hos klagerens forretningsmæssigt forbundne virksomhed i USA uretmæssigt skulle have påvirket resultatet af denne undersøgelse. Dette fremgår endnu tydeligere, idet en ikke-forretningsmæssigt forbunden producent i USA samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(32)

De argumenter, som den samarbejdsvillige eksporterende producent har fremført, er ikke overbevisende. Tilstedeværelsen af aktionærforbindelser mellem EF-producenter og producenter i et eventuelt referenceland kan ikke betragtes som en tvingende faktor i forbindelse med valget af et referenceland. Det afgørende er, om produktion og salg i et land, der påtænkes anvendt som referenceland, kan betragtes som repræsentativt for eksporten fra det pågældende land med henblik på at fastslå den normale værdi. Producenterne i referencelandet er ikke forpligtede til at samarbejde i forbindelse med Kommissionens antidumpingundersøgelse. Desuden blev der ikke indsendt specifikke oplysninger, som antydede, at den manglende samarbejdsvilje hos klagerens forretningsmæssigt forbundne virksomhed i USA uretmæssigt skulle have påvirket resultatet af denne undersøgelse. Dette fremgår endnu tydeligere, idet en ikke-forretningsmæssigt forbunden producent i USA samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.

| (33) | Undersøgelsen viste, at USA er det eneste andet marked ud over Kina og EF, hvor den pågældende/samme vare produceres. Undersøgelsen viste desuden, at USA har et konkurrencepræget marked for samme vare, der sælges til både private virksomheder og offentlige organer. |
| --- | --- |

(33)

Undersøgelsen viste, at USA er det eneste andet marked ud over Kina og EF, hvor den pågældende/samme vare produceres. Undersøgelsen viste desuden, at USA har et konkurrencepræget marked for samme vare, der sælges til både private virksomheder og offentlige organer.

| (34) | Alt salg til den amerikanske regering er omfattet af »Federal Acquisition Regulation«, som omtaler »Buy American Act«-loven i forbindelse med køb af udenlandske varer. Med denne lov giver den amerikanske regering fortrinsret til nationale varer i sine indkøb, medmindre eksportlandet har undertegnet den plurilaterale WTO-handelsaftale om offentlige indkøb. Buy American Act indeholder undtagelser fra den generelle regel om indkøb af nationale varer i offentlighedens interesse og hvis der ikke findes nationale varer på markedet. Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina påstod, at Federal Acquisition Regulation og Buy American Act skaber forvridninger i indkøb af råmaterialer og øgede omkostninger til indkøb for især virksomheder med base i udlandet og desuden forhindrer effektiv konkurrence på det amerikanske marked. |
| --- | --- |

(34)

Alt salg til den amerikanske regering er omfattet af »Federal Acquisition Regulation«, som omtaler »Buy American Act«-loven i forbindelse med køb af udenlandske varer. Med denne lov giver den amerikanske regering fortrinsret til nationale varer i sine indkøb, medmindre eksportlandet har undertegnet den plurilaterale WTO-handelsaftale om offentlige indkøb. Buy American Act indeholder undtagelser fra den generelle regel om indkøb af nationale varer i offentlighedens interesse og hvis der ikke findes nationale varer på markedet. Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina påstod, at Federal Acquisition Regulation og Buy American Act skaber forvridninger i indkøb af råmaterialer og øgede omkostninger til indkøb for især virksomheder med base i udlandet og desuden forhindrer effektiv konkurrence på det amerikanske marked.

| (35) | Ud fra de foreliggende oplysninger blev det konstateret, at den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina tidligere havde deltaget i en offentlig udbudsprocedure i USA. Undersøgelsen har ikke påvist, at det kan konkluderes, at udenlandske producenter, som har undertegnet den plurilaterale WTO-handelsaftale om offentlige indkøb, ikke kan deltage i offentlige udbudsprocedurer i USA på samme vilkår som landets egne producenter. Påstanden om, at USA ikke kan anvendes som referenceland på grund af Federal Acquisition Regulation kan således ikke accepteres. |
| --- | --- |

(35)

Ud fra de foreliggende oplysninger blev det konstateret, at den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina tidligere havde deltaget i en offentlig udbudsprocedure i USA. Undersøgelsen har ikke påvist, at det kan konkluderes, at udenlandske producenter, som har undertegnet den plurilaterale WTO-handelsaftale om offentlige indkøb, ikke kan deltage i offentlige udbudsprocedurer i USA på samme vilkår som landets egne producenter. Påstanden om, at USA ikke kan anvendes som referenceland på grund af Federal Acquisition Regulation kan således ikke accepteres.

| (36) | Undersøgelsen viste desuden, at produktionsmængden hos den samarbejdsvillige amerikanske producent udgør væsentlig mere end 5 % af den kinesiske eksportmængde af den pågældende vare til EF. Hvad angår samme vares kvalitet, tekniske specifikationer og standard i USA, blev der ikke konstateret væsentlige forskelle i forhold til de kinesiske varer. Det amerikanske marked blev derfor anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt til at fastsætte den normale værdi for Kina. |
| --- | --- |

(36)

Undersøgelsen viste desuden, at produktionsmængden hos den samarbejdsvillige amerikanske producent udgør væsentlig mere end 5 % af den kinesiske eksportmængde af den pågældende vare til EF. Hvad angår samme vares kvalitet, tekniske specifikationer og standard i USA, blev der ikke konstateret væsentlige forskelle i forhold til de kinesiske varer. Det amerikanske marked blev derfor anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt til at fastsætte den normale værdi for Kina.

| (37) | I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at USA vil være et egnet referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(37)

I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at USA vil være et egnet referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

3.4.2.   Fastsættelse af den normale værdi

| (38) | Efter valget af USA som referenceland blev den normale værdi beregnet på grundlag af de oplysninger, der blev bekræftet hos den eneste samarbejdsvillige amerikanske producent. |
| --- | --- |

(38)

Efter valget af USA som referenceland blev den normale værdi beregnet på grundlag af de oplysninger, der blev bekræftet hos den eneste samarbejdsvillige amerikanske producent.

| (39) | Den amerikanske producents hjemmemarkedssalg af samme vare blev fundet repræsentativt i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til Fællesskabet af den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina. |
| --- | --- |

(39)

Den amerikanske producents hjemmemarkedssalg af samme vare blev fundet repræsentativt i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til Fællesskabet af den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina.

| (40) | Det blev også undersøgt, om hjemmemarkedssalget kunne anses for at have fundet sted i normal handel, ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder. Undersøgelsen hos den amerikanske producent viste, at denne producents salgsmængde til nettopriser mindst svarende til ovennævnte enhedsomkostninger repræsenterede over 80 % af den samlede salgsmængde. Den normale værdi blev derfor baseret på den faktiske hjemmemarkedspris pr. varetype, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner af den pågældende varetype på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, uanset om dette salg havde været fortjenstgivende eller ej. |
| --- | --- |

(40)

Det blev også undersøgt, om hjemmemarkedssalget kunne anses for at have fundet sted i normal handel, ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder. Undersøgelsen hos den amerikanske producent viste, at denne producents salgsmængde til nettopriser mindst svarende til ovennævnte enhedsomkostninger repræsenterede over 80 % af den samlede salgsmængde. Den normale værdi blev derfor baseret på den faktiske hjemmemarkedspris pr. varetype, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner af den pågældende varetype på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, uanset om dette salg havde været fortjenstgivende eller ej.

| (41) | Det skal bemærkes, at den samarbejdsvillige amerikanske producent kun producerede og solgte én type af samme vare på det amerikanske marked i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(41)

Det skal bemærkes, at den samarbejdsvillige amerikanske producent kun producerede og solgte én type af samme vare på det amerikanske marked i undersøgelsesperioden.

| (42) | For de typer af den pågældende vare, for hvilke der ikke kunne beregnes en normal værdi på grundlag de tilgængelige oplysninger i referencelandet, blev der beregnet en normal værdi på grundlag af efterprøvede oplysninger fra EF-erhvervsgrenen vedrørende de samme varetyper. Dette skete i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), som fastsætter, at EF-erhvervsgrenens omkostninger og priser kan anvendes som ethvert andet rimeligt grundlag til beregning af den normale værdi i forbindelse med import fra lande uden markedsøkonomi. |
| --- | --- |

(42)

For de typer af den pågældende vare, for hvilke der ikke kunne beregnes en normal værdi på grundlag de tilgængelige oplysninger i referencelandet, blev der beregnet en normal værdi på grundlag af efterprøvede oplysninger fra EF-erhvervsgrenen vedrørende de samme varetyper. Dette skete i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), som fastsætter, at EF-erhvervsgrenens omkostninger og priser kan anvendes som ethvert andet rimeligt grundlag til beregning af den normale værdi i forbindelse med import fra lande uden markedsøkonomi.

3.5.   Eksportpris

| (43) | Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina solgte eksporterede udelukkende til offentlige myndigheder i EF efter indgåelse af offentlige kontrakter. |
| --- | --- |

(43)

Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina solgte eksporterede udelukkende til offentlige myndigheder i EF efter indgåelse af offentlige kontrakter.

| (44) | Undersøgelsen viste, at virksomhedens regnskaber var mangelfulde, og de nøjagtige oplysninger om eksportsalg og -priser kunne derfor ikke beregnes med sikkerhed for en række transaktioner. De indgåede offentlige kontrakter omfattede arbejde på stedet og installations- og serviceomkostninger i EF, som ikke altid kunne spores tilbage til virksomhedens regnskaber, selv om de normalt skulle foreligge. Visse eksportrelaterede omkostninger fremgik desuden ikke nøjagtigt af virksomhedens regnskaber, hvilket skabte yderligere tvivl om, hvorvidt regnskaberne var fuldstændige. Visse nødvendige justeringer af eksportpriserne med henblik på en rimelig sammenligning med den normale værdi kunne således ikke foretages med den ønskede præcision. |
| --- | --- |

(44)

Undersøgelsen viste, at virksomhedens regnskaber var mangelfulde, og de nøjagtige oplysninger om eksportsalg og -priser kunne derfor ikke beregnes med sikkerhed for en række transaktioner. De indgåede offentlige kontrakter omfattede arbejde på stedet og installations- og serviceomkostninger i EF, som ikke altid kunne spores tilbage til virksomhedens regnskaber, selv om de normalt skulle foreligge. Visse eksportrelaterede omkostninger fremgik desuden ikke nøjagtigt af virksomhedens regnskaber, hvilket skabte yderligere tvivl om, hvorvidt regnskaberne var fuldstændige. Visse nødvendige justeringer af eksportpriserne med henblik på en rimelig sammenligning med den normale værdi kunne således ikke foretages med den ønskede præcision.

| (45) | Virksomheden blev orienteret om ovennævnte mangler og muligheden for at anvende grundforordningens artikel 18 med henblik på at beregne eksportprisen på den pågældende vare. Virksomheden blev anmodet om at fremsætte bemærkninger, men de indsendte bemærkninger var generelle og anfægtede ikke de konstaterede problemer. |
| --- | --- |

(45)

Virksomheden blev orienteret om ovennævnte mangler og muligheden for at anvende grundforordningens artikel 18 med henblik på at beregne eksportprisen på den pågældende vare. Virksomheden blev anmodet om at fremsætte bemærkninger, men de indsendte bemærkninger var generelle og anfægtede ikke de konstaterede problemer.

| (46) | Ud fra ovenstående blev eksportpriserne på den pågældende vare beregnet i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 1, på grundlag af de priser, der var blevet betalt for den pågældende vare. |
| --- | --- |

(46)

Ud fra ovenstående blev eksportpriserne på den pågældende vare beregnet i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 1, på grundlag af de priser, der var blevet betalt for den pågældende vare.

3.6.   Sammenligning

| (47) | Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ved hjælp af prisen ab fabrik. |
| --- | --- |

(47)

Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ved hjælp af prisen ab fabrik.

| (48) | For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Den undersøgte eksporterende producent i Kina blev derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport og forsikring, emballering, kreditomkostninger, garanti- og kautionsomkostninger og provisioner, anlægsarbejder og installation på stedet samt serviceomkostninger, når dette var relevant og berettiget. I den forbindelse anvendtes de foreliggende oplysninger, som nævnt i betragtning 45, til at beregne serviceomkostningerne, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1. |
| --- | --- |

(48)

For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Den undersøgte eksporterende producent i Kina blev derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport og forsikring, emballering, kreditomkostninger, garanti- og kautionsomkostninger og provisioner, anlægsarbejder og installation på stedet samt serviceomkostninger, når dette var relevant og berettiget. I den forbindelse anvendtes de foreliggende oplysninger, som nævnt i betragtning 45, til at beregne serviceomkostningerne, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.

3.7.   Dumpingmargen

| (49) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenen for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne pr. varetype som fastsat ovenfor. |
| --- | --- |

(49)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenen for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne pr. varetype som fastsat ovenfor.

| (50) | Ud fra de foreliggende oplysninger fra den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina og oplysningerne i klagen er der ingen andre kendte producenter af den pågældende vare i Kina. Den landsdækkende dumpingmargen, der fastsættes for Kina, skal derfor svare til den dumpingmargen, der fastsættes for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina. |
| --- | --- |

(50)

Ud fra de foreliggende oplysninger fra den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina og oplysningerne i klagen er der ingen andre kendte producenter af den pågældende vare i Kina. Den landsdækkende dumpingmargen, der fastsættes for Kina, skal derfor svare til den dumpingmargen, der fastsættes for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina.

| (51) | Den foreløbige dumpingmargen for Kina, udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til 36,6 %. |
| --- | --- |

(51)

Den foreløbige dumpingmargen for Kina, udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til 36,6 %.

4.   SKADE

4.1.   EF-produktion

| (52) | Undersøgelsen viste, at samme vare fremstilles i EF af to EF-producenter med produktionsanlæg i Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

(52)

Undersøgelsen viste, at samme vare fremstilles i EF af to EF-producenter med produktionsanlæg i Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige.

| (53) | Ovennævnte virksomheders produktion udgør den samlede EF-produktion. |
| --- | --- |

(53)

Ovennævnte virksomheders produktion udgør den samlede EF-produktion.

| (54) | Der mindes om, at der i dette tilfælde kun er to EF-producenter og en eksporterende producent, som tegner sig for praktisk talt hele EF-markedet. Der kan således ikke anføres præcise tal af hensyn til beskyttelse af virksomhedens private oplysninger. Under disse omstændigheder anføres indikatorerne ved hjælp af indekstal. |
| --- | --- |

(54)

Der mindes om, at der i dette tilfælde kun er to EF-producenter og en eksporterende producent, som tegner sig for praktisk talt hele EF-markedet. Der kan således ikke anføres præcise tal af hensyn til beskyttelse af virksomhedens private oplysninger. Under disse omstændigheder anføres indikatorerne ved hjælp af indekstal.

4.2.   Definition af EF-erhvervsgrenen

| (55) | Klagen blev indgivet på vegne af en EF-producent, som tegner sig for mere end 80 % af den samlede kendte EF-produktion af samme vare. |
| --- | --- |

(55)

Klagen blev indgivet på vegne af en EF-producent, som tegner sig for mere end 80 % af den samlede kendte EF-produktion af samme vare.

| (56) | Den anden EF-producent samarbejdede oprindeligt i forbindelse med undersøgelsen ved at indsende en spørgeskemabesvarelse, men deltog derefter ikke længere aktivt i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(56)

Den anden EF-producent samarbejdede oprindeligt i forbindelse med undersøgelsen ved at indsende en spørgeskemabesvarelse, men deltog derefter ikke længere aktivt i undersøgelsen.

4.3.   EF-forbruget

| (57) | Det skal bemærkes, at der ikke findes nogen præcis importstatistik fra Eurostat for den pågældende vare. Alle interesserede parter opfordredes til at indsende oplysninger om EF-forbruget. Oplysningerne blev, hvor det var muligt, krydstjekket med eventuelle tilgængelige oplysninger fra producenter af den pågældende vare i Kina og USA, med EU-brugernes oplysninger og andre oplysninger om kontrakter og udbud på EF-markedet, som EF-erhvervsgrenen ikke fik tildelt. EF-forbruget blev således fastsat på grundlag af salget i EF af samme vare produceret af EF-erhvervsgrenen, salgsmængderne i EF for samme vare produceret af den anden kendte EF-producent og importmængden af den pågældende vare fra tredjelande. Datoen for underskrivelsen af salgskontrakterne som følge af udbudsprocedurerne blev anvendt som skæringsdato for, hvornår en transaktion fandt sted inden for en given periode.
  På dette grundlag udviklede EF-forbruget sig således: | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks: 2004=100 | 100 | 59 | 112 | 118 | 200 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser. |

(57)

Det skal bemærkes, at der ikke findes nogen præcis importstatistik fra Eurostat for den pågældende vare. Alle interesserede parter opfordredes til at indsende oplysninger om EF-forbruget. Oplysningerne blev, hvor det var muligt, krydstjekket med eventuelle tilgængelige oplysninger fra producenter af den pågældende vare i Kina og USA, med EU-brugernes oplysninger og andre oplysninger om kontrakter og udbud på EF-markedet, som EF-erhvervsgrenen ikke fik tildelt. EF-forbruget blev således fastsat på grundlag af salget i EF af samme vare produceret af EF-erhvervsgrenen, salgsmængderne i EF for samme vare produceret af den anden kendte EF-producent og importmængden af den pågældende vare fra tredjelande. Datoen for underskrivelsen af salgskontrakterne som følge af udbudsprocedurerne blev anvendt som skæringsdato for, hvornår en transaktion fandt sted inden for en given periode.

På dette grundlag udviklede EF-forbruget sig således:

2004

2005

2006

2007

UP

Indeks: 2004=100

100

59

112

118

200

Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser.

| (58) | Forbruget af den pågældende vare og samme vare i EF fordobledes i den betragtede periode som følge af øgede sikkerhedshensyn og forholdsregler til bekæmpelse af svig og kriminalitet. Indkøbet af nogle få enheder blev støttet af EU som led i en række initiativer til bekæmpelse af svig eller grænsekontrol. |
| --- | --- |

(58)

Forbruget af den pågældende vare og samme vare i EF fordobledes i den betragtede periode som følge af øgede sikkerhedshensyn og forholdsregler til bekæmpelse af svig og kriminalitet. Indkøbet af nogle få enheder blev støttet af EU som led i en række initiativer til bekæmpelse af svig eller grænsekontrol.

4.4.   Import fra det pågældende land

4.4.1.   Data om mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land

| (59) | Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare betydeligt i hele den betragtede periode. Importen steg markant i UP efter 2004. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde | 100 | 100 | 500 | 600 | 1 500 |
| Indeks: 2004=100


  Source: Questionnaire replies and subsequent submissions. |

(59)

Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare betydeligt i hele den betragtede periode. Importen steg markant i UP efter 2004.

2004

2005

2006

2007

UP

Importmængde

100

100

500

600

1 500

Indeks: 2004=100

Source: Questionnaire replies and subsequent submissions.

| (60) | Den gennemsnitlige importpris varierer markant fra en importtransaktion til en anden, idet konfigurationen af systemet har stor betydning for den gennemsnitlige enhedspris. Udviklingen i de gennemsnitlige enhedspriser er derfor ikke i sig selv relevant. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig importpris | 100 | 100 | 800 | 530 | 670 |
| Indeks: 2004=100


  Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser. |

(60)

Den gennemsnitlige importpris varierer markant fra en importtransaktion til en anden, idet konfigurationen af systemet har stor betydning for den gennemsnitlige enhedspris. Udviklingen i de gennemsnitlige enhedspriser er derfor ikke i sig selv relevant.

2004

2005

2006

2007

UP

Gennemsnitlig importpris

100

100

800

530

670

Indeks: 2004=100

Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser.

| (61) | Markedsandelen for importen fra det pågældende land blev mere end firedoblet i den betragtede periode. I den forbindelse bør det også bemærkes, at importen fra det pågældende land udgjorde langt størstedelen af importen til EU i den betragtede periode. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kinas markedsandel | 0-10 % | 0-10 % | 20-30 % | 30-40 % | 40-50 % |
| Indeks: 2004=100 | 100 | 100 | 260 | 300 | 440 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser. |

(61)

Markedsandelen for importen fra det pågældende land blev mere end firedoblet i den betragtede periode. I den forbindelse bør det også bemærkes, at importen fra det pågældende land udgjorde langt størstedelen af importen til EU i den betragtede periode.

2004

2005

2006

2007

UP

Kinas markedsandel

0-10 %

0-10 %

20-30 %

30-40 %

40-50 %

Indeks: 2004=100

100

100

260

300

440

Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser.

4.4.2.   Underbud

| (62) | Med henblik på at analysere prisunderbuddet blev den samarbejdsvillige eksporterende producents importpriser sammenlignet med EF-erhvervsgrenens tilbudspriser i undersøgelsesperioden på grundlag af sammenlignelige varekonfigurationer. Denne sammenligning blev foretaget for alle transaktioner, hvor både EF-erhvervsgrenen og den eksporterende producent afgav tilbud, og hvor disse tilbud blev afgivet på samme vilkår og accepteret af den ordregivende myndighed. EF-erhvervsgrenens priser justeredes til nettopriser, ab fabrik-niveau, og sammenlignedes med cif-importprisen, EU's grænse, plus eventuelle toldafgifter. |
| --- | --- |

(62)

Med henblik på at analysere prisunderbuddet blev den samarbejdsvillige eksporterende producents importpriser sammenlignet med EF-erhvervsgrenens tilbudspriser i undersøgelsesperioden på grundlag af sammenlignelige varekonfigurationer. Denne sammenligning blev foretaget for alle transaktioner, hvor både EF-erhvervsgrenen og den eksporterende producent afgav tilbud, og hvor disse tilbud blev afgivet på samme vilkår og accepteret af den ordregivende myndighed. EF-erhvervsgrenens priser justeredes til nettopriser, ab fabrik-niveau, og sammenlignedes med cif-importprisen, EU's grænse, plus eventuelle toldafgifter.

| (63) | På grundlag af den samarbejdsvillige eksporterende producents priser udgjorde den konstaterede vejede gennemsnitlige underbudsmargen, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens priser, mellem 20 og 25 %. |
| --- | --- |

(63)

På grundlag af den samarbejdsvillige eksporterende producents priser udgjorde den konstaterede vejede gennemsnitlige underbudsmargen, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens priser, mellem 20 og 25 %.

4.5.   EF-erhvervsgrenens situation

4.5.1.   Indledende bemærkninger

| (64) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(64)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation.

| (65) | Det skal bemærkes, at denne type virksomhed er »viden- eller know how-intensiv« i modsætning til »maskin-intensiv« og er baseret på produktion efter ordre. Dette skal erindres i forbindelse med fortolkningen af en række skadesindikatorer og ved fastlæggelsen af deres betydning i forbindelse med skadesanalysen. Førnævnte indikatorer indeholder oplysninger om gennemsnitspriser, afkastet af aktiverne, lagerindikatorer, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse. Hvad angår gennemsnitspriserne, kan oplysningerne ikke betragtes som væsentlige på grund af lave mængder og forskelle mellem de forskellige typer systemer til scanning fra år til år. Hvad angår afkastet af aktiverne og lagerindikatorerne, giver de indsendte oplysninger ikke et nøjagtigt billede af situationen, da førstnævnte er baseret på aktiver, der allerede er blevet afskrevet, mens sidstnævnte afspejler et marked baseret på salg efter ordre. Produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen er også indikatorer, der kun har begrænset relevans, idet varerne grundlæggende produceres, når kontrakterne indgås efter udbudsprocesserne. |
| --- | --- |

(65)

Det skal bemærkes, at denne type virksomhed er »viden- eller know how-intensiv« i modsætning til »maskin-intensiv« og er baseret på produktion efter ordre. Dette skal erindres i forbindelse med fortolkningen af en række skadesindikatorer og ved fastlæggelsen af deres betydning i forbindelse med skadesanalysen. Førnævnte indikatorer indeholder oplysninger om gennemsnitspriser, afkastet af aktiverne, lagerindikatorer, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse. Hvad angår gennemsnitspriserne, kan oplysningerne ikke betragtes som væsentlige på grund af lave mængder og forskelle mellem de forskellige typer systemer til scanning fra år til år. Hvad angår afkastet af aktiverne og lagerindikatorerne, giver de indsendte oplysninger ikke et nøjagtigt billede af situationen, da førstnævnte er baseret på aktiver, der allerede er blevet afskrevet, mens sidstnævnte afspejler et marked baseret på salg efter ordre. Produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen er også indikatorer, der kun har begrænset relevans, idet varerne grundlæggende produceres, når kontrakterne indgås efter udbudsprocesserne.

4.5.2.   Skadesindikatorer

Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion | 100 | 75 | 89 | 163 | 166 |
| Kapacitet | 100 | 82 | 83 | 168 | 222 |
| Kapacitets-udnyttelse | 100 | 92 | 107 | 97 | 75 |
| Indeks: 2004=100


  Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

2004

2005

2006

2007

UP

Produktion

100

75

89

163

166

Kapacitet

100

82

83

168

222

Kapacitets-udnyttelse

100

92

107

97

75

Indeks: 2004=100

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

| (66) | I løbet af den betragtede periode steg EF-erhvervsgrenens produktionsmængde med 66 %. Denne positive tendens skyldes hovedsagelig det gode eksportsalg af samme vare. Af samme årsag kunne EF-erhvervsgrenen mere end fordoble sin produktionskapacitet i den betragtede periode. EF-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse faldt med 25 % i den betragtede periode.

  Lagre | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lagre | 100 | 164 | 127 | 118 | 118 |
| Indeks: 2004=100


  Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(66)

I løbet af den betragtede periode steg EF-erhvervsgrenens produktionsmængde med 66 %. Denne positive tendens skyldes hovedsagelig det gode eksportsalg af samme vare. Af samme årsag kunne EF-erhvervsgrenen mere end fordoble sin produktionskapacitet i den betragtede periode. EF-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse faldt med 25 % i den betragtede periode.

Lagre

2004

2005

2006

2007

UP

Lagre

100

164

127

118

118

Indeks: 2004=100

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

| (67) | EF-erhvervsgrenens lagre viste store udsving i hele den betragtede periode. Markedsproduktionen af samme vare sker dog efter ordre, og lagrene holdes altid på det lavest mulige niveau.

  Salgsmængde, salgspris og markedsandel | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-erhvervsgrenens salgsmængde | 100 | 67 | 93 | 80 | 53 |
| Markedsandel | 80-90 % | 90-100 % | 70-80 % | 60-70 % | 20-30 % |
| Markedsandel (indeks) | 100 | 113 | 84 | 68 | 27 |
| Salgspris | 100 | 87 | 107 | 87 | 116 |
| Indeks: 2004=100


  Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser. |

(67)

EF-erhvervsgrenens lagre viste store udsving i hele den betragtede periode. Markedsproduktionen af samme vare sker dog efter ordre, og lagrene holdes altid på det lavest mulige niveau.

Salgsmængde, salgspris og markedsandel

2004

2005

2006

2007

UP

EF-erhvervsgrenens salgsmængde

100

67

93

80

53

Markedsandel

80-90 %

90-100 %

70-80 %

60-70 %

20-30 %

Markedsandel (indeks)

100

113

84

68

27

Salgspris

100

87

107

87

116

Indeks: 2004=100

Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser.

| (68) | EF-erhvervsgrenens salg faldt i den betragtede periode, og det lå i undersøgelsesperioden på næsten halvdelen af den oprindelige mængde. EF-erhvervsgrenen mistede 73 % af sin markedsandel mellem 2004 og udgangen af undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(68)

EF-erhvervsgrenens salg faldt i den betragtede periode, og det lå i undersøgelsesperioden på næsten halvdelen af den oprindelige mængde. EF-erhvervsgrenen mistede 73 % af sin markedsandel mellem 2004 og udgangen af undersøgelsesperioden.

| (69) | De gennemsnitlige salgspriser for EF-erhvervsgrenens egen produktion afhænger i høj grad af konfigurationen af den solgte scanner og antallet af enheder, der sælges pr. kontrakt i hver periode. En sammenligning af tallene for hele den betragtede periode er derfor ikke hensigtsmæssig.

  Rentabilitet | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fortjenstmar-gen før skat | 100 | 85 | 90 | 7 | –50 |
| Indeks: 2004=100


  Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(69)

De gennemsnitlige salgspriser for EF-erhvervsgrenens egen produktion afhænger i høj grad af konfigurationen af den solgte scanner og antallet af enheder, der sælges pr. kontrakt i hver periode. En sammenligning af tallene for hele den betragtede periode er derfor ikke hensigtsmæssig.

Rentabilitet

2004

2005

2006

2007

UP

Fortjenstmar-gen før skat

100

85

90

7

–50

Indeks: 2004=100

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

| (70) | EF-erhvervsgrenen led tab i den betragtede periode. Situationen var særlig dårlig i undersøgelsesperioden. Det er indlysende, at rentabilitetsniveauet i 2007 og i undersøgelsesperioden rejste tvivl om EF-erhvervsgrenens overlevelse.

  Investeringer, investeringsafkast, likviditet og evnen til at rejse kapital | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringer | 100 | 164 | 100 | 354 | 105 |
| Investerings-afkast | 110-120 % | 85-95 % | 210-220 % | 215-225 % | 60-70 % |
| Likviditet | 100 | 124 | 257 | 196 | – 106 |
| Indeks: 2004=100


  Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(70)

EF-erhvervsgrenen led tab i den betragtede periode. Situationen var særlig dårlig i undersøgelsesperioden. Det er indlysende, at rentabilitetsniveauet i 2007 og i undersøgelsesperioden rejste tvivl om EF-erhvervsgrenens overlevelse.

Investeringer, investeringsafkast, likviditet og evnen til at rejse kapital

2004

2005

2006

2007

UP

Investeringer

100

164

100

354

105

Investerings-afkast

110-120 %

85-95 %

210-220 %

215-225 %

60-70 %

Likviditet

100

124

257

196

– 106

Indeks: 2004=100

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

| (71) | Investeringerne forblev lave i den betragtede periode. En stor del af investeringerne blev anvendt til at bibeholde EF-erhvervsgrenens produktionsanlæg. Det høje investeringsniveau i 2007 vedrører et nyt patent med henblik på en forbedring af den pågældende vares resultater. Det skal erindres, at denne aktivitet er know how-intensiv. |
| --- | --- |

(71)

Investeringerne forblev lave i den betragtede periode. En stor del af investeringerne blev anvendt til at bibeholde EF-erhvervsgrenens produktionsanlæg. Det høje investeringsniveau i 2007 vedrører et nyt patent med henblik på en forbedring af den pågældende vares resultater. Det skal erindres, at denne aktivitet er know how-intensiv.

| (72) | Investeringsafkastet, udtrykt som EF-erhvervsgrenens nettofortjeneste og den bogførte nettoværdi af dens investeringer, udviste et fald i den betragtede periode, men er ikke en god skadesindikator, da det hovedsagelig afspejler aktiver, der allerede er afskrevet. |
| --- | --- |

(72)

Investeringsafkastet, udtrykt som EF-erhvervsgrenens nettofortjeneste og den bogførte nettoværdi af dens investeringer, udviste et fald i den betragtede periode, men er ikke en god skadesindikator, da det hovedsagelig afspejler aktiver, der allerede er afskrevet.

| (73) | EF-erhvervsgrenens likviditet blev drastisk forringet i den betragtede periode.

  Beskæftigelse, produktivitet og lønninger | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beskæftigelse | 100 | 110 | 113 | 131 | 137 |
| Gennemsnitlige arbejdskraft-omkostninger pr. ansat | 100 | 98 | 99 | 101 | 156 |
| Produktivitet pr. ansat | 100 | 68 | 79 | 124 | 121 |
| Indeks: 2004=100


  Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(73)

EF-erhvervsgrenens likviditet blev drastisk forringet i den betragtede periode.

Beskæftigelse, produktivitet og lønninger

2004

2005

2006

2007

UP

Beskæftigelse

100

110

113

131

137

Gennemsnitlige arbejdskraft-omkostninger pr. ansat

100

98

99

101

156

Produktivitet pr. ansat

100

68

79

124

121

Indeks: 2004=100

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

| (74) | Antallet af arbejdstagere i den del af EF-erhvervsgrenen, som fremstiller samme vare, øgedes i den betragtede periode, hvilket skyldtes klagerens gode eksportresultater. De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg, hvilket afspejlede lønniveauet for højtkvalificerede ansatte. |
| --- | --- |

(74)

Antallet af arbejdstagere i den del af EF-erhvervsgrenen, som fremstiller samme vare, øgedes i den betragtede periode, hvilket skyldtes klagerens gode eksportresultater. De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg, hvilket afspejlede lønniveauet for højtkvalificerede ansatte.

| (75) | Produktiviteten, udtrykt som produceret mængde pr. arbejdstager, steg med 21 % i løbet af den betragtede periode. Dette afspejler en øget aktivitet på markeder uden for EU. |
| --- | --- |

(75)

Produktiviteten, udtrykt som produceret mængde pr. arbejdstager, steg med 21 % i løbet af den betragtede periode. Dette afspejler en øget aktivitet på markeder uden for EU.

4.5.3.   Dumpingens størrelse

| (76) | I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten fra det pågældende land kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen på EF-markedet ikke anses for at være ubetydelige. |
| --- | --- |

(76)

I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten fra det pågældende land kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen på EF-markedet ikke anses for at være ubetydelige.

4.6.   Konklusion om skade

| (77) | Den billige dumpingimport fra Kina steg betragteligt i den betragtede periode. Importen fra det pågældende land var ved udgangen af den betragtede periode mængdemæssigt på et meget højt niveau. Markedsandelen for den pågældende vare i EF steg i samme periode med 440 %. |
| --- | --- |

(77)

Den billige dumpingimport fra Kina steg betragteligt i den betragtede periode. Importen fra det pågældende land var ved udgangen af den betragtede periode mængdemæssigt på et meget højt niveau. Markedsandelen for den pågældende vare i EF steg i samme periode med 440 %.

| (78) | Det fremgik af analysen af de økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenen, at skaden bestod i faldende salgsmængde (- 47 %), salgspriser og markedsandele (- 73 %). Dette havde yderligere direkte negative virkninger for EF-erhvervsgrenens finansielle situation. De finansielle indikatorer bekræfter rent faktisk, at EF-erhvervsgrenens fremtid er truet, og at tilstedeværelsen af dumpingimport fra det pågældende land forhindrer den i at øge sine salgsmængder og/eller priser til et niveau, som kunne bringe dens finansielle situation op på et tilfredsstillende niveau. |
| --- | --- |

(78)

Det fremgik af analysen af de økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenen, at skaden bestod i faldende salgsmængde (- 47 %), salgspriser og markedsandele (- 73 %). Dette havde yderligere direkte negative virkninger for EF-erhvervsgrenens finansielle situation. De finansielle indikatorer bekræfter rent faktisk, at EF-erhvervsgrenens fremtid er truet, og at tilstedeværelsen af dumpingimport fra det pågældende land forhindrer den i at øge sine salgsmængder og/eller priser til et niveau, som kunne bringe dens finansielle situation op på et tilfredsstillende niveau.

| (79) | Der blev foretaget en vurdering af skaden for hele EF-erhvervsgrenen (makro-økonomiske indikatorer). På dette grundlag blev der ikke fundet væsentlige forskelle mellem klageren og resten af EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(79)

Der blev foretaget en vurdering af skaden for hele EF-erhvervsgrenen (makro-økonomiske indikatorer). På dette grundlag blev der ikke fundet væsentlige forskelle mellem klageren og resten af EF-erhvervsgrenen.

| (80) | Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at en væsentlig del af EF-erhvervsgrenen har lidt skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(80)

Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at en væsentlig del af EF-erhvervsgrenen har lidt skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

5.1.   Indledning

| (81) | I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra Kina havde forvoldt EF-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. |
| --- | --- |

(81)

I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra Kina havde forvoldt EF-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

5.2.   Dumpingimportens virkninger

| (82) | Det skal først og fremmest erindres, at undersøgelsen viste, at systemer til scanning af fragt importeret fra det pågældende land er i direkte konkurrence med varer, der produceres og sælges af EF-erhvervsgrenen ikke mindst, da de konkurrerer i forbindelse med udbudsprocedurer. |
| --- | --- |

(82)

Det skal først og fremmest erindres, at undersøgelsen viste, at systemer til scanning af fragt importeret fra det pågældende land er i direkte konkurrence med varer, der produceres og sælges af EF-erhvervsgrenen ikke mindst, da de konkurrerer i forbindelse med udbudsprocedurer.

| (83) | Den kraftige stigning i dumpingimportmængden fra det pågældende land resulterede i en forringelse af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation. Betragtes EF-produktionen i den samme periode, afspejles forringelsen bl.a. i et fald i salg og priser på EF-markedet. |
| --- | --- |

(83)

Den kraftige stigning i dumpingimportmængden fra det pågældende land resulterede i en forringelse af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation. Betragtes EF-produktionen i den samme periode, afspejles forringelsen bl.a. i et fald i salg og priser på EF-markedet.

| (84) | Dumpingimportens markedsandel steg med 440 % i den betragtede periode, mens EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt med mere end to tredjedele. Disse negative ændringer for EF-erhvervsgrenen satte ind på et tidspunkt, hvor EF-forbruget nærmest fordobledes mellem 2004 og UP. |
| --- | --- |

(84)

Dumpingimportens markedsandel steg med 440 % i den betragtede periode, mens EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt med mere end to tredjedele. Disse negative ændringer for EF-erhvervsgrenen satte ind på et tidspunkt, hvor EF-forbruget nærmest fordobledes mellem 2004 og UP.

| (85) | Priserne på dumpingimporten underbød EF-erhvervsgrenens priser, så det kan med rimelighed konkluderes, at den pågældende import var ansvarlig for det pristryk, som lå til grund for forværrelsen af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(85)

Priserne på dumpingimporten underbød EF-erhvervsgrenens priser, så det kan med rimelighed konkluderes, at den pågældende import var ansvarlig for det pristryk, som lå til grund for forværrelsen af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (86) | I betragtning af det klart dokumenterede sammenfald i tid mellem på den ene side den kraftige vækst i dumpingimporten til priser, som underbød EF-erhvervsgrenens priser, og på den anden side EF-erhvervsgrenens tab af salgs- og produktionsmængde, fald i markedsandel samt pristryk, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten spillede en afgørende rolle for den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(86)

I betragtning af det klart dokumenterede sammenfald i tid mellem på den ene side den kraftige vækst i dumpingimporten til priser, som underbød EF-erhvervsgrenens priser, og på den anden side EF-erhvervsgrenens tab af salgs- og produktionsmængde, fald i markedsandel samt pristryk, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten spillede en afgørende rolle for den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.

5.3.   Virkningerne af andre faktorer

5.3.1.   EF-erhvervsgrenens eksportresultater

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksport af EF-produktionen | 100 | 83 | 42 | 96 | 108 |
| Salgspris ved eksport | 100 | 76 | 56 | 35 | 65 |
| Indeks: 2004=100


  Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

2004

2005

2006

2007

UP

Eksport af EF-produktionen

100

83

42

96

108

Salgspris ved eksport

100

76

56

35

65

Indeks: 2004=100

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

| (87) | EF-erhvervsgrenens eksportmængde steg i løbet af den betragtede periode. Eksporten udgjorde langt størstedelen (mellem 90 og 95 %) af den samlede EF-produktion i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenen solgte i undersøgelsesperioden den pågældende vare både til forretningsmæssigt og ikke-forretningmæssigt forbundne kunder. EF-erhvervsgrenens salg uden for EU består af varetyper, der er identiske med de typer, der sælges i EU. EF-erhvervsgrenens eksport var generelt rentabel i hele den betragtede periode, selv om rentabiliteten som sådan viste en negativ tendens. Eksportpriserne faldt, men var dog højere end salgspriserne i EF. De gode eksportresultater antyder, at denne form for erhverv er levedygtig og konkurrencedygtig. |
| --- | --- |

(87)

EF-erhvervsgrenens eksportmængde steg i løbet af den betragtede periode. Eksporten udgjorde langt størstedelen (mellem 90 og 95 %) af den samlede EF-produktion i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenen solgte i undersøgelsesperioden den pågældende vare både til forretningsmæssigt og ikke-forretningmæssigt forbundne kunder. EF-erhvervsgrenens salg uden for EU består af varetyper, der er identiske med de typer, der sælges i EU. EF-erhvervsgrenens eksport var generelt rentabel i hele den betragtede periode, selv om rentabiliteten som sådan viste en negativ tendens. Eksportpriserne faldt, men var dog højere end salgspriserne i EF. De gode eksportresultater antyder, at denne form for erhverv er levedygtig og konkurrencedygtig.

| (88) | EF-erhvervsgrenens eksportresultater bidrog således til virksomhedens overlevelse og bidrog ikke til den væsentlige skade, som virksomheden blev påført. |
| --- | --- |

(88)

EF-erhvervsgrenens eksportresultater bidrog således til virksomhedens overlevelse og bidrog ikke til den væsentlige skade, som virksomheden blev påført.

5.3.2.   Konkurrence mellem EF-producenter

| (89) | Den anden EF-producent er forretningsmæssigt forbundet med en amerikansk producent, der i mange år har produceret den pågældende vare. Denne producent havde i begyndelsen af den pågældende periode ingen produktion af den pågældende vare. Producenten trådte først ind på markedet i 2007 og vandt to kontrakter i undersøgelsesperioden. Det skal i den forbindelse bemærkes, at de tildelte kontrakter vedrører et udbud, som kun denne producent deltog i, og tildelingen af en kontrakt, som var resultatet af et søgsmål. Desuden fulgte de relevante skadesindikatorer for den anden EF-producent den samme udvikling, som var tilfældet for klageren. Den skade, der var påført klageren, hvilket klart fremgår af forværringen i skadesindikatorerne for den betragtede periode, kan således ikke tilskrives den nye producent på EF-markedet. |
| --- | --- |

(89)

Den anden EF-producent er forretningsmæssigt forbundet med en amerikansk producent, der i mange år har produceret den pågældende vare. Denne producent havde i begyndelsen af den pågældende periode ingen produktion af den pågældende vare. Producenten trådte først ind på markedet i 2007 og vandt to kontrakter i undersøgelsesperioden. Det skal i den forbindelse bemærkes, at de tildelte kontrakter vedrører et udbud, som kun denne producent deltog i, og tildelingen af en kontrakt, som var resultatet af et søgsmål. Desuden fulgte de relevante skadesindikatorer for den anden EF-producent den samme udvikling, som var tilfældet for klageren. Den skade, der var påført klageren, hvilket klart fremgår af forværringen i skadesindikatorerne for den betragtede periode, kan således ikke tilskrives den nye producent på EF-markedet.

5.3.3.   Import fra tredjelande

| (90) | Import fra tredjelande var som i den betragtede periode næsten ikke-eksisterende i undersøgelsesperioden. Dette kan konkluderes af redegørelser fra interesserede parter, da de relevante Eurostat-statistikker ikke er tilstrækkeligt detaljerede til kun at vise den pågældende vare eller et rimeligt skøn. De relevante oplysninger viser nemlig, at der kun var sporadisk import fra USA, som ikke kunne påføre EF-erhvervsgrenen skade på grund af den ubetydelige mængde. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde | 100 | 0 | 0 | 0 | 100 |
| Indeks: 2004=100


  Kilde: Redegørelser fra de interesserede parter. |

(90)

Import fra tredjelande var som i den betragtede periode næsten ikke-eksisterende i undersøgelsesperioden. Dette kan konkluderes af redegørelser fra interesserede parter, da de relevante Eurostat-statistikker ikke er tilstrækkeligt detaljerede til kun at vise den pågældende vare eller et rimeligt skøn. De relevante oplysninger viser nemlig, at der kun var sporadisk import fra USA, som ikke kunne påføre EF-erhvervsgrenen skade på grund af den ubetydelige mængde.

2004

2005

2006

2007

UP

Importmængde

100

0

0

0

100

Indeks: 2004=100

Kilde: Redegørelser fra de interesserede parter.

5.3.4.   EF-erhvervsgrenen afgav ikke bud i forbindelse med alle udbudsprocedurer i undersøgelsesperioden

| (91) | Det skal erindres, at EF-markedet domineres af udbud. I betragtning af, at markedet er gennemsigtigt, er det blevet bemærket, at visse udbudsdokumenter er et resultat af en proces med henblik på udveksling af synspunkter mellem den ordregivende myndighed og producenterne forud for offentliggørelsen af selve udbuddet. I disse tilfælde synes udbudsbetingelserne således at afholde andre erhvervsdrivende fra at deltage i udbudsproceduren. Undersøgelsen har bekræftet, at hverken EF-erhvervsgrenen eller den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent fra Kina har afgivet bud i samtlige udbudsproducerer. EF-erhvervsgrenen afgav kun bud, når den kunne afgive et hensigtsmæssigt bud. Der blev ikke konstateret tvingende faktorer, der kunne antyde, at den konstaterede skade i den betragtede periode skyldtes, at EF-erhvervsgrenen ikke deltog i udbud, der ikke blev skønnet at være rimelige handelsmuligheder. |
| --- | --- |

(91)

Det skal erindres, at EF-markedet domineres af udbud. I betragtning af, at markedet er gennemsigtigt, er det blevet bemærket, at visse udbudsdokumenter er et resultat af en proces med henblik på udveksling af synspunkter mellem den ordregivende myndighed og producenterne forud for offentliggørelsen af selve udbuddet. I disse tilfælde synes udbudsbetingelserne således at afholde andre erhvervsdrivende fra at deltage i udbudsproceduren. Undersøgelsen har bekræftet, at hverken EF-erhvervsgrenen eller den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent fra Kina har afgivet bud i samtlige udbudsproducerer. EF-erhvervsgrenen afgav kun bud, når den kunne afgive et hensigtsmæssigt bud. Der blev ikke konstateret tvingende faktorer, der kunne antyde, at den konstaterede skade i den betragtede periode skyldtes, at EF-erhvervsgrenen ikke deltog i udbud, der ikke blev skønnet at være rimelige handelsmuligheder.

5.3.5.   Virkningen af den pågældende vares ikke-prisrelaterede faktorer

| (92) | Undersøgelsen har vist, at udbuddene ikke blot omfatter den pågældende vare, men også andre elementer såsom vedligeholdelse, tjenesteydelser eller anlægsarbejder. Kontrakterne tildeles desuden ikke altid kun på grundlag af prisen. De ordregivende myndigheder kan anvende yderligere kriterier ud over pris, såsom kriterier relateret til varens tekniske egenskaber eller supplerende kriterier, der ikke er relateret til varen. Selv om tildelingskriterierne omfatter sådanne elementer, har undersøgelsen dog vist, at de prisrelaterede point udgør en væsentlig del af det antal point, der kan tildeles. Undersøgelsen viste desuden, at ingen af de ordregivende myndigheder udelukkede bud under påskud af, at de ikke omfattede supplerende elementer. De grundlæggende krav var med andre ord altid opfyldt. De supplerende elementer indbefatter altid ekstra omkostninger. Den pågældende eksportør tilbød i visse tilfælde supplerende elementer ud over det nødvendige, hvilket er et tydeligt bevis for lave og skadevoldende priser på de dumpingimporterede varer. |
| --- | --- |

(92)

Undersøgelsen har vist, at udbuddene ikke blot omfatter den pågældende vare, men også andre elementer såsom vedligeholdelse, tjenesteydelser eller anlægsarbejder. Kontrakterne tildeles desuden ikke altid kun på grundlag af prisen. De ordregivende myndigheder kan anvende yderligere kriterier ud over pris, såsom kriterier relateret til varens tekniske egenskaber eller supplerende kriterier, der ikke er relateret til varen. Selv om tildelingskriterierne omfatter sådanne elementer, har undersøgelsen dog vist, at de prisrelaterede point udgør en væsentlig del af det antal point, der kan tildeles. Undersøgelsen viste desuden, at ingen af de ordregivende myndigheder udelukkede bud under påskud af, at de ikke omfattede supplerende elementer. De grundlæggende krav var med andre ord altid opfyldt. De supplerende elementer indbefatter altid ekstra omkostninger. Den pågældende eksportør tilbød i visse tilfælde supplerende elementer ud over det nødvendige, hvilket er et tydeligt bevis for lave og skadevoldende priser på de dumpingimporterede varer.

| (93) | På baggrund af ovenstående kan kun import fra det pågældende land have forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade. |
| --- | --- |

(93)

På baggrund af ovenstående kan kun import fra det pågældende land have forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade.

5.4.   Konklusion vedrørende årsagssammenhæng

| (94) | Konkluderende bekræftes det foreløbigt, at den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen er blevet forvoldt, og som er kendetegnet ved et fald i EU-salget og i markedsandelen på EF-markedet samt negative økonomiske resultater, skyldes den pågældende dumpingimport. EF-erhvervsgrenens eksportresultater, importen fra tredjelande, konkurrencen mellem EF-producenterne og førnævnte spørgsmål i relation til udbuddene havde faktisk ikke en væsentlig indvirkning på den negative udvikling i EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(94)

Konkluderende bekræftes det foreløbigt, at den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen er blevet forvoldt, og som er kendetegnet ved et fald i EU-salget og i markedsandelen på EF-markedet samt negative økonomiske resultater, skyldes den pågældende dumpingimport. EF-erhvervsgrenens eksportresultater, importen fra tredjelande, konkurrencen mellem EF-producenterne og førnævnte spørgsmål i relation til udbuddene havde faktisk ikke en væsentlig indvirkning på den negative udvikling i EF-erhvervsgrenen.

| (95) | På baggrund af ovenstående analyse, hvori der er gjort behørigt rede for virkningerne af alle kendte faktorer for EF-erhvervsgrenens situation og sondret mellem disse virkninger og dumpingimportens skadevoldende virkninger, bekræftes det, at disse andre faktorer ikke i sig selv ændrer det forhold, at den konstaterede skade må tilskrives dumpingimporten. |
| --- | --- |

(95)

På baggrund af ovenstående analyse, hvori der er gjort behørigt rede for virkningerne af alle kendte faktorer for EF-erhvervsgrenens situation og sondret mellem disse virkninger og dumpingimportens skadevoldende virkninger, bekræftes det, at disse andre faktorer ikke i sig selv ændrer det forhold, at den konstaterede skade må tilskrives dumpingimporten.

6.   FÆLLESSKABETS INTERESSER

6.1.   Generelle bemærkninger

| (96) | Kommissionen undersøgte, om der var tvingende årsager til at konkludere, at det i dette tilfælde ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger til trods for den foreløbige konklusion om, at er tale om skadevoldende dumping. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle parter, der var berørt af proceduren, samt følgerne af ikke at træffe foranstaltninger. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen undersøgte, om der var tvingende årsager til at konkludere, at det i dette tilfælde ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger til trods for den foreløbige konklusion om, at er tale om skadevoldende dumping. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle parter, der var berørt af proceduren, samt følgerne af ikke at træffe foranstaltninger.

6.2.   EF-erhvervsgrenens interesser

| (97) | Skadesanalysen har tydeligt vist, at EF-erhvervsgrenen har lidt under dumpingimporten. Den øgede tilstedeværelse af dumpingimport de senere år medførte et tryk på salgspriserne og mængderne på EF-markedet og et tab af markedsandele for EF-erhvervsgrenen. Dette forhindrede EF-erhvervsgrenen i at opnå en rentabilitet, der står i rimeligt forhold til dens konkurrencemæssige styrker. |
| --- | --- |

(97)

Skadesanalysen har tydeligt vist, at EF-erhvervsgrenen har lidt under dumpingimporten. Den øgede tilstedeværelse af dumpingimport de senere år medførte et tryk på salgspriserne og mængderne på EF-markedet og et tab af markedsandele for EF-erhvervsgrenen. Dette forhindrede EF-erhvervsgrenen i at opnå en rentabilitet, der står i rimeligt forhold til dens konkurrencemæssige styrker.

| (98) | EF-erhvervsgrenens allerede dårlige finansielle situation vil blive yderligere forværret, hvis der ikke indføres foranstaltninger, hvilket i sidste ende vil føre til, at EF-erhvervsgrenen lukker. Foranstaltninger ville forhindre en yderligere massiv stigning i dumpingimport fra det pågældende land, hvilket i det mindste ville sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at bevare sin nuværende markedsposition. Undersøgelsen har vist, at en stigning i markedsandelen for dumpingimporten fra det pågældende land kun kan ske direkte på EF-erhvervsgrenens bekostning. Det skal desuden bemærkes, at markedet for den pågældende vare sandsynligvis vil vokse på mellemlang og lang sigt som følge af de øgede sikkerhedskrav og den kommende indførelse af krav i lande uden for EU (navnlig USA) om obligatorisk scanning af eksportvarer, inden de forlader deres afsendelsessted i EU. På den baggrund har EF-erhvervsgrenen en klar interesse i ikke at se sin markedsposition forværres yderligere og drage fordel af de kommende positive udviklinger på markedet, jf. ovenfor. |
| --- | --- |

(98)

EF-erhvervsgrenens allerede dårlige finansielle situation vil blive yderligere forværret, hvis der ikke indføres foranstaltninger, hvilket i sidste ende vil føre til, at EF-erhvervsgrenen lukker. Foranstaltninger ville forhindre en yderligere massiv stigning i dumpingimport fra det pågældende land, hvilket i det mindste ville sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at bevare sin nuværende markedsposition. Undersøgelsen har vist, at en stigning i markedsandelen for dumpingimporten fra det pågældende land kun kan ske direkte på EF-erhvervsgrenens bekostning. Det skal desuden bemærkes, at markedet for den pågældende vare sandsynligvis vil vokse på mellemlang og lang sigt som følge af de øgede sikkerhedskrav og den kommende indførelse af krav i lande uden for EU (navnlig USA) om obligatorisk scanning af eksportvarer, inden de forlader deres afsendelsessted i EU. På den baggrund har EF-erhvervsgrenen en klar interesse i ikke at se sin markedsposition forværres yderligere og drage fordel af de kommende positive udviklinger på markedet, jf. ovenfor.

| (99) | Indførelsen af foranstaltninger vil genetablere importprisen på et ikke-skadevoldende niveau, hvilket vil give EF-erhvervsgrenen mulighed for at konkurrere på rimelige handelsvilkår på grundlag af sine egne komparative fordele. |
| --- | --- |

(99)

Indførelsen af foranstaltninger vil genetablere importprisen på et ikke-skadevoldende niveau, hvilket vil give EF-erhvervsgrenen mulighed for at konkurrere på rimelige handelsvilkår på grundlag af sine egne komparative fordele.

| (100) | Derfor konkluderes det foreløbigt, at det klart vil være i EF-erhvervsgrenens interesse at indføre antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(100)

Derfor konkluderes det foreløbigt, at det klart vil være i EF-erhvervsgrenens interesse at indføre antidumpingforanstaltninger.

6.3.   Importørers/distributørers interesser

| (101) | De sandsynlige virkninger for importører/distributører er ikke blevet taget i betragtning, da der ikke er kendskab til, at der findes ikke-forretningsmæssigt forbundne importører/distributører i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(101)

De sandsynlige virkninger for importører/distributører er ikke blevet taget i betragtning, da der ikke er kendskab til, at der findes ikke-forretningsmæssigt forbundne importører/distributører i Fællesskabet.

6.4.   Råmaterialeleverandørernes interesser

| (102) | Ingen råmaterialeleverandører gav sig til kende eller afgav oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 2. |
| --- | --- |

(102)

Ingen råmaterialeleverandører gav sig til kende eller afgav oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 2.

6.5.   Brugernes og forbrugernes interesser

| (103) | Der blev ikke modtaget bemærkninger fra forbrugerorganisationer, efter at meddelelsen om indledning af denne procedure var blevet offentliggjort. Derfor, og da den pågældende vare ikke bruges i de allerførste faser af produktionen af forbrugsvarer, er analysen blevet begrænset til at omfatte foranstaltningernes virkninger for brugerne. |
| --- | --- |

(103)

Der blev ikke modtaget bemærkninger fra forbrugerorganisationer, efter at meddelelsen om indledning af denne procedure var blevet offentliggjort. Derfor, og da den pågældende vare ikke bruges i de allerførste faser af produktionen af forbrugsvarer, er analysen blevet begrænset til at omfatte foranstaltningernes virkninger for brugerne.

| (104) | Der blev sendt spørgeskemaer til alle kendte toldmyndigheder i EF. Ingen andre brugere gav sig til kende efter offentliggørelsen af proceduren. Told- og/eller havnemyndighederne i Malta, Belgien, Nederlandene, Det Forenede Kongerige, Spanien, Portugal, Tjekkiet, Letland og Slovakiet samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, om end i forskelligt omfang. Disse brugere tegnede sig for næsten 6 mia. i omsætning af den pågældende vare og 15 % af EF-forbruget i undersøgelsesperioden. Undersøgelsen viste, at førnævnte brugere i undersøgelsesperioden købte 5 enheder af den pågældende vare fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina, en fra en amerikansk producent og ingen fra EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(104)

Der blev sendt spørgeskemaer til alle kendte toldmyndigheder i EF. Ingen andre brugere gav sig til kende efter offentliggørelsen af proceduren. Told- og/eller havnemyndighederne i Malta, Belgien, Nederlandene, Det Forenede Kongerige, Spanien, Portugal, Tjekkiet, Letland og Slovakiet samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, om end i forskelligt omfang. Disse brugere tegnede sig for næsten 6 mia. i omsætning af den pågældende vare og 15 % af EF-forbruget i undersøgelsesperioden. Undersøgelsen viste, at førnævnte brugere i undersøgelsesperioden købte 5 enheder af den pågældende vare fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina, en fra en amerikansk producent og ingen fra EF-erhvervsgrenen.

| (105) | Det skal bemærkes, at nogle af brugerne i den betragtede periode indkøbte fra flere leverandører. En af brugerne udtrykte bekymring over muligheden for hurtig anskaffelse af den pågældende vare i overensstemmelse med brugerens behov. Det skal i den forbindelse bemærkes, at EF-erhvervsgrenen afgjort ville være i stand til som hidtil at levere til brugernes europæiske transaktioner i betragtning af, at leveringstiden mellem planlægningen af et udbud og tildelingen af en kontrakt vil give EF-erhvervsgrenen mulighed for at efterkomme ethvert behov uden nævneværdige problemer. |
| --- | --- |

(105)

Det skal bemærkes, at nogle af brugerne i den betragtede periode indkøbte fra flere leverandører. En af brugerne udtrykte bekymring over muligheden for hurtig anskaffelse af den pågældende vare i overensstemmelse med brugerens behov. Det skal i den forbindelse bemærkes, at EF-erhvervsgrenen afgjort ville være i stand til som hidtil at levere til brugernes europæiske transaktioner i betragtning af, at leveringstiden mellem planlægningen af et udbud og tildelingen af en kontrakt vil give EF-erhvervsgrenen mulighed for at efterkomme ethvert behov uden nævneværdige problemer.

| (106) | To samarbejdsvillige brugere var bekymrede over den negative indvirkning, som foranstaltningerne kunne få for konkurrencen og stimuleringen af innovative løsninger, men der blev ikke fremlagt konkret dokumentation som grundlag for denne påstand. I den forbindelse skal det desuden bemærkes, at en eventuel indførelse af antidumpingforanstaltninger tager sigte på at rette op på urimelig handelspraksis og ikke på at sætte en stopper for konkurrencen. Desuden sikrer antallet af erhvervsdrivende på dette særlige marked og den producerede varetype (»knowhow-intensiv«), at innovation stadig vil være prioriteret af aktørerne på markedet. |
| --- | --- |

(106)

To samarbejdsvillige brugere var bekymrede over den negative indvirkning, som foranstaltningerne kunne få for konkurrencen og stimuleringen af innovative løsninger, men der blev ikke fremlagt konkret dokumentation som grundlag for denne påstand. I den forbindelse skal det desuden bemærkes, at en eventuel indførelse af antidumpingforanstaltninger tager sigte på at rette op på urimelig handelspraksis og ikke på at sætte en stopper for konkurrencen. Desuden sikrer antallet af erhvervsdrivende på dette særlige marked og den producerede varetype (»knowhow-intensiv«), at innovation stadig vil være prioriteret af aktørerne på markedet.

| (107) | EF-brugerens største problem er, at foranstaltningerne vil få en negativ indvirkning på deres budgetter og øge investeringsomkostningerne hos toldmyndighederne. Enkelte brugere meddeler dog, at eventuelle toldrelaterede procedurer og dermed en eventuel antidumpingtold skal bæres af den virksomhed, der sælger den pågældende vare. Dette kunne udgøre overvæltning, jf. grundforordningens artikel 12. Andelen af den pågældende vare i brugernes budget vil under alle omstændigheder være lille. |
| --- | --- |

(107)

EF-brugerens største problem er, at foranstaltningerne vil få en negativ indvirkning på deres budgetter og øge investeringsomkostningerne hos toldmyndighederne. Enkelte brugere meddeler dog, at eventuelle toldrelaterede procedurer og dermed en eventuel antidumpingtold skal bæres af den virksomhed, der sælger den pågældende vare. Dette kunne udgøre overvæltning, jf. grundforordningens artikel 12. Andelen af den pågældende vare i brugernes budget vil under alle omstændigheder være lille.

| (108) | Den pågældende vare betragtes desuden som en investering i anlægsaktiver på grund af dens lange levetid (normalt over 10 år). Antidumpingtolden kunne således fordeles over en fragtscanners levetid. |
| --- | --- |

(108)

Den pågældende vare betragtes desuden som en investering i anlægsaktiver på grund af dens lange levetid (normalt over 10 år). Antidumpingtolden kunne således fordeles over en fragtscanners levetid.

| (109) | Der er i undersøgelsen ikke fundet beviser for, at foranstaltningerne vil indvirke på brugernes aktiviteter eller på antallet af medarbejdere, der betjener denne type systemer, toldpersonalet eller det personale, som har ansvar for eventuelle hjælpetjenester. |
| --- | --- |

(109)

Der er i undersøgelsen ikke fundet beviser for, at foranstaltningerne vil indvirke på brugernes aktiviteter eller på antallet af medarbejdere, der betjener denne type systemer, toldpersonalet eller det personale, som har ansvar for eventuelle hjælpetjenester.

| (110) | Det blev desuden påstået, at de offentlige myndigheder i EU efterlever de strenge regler for offentlige udbud, som sikrer gennemsigtighed i udvælgelsesprocedurerne. Det skal i den forbindelse bemærkes, at reglerne for offentlige udbud ikke er udformet med henblik på at modvirke dumpingpraksis. Tværtimod sikres det med et gennemsigtigt marked, at ethvert forsøg på illoyal handelspraksis bliver synligt, hvilket styrker behovet for at sikre ensartede vilkår på markedet. |
| --- | --- |

(110)

Det blev desuden påstået, at de offentlige myndigheder i EU efterlever de strenge regler for offentlige udbud, som sikrer gennemsigtighed i udvælgelsesprocedurerne. Det skal i den forbindelse bemærkes, at reglerne for offentlige udbud ikke er udformet med henblik på at modvirke dumpingpraksis. Tværtimod sikres det med et gennemsigtigt marked, at ethvert forsøg på illoyal handelspraksis bliver synligt, hvilket styrker behovet for at sikre ensartede vilkår på markedet.

| (111) | EF-erhvervsgrenen vil uden tvivl være i stand til at drage fordel af eventuelle foranstaltninger gennem flere stordriftsfordele på grund af en stigning i produktionen og salget. |
| --- | --- |

(111)

EF-erhvervsgrenen vil uden tvivl være i stand til at drage fordel af eventuelle foranstaltninger gennem flere stordriftsfordele på grund af en stigning i produktionen og salget.

| (112) | På baggrund af ovenstående konkluderes det under de nuværende omstændigheder, at indførelsen af foranstaltninger over for Kina ikke vil have betydelige virkninger for EF-brugerne. |
| --- | --- |

(112)

På baggrund af ovenstående konkluderes det under de nuværende omstændigheder, at indførelsen af foranstaltninger over for Kina ikke vil have betydelige virkninger for EF-brugerne.

6.6.   Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser

| (113) | Efter at have undersøgt de forskellige involverede interesser konkluderer Kommissionen foreløbigt, at Fællesskabet samlet set ikke har interesser, der er vigtigere end EF-erhvervsgrenens interesse i, at der indføres midlertidige foranstaltninger med det sigte at afhjælpe de handelsforvridende virkninger af dumpingimporten. |
| --- | --- |

(113)

Efter at have undersøgt de forskellige involverede interesser konkluderer Kommissionen foreløbigt, at Fællesskabet samlet set ikke har interesser, der er vigtigere end EF-erhvervsgrenens interesse i, at der indføres midlertidige foranstaltninger med det sigte at afhjælpe de handelsforvridende virkninger af dumpingimporten.

7.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (114) | I betragtning af konklusionerne ovenfor vedrørende dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser bør der træffes midlertidige foranstaltninger mod import af den pågældende vare fra Kina for at hindre, at dumpingimporten forvolder EF-erhvervsgrenen yderligere skade. |
| --- | --- |

(114)

I betragtning af konklusionerne ovenfor vedrørende dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser bør der træffes midlertidige foranstaltninger mod import af den pågældende vare fra Kina for at hindre, at dumpingimporten forvolder EF-erhvervsgrenen yderligere skade.

7.1.   Skadestærskel

| (115) | De midlertidige antidumpingforanstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EF-erhvervsgrenen, men uden at overstige de konstaterede dumpingmargener. |
| --- | --- |

(115)

De midlertidige antidumpingforanstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EF-erhvervsgrenen, men uden at overstige de konstaterede dumpingmargener.

| (116) | Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at dække sine omkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på mellem 12 og 16 % (det nøjagtige tal kan af fortrolighedshensyn ikke offentliggøres) af omsætningen. Det blev bevist, at det var den fortjeneste, der med rimelighed kunne forventes i en situation uden skadevoldende dumping, da denne type fortjenstmargener svarer til, hvad EF-erhvervsgrenen kunne opnå, før der importeredes varer til EF fra Kina. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EF-erhvervsgrenen for samme vare. Denne ikke-skadevoldende pris blev opnået ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til produktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

(116)

Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at dække sine omkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på mellem 12 og 16 % (det nøjagtige tal kan af fortrolighedshensyn ikke offentliggøres) af omsætningen. Det blev bevist, at det var den fortjeneste, der med rimelighed kunne forventes i en situation uden skadevoldende dumping, da denne type fortjenstmargener svarer til, hvad EF-erhvervsgrenen kunne opnå, før der importeredes varer til EF fra Kina. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EF-erhvervsgrenen for samme vare. Denne ikke-skadevoldende pris blev opnået ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til produktionsomkostningerne.

| (117) | Den nødvendige prisforhøjelse blev så fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af importprisen som fastsat i forbindelse med beregningen af underbud og den gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på varer, som EF-erhvervsgrenen solgte på EF-markedet. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi. Forskellen var for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina over den konstaterede dumpingmargen. |
| --- | --- |

(117)

Den nødvendige prisforhøjelse blev så fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af importprisen som fastsat i forbindelse med beregningen af underbud og den gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på varer, som EF-erhvervsgrenen solgte på EF-markedet. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi. Forskellen var for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina over den konstaterede dumpingmargen.

7.2.   Midlertidige foranstaltninger

| (118) | I lyset af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på import med oprindelse i Kina på et niveau svarende til den konstaterede dumpingmargen. |
| --- | --- |

(118)

I lyset af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på import med oprindelse i Kina på et niveau svarende til den konstaterede dumpingmargen.

| (119) | I betragtning af ovenstående bør den midlertidige antidumpingtold for Kina være på 36,6 %. |
| --- | --- |

(119)

I betragtning af ovenstående bør den midlertidige antidumpingtold for Kina være på 36,6 %.

| (120) | Det skal erindres, at EU-markedet er domineret af offentlige udbudsprocedurer på et forholdsvis lille marked med få aktører. Med henblik på større gennemsigtighed og bedre overvågning af foranstaltningernes virkning skønnes det hensigtsmæssigt at anmode medlemsstaternes relevante myndigheder om regelmæssigt og i al fortrolighed at forelægge oplysninger om tildeling af kontrakter. |
| --- | --- |

(120)

Det skal erindres, at EU-markedet er domineret af offentlige udbudsprocedurer på et forholdsvis lille marked med få aktører. Med henblik på større gennemsigtighed og bedre overvågning af foranstaltningernes virkning skønnes det hensigtsmæssigt at anmode medlemsstaternes relevante myndigheder om regelmæssigt og i al fortrolighed at forelægge oplysninger om tildeling af kontrakter.

8.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSE

| (121) | I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det bemærkes, at konlusionerne vedrørende denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige undersøgelsesresultater, der eventuelt skal tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told — |
| --- | --- |

(121)

I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det bemærkes, at konlusionerne vedrørende denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige undersøgelsesresultater, der eventuelt skal tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres hermed en midlertidig antidumpingtold på importen af systemer til scanning af fragt, der bygger på anvendelse af neutronteknologi, af røntgenstråler med en røntgenkilde på 250 KeV eller derover eller af alfa-, beta- eller gammastråler, for øjeblikket henhørende under KN-kode ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 og ex 9030 10 00 (Taric-kode 9022190010, 9022290010, 9027801710 og 9030100091), og motorkøretøjer, der er udstyret med sådanne systemer, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8705 90 90 (Taric-kode 8705909010), med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til 36,6 % af nettoprisen, frit EU's grænse, ufortoldet, på de i stk. 1 omhandlede varer.

3.   Overgang til fri omsætning i EU af den vare, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles en sikkerhed svarende til den midlertidige told.

4.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.

I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 2009.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUT C 63 af 18.3.2009, s. 20.

2

---

| 17.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/73

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1243/2009

af 16. december 2009

om ændring af forordning (EU) nr. 1231/2009 om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 16. december 2009

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/96 af 28. juni 1996 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår importtold for korn (2), særlig artikel 2, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Importtolden for korn, som gælder fra den 16. december 2009 blev fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1231/2009 (3). |
| --- | --- |

(1)

Importtolden for korn, som gælder fra den 16. december 2009 blev fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1231/2009 (3).

| (2) | Da den beregnede gennemsnitlige importtold afviger fra den fastsatte toldsats med 5 EUR/t, bør der foretages en tilsvarende justering af den importtold, der blev fastsat ved forordning (EU) nr. 1231/2009. |
| --- | --- |

(2)

Da den beregnede gennemsnitlige importtold afviger fra den fastsatte toldsats med 5 EUR/t, bør der foretages en tilsvarende justering af den importtold, der blev fastsat ved forordning (EU) nr. 1231/2009.

| (3) | Forordning (EU) nr. 1231/2009 bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EU) nr. 1231/2009 bør ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I og II til forordning (EU) nr. 1231/2009 affattes som angivet i bilagene til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 17. december 2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 2009.

For Kommissionen På formandens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EFT L 161 af 29.6.1996, s. 125.

2

(3)  EUT L 330 af 16.12.2009, s. 65.

3

---

BILAG I

Importtold for produkter som omhandlet i artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 gældende fra den 17. december 2009

| KN-kode | Varebeskrivelse | Importtold (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Hård HVEDE af høj kvalitet | 0,00 |
| af middel kvalitet | 0,00 |
| af lav kvalitet | 5,68 |
| 1001 90 91 | Blød HVEDE, til udsæd | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Blød HVEDE af høj kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUG | 31,46 |
| 1005 10 90 | MAJS til udsæd, undtagen hybridmajs | 16,87 |
| 1005 90 00 | MAJS, undtagen til udsæd (2) | 16,87 |
| 1007 00 90 | SORGHUM i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd | 31,46 |

KN-kode

Varebeskrivelse

Importtold (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Hård HVEDE af høj kvalitet

0,00

af middel kvalitet

0,00

af lav kvalitet

5,68

1001 90 91

Blød HVEDE, til udsæd

0,00

ex 1001 90 99

Blød HVEDE af høj kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd

0,00

1002 00 00

RUG

31,46

1005 10 90

MAJS til udsæd, undtagen hybridmajs

16,87

1005 90 00

MAJS, undtagen til udsæd (2)

16,87

1007 00 90

SORGHUM i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd

31,46

---

(1)  For varer, der ankommer til Fællesskabet via Atlanterhavet eller Suezkanalen, kan importøren i henhold til artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1249/96 opnå en nedsættelse af tolden på:

| — | 3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet, eller |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet, eller

| — | 2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst.

(2)  Importøren kan opnå en fast nedsættelse på 24 EUR/t, når betingelserne i artikel 2, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1249/96 opfyldes.

---

BILAG II

Elementer til beregning af tolden, jf. bilag I

15.12.2009

| 1) | Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Blød hvede (1) | Majs | Hård hvede, høj kvalitet | Hård hvede, middel kvalitet (2) | Hård hvede, lav kvalitet (3) | Byg |
| Børs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Notering | 151,95 | 110,33 | — | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 134,05 | 124,05 | 104,05 | 79,70 |
| Præmie for Golfen | — | 8,39 | — | — | — | — |
| Præmie for The Great Lakes | 6,55 | — | — | — | — | — |

1)

Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:

(EUR/t)

Blød hvede (1)

Majs

Hård hvede, høj kvalitet

Hård hvede, middel kvalitet (2)

Hård hvede, lav kvalitet (3)

Byg

Børs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Notering

151,95

110,33

—

—

—

—

Pris fob USA

—

—

134,05

124,05

104,05

79,70

Præmie for Golfen

—

8,39

—

—

—

—

Præmie for The Great Lakes

6,55

—

—

—

—

—

| 2) | Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:






  Fragt/omkostninger: Mexicanske Golf–Rotterdam | 22,87 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fragt/omkostninger: The Great Lakes–Rotterdam | 48,48 EUR/t |

2)

Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:

Fragt/omkostninger: Mexicanske Golf–Rotterdam

22,87 EUR/t

Fragt/omkostninger: The Great Lakes–Rotterdam

48,48 EUR/t

---

(1)  Positiv præmie på 14 EUR/t indbefattet (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

(2)  Negativ præmie på 10 EUR/t (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

(3)  Negativ præmie på 30 EUR/t (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

---

| 17.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/76 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/76

---

RÅDETS AFGØRELSE 2009/969/FUSP

af 15. december 2009

om forlængelse af de restriktive foranstaltninger over for visse embedsmænd i Belarus, der er fastsat ved fælles holdning 2006/276/FUSP, og om ophævelse af fælles holdning 2009/314/FUSP

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 29, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 10. april 2006 fælles holdning 2006/276/FUSP om restriktive foranstaltninger over for visse embedsmænd i Belarus (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 10. april 2006 fælles holdning 2006/276/FUSP om restriktive foranstaltninger over for visse embedsmænd i Belarus (1).

| (2) | Ved fælles holdning 2009/314/FUSP af 6. april 2009 om ændring af fælles holdning 2006/276/FUSP (2) blev de restriktive foranstaltninger forlænget indtil den 15. marts 2010. Imidlertid blev de rejserestriktioner, der er rettet mod visse ansvarlige i Belarus, suspenderet indtil den 15. december 2009; forbuddet gjaldt dog stadig dem, der er impliceret i sagerne om de forsvundne personer fra 1999-2000, og formanden for den centrale valgkommission. |
| --- | --- |

(2)

Ved fælles holdning 2009/314/FUSP af 6. april 2009 om ændring af fælles holdning 2006/276/FUSP (2) blev de restriktive foranstaltninger forlænget indtil den 15. marts 2010. Imidlertid blev de rejserestriktioner, der er rettet mod visse ansvarlige i Belarus, suspenderet indtil den 15. december 2009; forbuddet gjaldt dog stadig dem, der er impliceret i sagerne om de forsvundne personer fra 1999-2000, og formanden for den centrale valgkommission.

| (3) | Rådet nåede den 17. november 2009 til enighed om, at i mangel af mærkbare fremskridt på de områder, der er fastlagt i Rådets konklusioner af 13. oktober 2008, bør de restriktive foranstaltninger, der er fastsat ved fælles holdning 2006/276/FUSP, forlænges indtil oktober 2010, idet suspensionen af de rejserestriktioner, der er rettet mod visse ledende personer i Belarus, med undtagelse af dem, der er impliceret i sagerne om de forsvundne personer fra 1999-2000, og formanden for den centrale valgkommission, ligeledes bør forlænges indtil oktober 2010. Ved udgangen af nævnte periode vil Rådet foretage en gennemgang af de restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Belarus. Rådet kan beslutte igen at anvende eller ophæve rejserestriktionerne til enhver tid i lyset af de belarussiske myndigheders handlinger på demokrati- og menneskerettighedsområdet. |
| --- | --- |

(3)

Rådet nåede den 17. november 2009 til enighed om, at i mangel af mærkbare fremskridt på de områder, der er fastlagt i Rådets konklusioner af 13. oktober 2008, bør de restriktive foranstaltninger, der er fastsat ved fælles holdning 2006/276/FUSP, forlænges indtil oktober 2010, idet suspensionen af de rejserestriktioner, der er rettet mod visse ledende personer i Belarus, med undtagelse af dem, der er impliceret i sagerne om de forsvundne personer fra 1999-2000, og formanden for den centrale valgkommission, ligeledes bør forlænges indtil oktober 2010. Ved udgangen af nævnte periode vil Rådet foretage en gennemgang af de restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Belarus. Rådet kan beslutte igen at anvende eller ophæve rejserestriktionerne til enhver tid i lyset af de belarussiske myndigheders handlinger på demokrati- og menneskerettighedsområdet.

| (4) | Fælles holdning 2009/314/FUSP bør derfor ophæves — |
| --- | --- |

(4)

Fælles holdning 2009/314/FUSP bør derfor ophæves —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

De restriktive foranstaltninger, der er fastsat ved fælles holdning 2006/276/FUSP, forlænges til den 31. oktober 2010.

Artikel 2

1.   Foranstaltningerne i artikel 1, stk. 1, litra b), i fælles holdning 2006/276/FUSP suspenderes indtil den 31. oktober 2010, for så vidt de gælder for Youri Nikolaïevich Podobed.

2.   Foranstaltningerne i artikel 1, stk. 1, litra c), i fælles holdning 2006/276/FUSP suspenderes indtil den 31. oktober 2010.

Artikel 3

Denne afgørelse tages inden den 31. oktober 2010 op til fornyet vurdering på baggrund af situationen i Belarus.

Artikel 4

Fælles holdning 2009/314/FUSP ophæves.

Artikel 5

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Artikel 6

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. december 2009.

På Rådets vegne

E. ERLANDSSON

Formand

---

(1)  EUT L 101 af 11.4.2006, s. 5.

1

(2)  EUT L 93 af 7.4.2009, s. 21.

2

---

RETSAKTER, HVIS OFFENTLIGGØRELSE IKKE ER OBLIGATORISK

| 17.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/77 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/77

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 10. december 2009

om ændring af tillæg 2a til bilaget til afgørelse 2007/65/EF, for så vidt angår adgang til Kommissionens bygninger for kontrahenters personale

(2009/970/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 249, stk. 1,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 131, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens meddelelse om det nye system for adgang til og sikring af Kommissionens bygninger (K(2007) 797) har til formål at øge sikkerhedsniveauet for personer, oplysninger, bygninger og andre aktiver. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens meddelelse om det nye system for adgang til og sikring af Kommissionens bygninger (K(2007) 797) har til formål at øge sikkerhedsniveauet for personer, oplysninger, bygninger og andre aktiver.

| (2) | Til det formål blev der indført det globale sikringsprojekt, som indebærer, at der overalt i Kommissionens bygninger skal installeres systemer for automatiseret adgangskontrol, der bygger på moderne og effektiv teknologi til kontrol med adgang. |
| --- | --- |

(2)

Til det formål blev der indført det globale sikringsprojekt, som indebærer, at der overalt i Kommissionens bygninger skal installeres systemer for automatiseret adgangskontrol, der bygger på moderne og effektiv teknologi til kontrol med adgang.

| (3) | Et centralt element i projektet er at rationalisere og reducere det nuværende meget store antal forskellige adgangskort og forenkle de procedurer for udstedelse af badges og adgangskort, der gælder for de forskellige personalekategorier og for besøgende hos Kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

Et centralt element i projektet er at rationalisere og reducere det nuværende meget store antal forskellige adgangskort og forenkle de procedurer for udstedelse af badges og adgangskort, der gælder for de forskellige personalekategorier og for besøgende hos Kommissionen.

| (4) | Iværksættelsen af første fase af det nye system for udstedelse af badges, især til kontrahenters personale, gør det nødvendigt at foretage enkelte ændringer af rent administrativ og teknisk karakter af Kommissionens afgørelse 2007/65/EF af 15. december 2006 om fastlæggelse af Kommissionens standardsikkerhedsforanstaltninger og beredskabsniveauer og om ændring af dens forretningsorden med hensyn til operationelle procedurer for forvaltning af krisesituationer (1) — |
| --- | --- |

(4)

Iværksættelsen af første fase af det nye system for udstedelse af badges, især til kontrahenters personale, gør det nødvendigt at foretage enkelte ændringer af rent administrativ og teknisk karakter af Kommissionens afgørelse 2007/65/EF af 15. december 2006 om fastlæggelse af Kommissionens standardsikkerhedsforanstaltninger og beredskabsniveauer og om ændring af dens forretningsorden med hensyn til operationelle procedurer for forvaltning af krisesituationer (1) —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Punkt 4.2., litra b), i tillæg 2a til bilaget til afgørelse 2007/65/EF affattes som følger:

| »b) | Adgangskort udstedes til alle andre ansatte, der skal have adgang til Kommissionens bygninger for at kunne opfylde deres kontraktmæssige forpligtelser inden for Kommissionen. Adgangskort til personale, der er ansat på tidsbegrænsede kontrakter, gælder ikke efter disse kontrakters udløb, medmindre Kommissionens Direktorat for Sikkerhed har givet tilladelse hertil.

  Adgangskort udstedes tillige til kontrahenters personale, hvis de har behov for at få adgang til Kommissionens bygninger for at opfylde deres kontraktmæssige forpligtelser. Disse adgangskort udstedes til kontrahentens personale med en udløbsdato svarende til udløbsdatoen for kontrakten med Kommissionen, hvis den pågældende person har et id-kort, der er gyldigt indtil datoen for kontraktens udløb. Er denne betingelse ikke opfyldt, udstedes adgangskortet med en udløbsdato svarende til id-kortets udløbsdato.
  Hvis et medlem af Europa-Parlamentet vil ind i en af Kommissionens bygninger, kan vedkommende få adgang ved at fremvise det tjenestekort, Europa-Parlamentet har udstedt til den pågældende, til den tjenestegørende sikkerhedsvagt uden at skulle gennemgå den ekstra sikkerhedskontrol, der kræves for besøgende udefra.« |
| --- | --- |

»b)

Adgangskort udstedes til alle andre ansatte, der skal have adgang til Kommissionens bygninger for at kunne opfylde deres kontraktmæssige forpligtelser inden for Kommissionen. Adgangskort til personale, der er ansat på tidsbegrænsede kontrakter, gælder ikke efter disse kontrakters udløb, medmindre Kommissionens Direktorat for Sikkerhed har givet tilladelse hertil.

Adgangskort udstedes tillige til kontrahenters personale, hvis de har behov for at få adgang til Kommissionens bygninger for at opfylde deres kontraktmæssige forpligtelser. Disse adgangskort udstedes til kontrahentens personale med en udløbsdato svarende til udløbsdatoen for kontrakten med Kommissionen, hvis den pågældende person har et id-kort, der er gyldigt indtil datoen for kontraktens udløb. Er denne betingelse ikke opfyldt, udstedes adgangskortet med en udløbsdato svarende til id-kortets udløbsdato.

Hvis et medlem af Europa-Parlamentet vil ind i en af Kommissionens bygninger, kan vedkommende få adgang ved at fremvise det tjenestekort, Europa-Parlamentet har udstedt til den pågældende, til den tjenestegørende sikkerhedsvagt uden at skulle gennemgå den ekstra sikkerhedskontrol, der kræves for besøgende udefra.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. december 2009.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 32 af 6.2.2007, s. 144.

1

---

| 17.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/78 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/78

---

AFGØRELSE VEDTAGET AF FORMANDEN FOR EUROPA-KOMMISSIONEN

af 2. december 2009

om undertegnelsen af Kommissionens forordninger og direktiver samt af dens afgørelser, der ikke angiver, hvem de er rettet til

(K(2009) 9848)

FORMANDEN FOR EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union,

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 297, stk. 2,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab —

VEDTAGET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Kommissionens forordninger og direktiver samt dens afgørelser, der ikke angiver, hvem de er rettet til, skal, når disse retsakter vedtages efter mundtlig procedure, jf. artikel 8 i Kommissionens forretningsorden, undertegnes af formanden på et sammenfattende notat under det kommissionsmøde, hvor de vedtages. Dette notat underskrives af formanden eller det medlem af Kommissionen, der varetager formandens opgaver i overensstemmelse med den af formanden fastsatte rækkefølge.

Kommissionens forordninger og direktiver samt dens afgørelser, der ikke angiver, hvem de er rettet til, skal, når disse retsakter vedtages efter skriftlig procedure, jf. forretningsordenens artikel 12, opføres på en liste i et dagligt notat. De daglige notater skal nævnes i det sammenfattende notat, der udarbejdes til Kommissionens møde i henhold til forretningsordenens artikel 17, stk. 1, og som underskrives af formanden under mødet, og de daglige notater skal vedlægges dette. Formanden delegerer dog undertegnelsen af de retsakter, hvis offentliggørelse og ikrafttrædelse på grund af sagens hastende karakter ikke kan afvente Kommissionens næste møde, til generalsekretæren.

Undertegnelsen af Kommissionens forordninger og direktiver samt dens afgørelser, der ikke angiver, hvem de er rettet til, skal, når disse retsakter vedtages efter bemyndigelsesproceduren i forretningsordenens artikel 13, delegeres til de medlemmer af Kommissionen, som har fået bemyndigelse til at vedtage retsakten.

Undertegnelsen af Kommissionens forordninger og direktiver samt dens afgørelser, der ikke angiver, hvem de er rettet til, skal, når disse retsakter vedtages efter delegations- eller videredelegationsproceduren i forretningsordenens artikel 13, 14 og 15, delegeres til de tjenestemænd, til hvem det er blevet delegeret at vedtage retsakten.

Artikel 2

Denne afgørelse finder anvendelse fra den 1. december 2009.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. december 2009.

José Manuel BARROSO

Formand

---