# Úradný vestník L 327/2009

| | ISSN 1725-5147
  doi:10.3000/17255147.L_2009.327.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 327 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5212. decembra 2009 |

ISSN 1725-5147

doi:10.3000/17255147.L_2009.327.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 327

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5212. decembra 2009

---

| Obsah | | I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Rady (ES) č. 1212/2009 z 30. novembra 2009, ktorým sa na rybársky hospodársky rok 2010 stanovujú orientačné ceny a ceny výrobcu zo Spoločenstva pre určité produkty rybného hospodárstva podľa nariadenia (ES) č. 104/2000 | 1 |

Obsah

I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Rady (ES) č. 1212/2009 z 30. novembra 2009, ktorým sa na rybársky hospodársky rok 2010 stanovujú orientačné ceny a ceny výrobcu zo Spoločenstva pre určité produkty rybného hospodárstva podľa nariadenia (ES) č. 104/2000

1

| | | II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | Komisia |
| | | 2009/944/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 13. júla 2009 o schémach štátnej pomoci C 6/04 (ex NN 70/01) a C 5/05 (ex NN 71/04), ktoré zaviedlo Taliansko v prospech pestovateľov skleníkových kultúr (oslobodenie od spotrebnej dane z nafty používanej na vykurovanie skleníkov)
  [oznámené pod číslom K(2009) 5497] | 6 |
| | | 2009/945/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 13. júla 2009 o reforme spôsobu financovania dôchodkového systému RATP [štátna pomoc C 42/07 (ex N 428/06)], ktorú Francúzsko zamýšľa zaviesť v prospech RATP
  [oznámené pod číslom K(2009) 5505]

   (
  1
  ) | 21 |

II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Komisia

2009/944/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 13. júla 2009 o schémach štátnej pomoci C 6/04 (ex NN 70/01) a C 5/05 (ex NN 71/04), ktoré zaviedlo Taliansko v prospech pestovateľov skleníkových kultúr (oslobodenie od spotrebnej dane z nafty používanej na vykurovanie skleníkov)
  [oznámené pod číslom K(2009) 5497]

[oznámené pod číslom K(2009) 5497]

6

2009/945/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 13. júla 2009 o reforme spôsobu financovania dôchodkového systému RATP [štátna pomoc C 42/07 (ex N 428/06)], ktorú Francúzsko zamýšľa zaviesť v prospech RATP
  [oznámené pod číslom K(2009) 5505]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2009) 5505]

1

21

| | | V   Akty prijaté od 1. decembra 2009 na základe Zmluvy o Európskej únii, Zmluvy o fungovaní Európskej únie a Zmluvy o Euratome |
| --- | --- | --- |
| | | AKTY, KTORÝCH UVEREJNENIE JE POVINNÉ |
| | | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1213/2009 z 11. decembra 2009, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 36 |
| | | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1214/2009 z 11. decembra 2009, ktorým sa menia a dopĺňajú reprezentatívne ceny a výška dodatočných dovozných ciel na niektoré produkty v sektore cukru stanovené nariadením (ES) č. 877/2009 na hospodársky rok 2009/10 | 38 |
| | | 2009/946/SZBP |
| | * | Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru Atalanta/8/2009 zo 4. decembra 2009 o vymenovaní veliteľa ozbrojených síl Európskej únie pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (Atalanta) | 40 |

V   Akty prijaté od 1. decembra 2009 na základe Zmluvy o Európskej únii, Zmluvy o fungovaní Európskej únie a Zmluvy o Euratome

AKTY, KTORÝCH UVEREJNENIE JE POVINNÉ

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1213/2009 z 11. decembra 2009, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

36

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1214/2009 z 11. decembra 2009, ktorým sa menia a dopĺňajú reprezentatívne ceny a výška dodatočných dovozných ciel na niektoré produkty v sektore cukru stanovené nariadením (ES) č. 877/2009 na hospodársky rok 2009/10

38

2009/946/SZBP

*

Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru Atalanta/8/2009 zo 4. decembra 2009 o vymenovaní veliteľa ozbrojených síl Európskej únie pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (Atalanta)

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

NARIADENIA

| 12.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 327/1

---

NARIADENIE RADY (ES) č. 1212/2009

z 30. novembra 2009,

ktorým sa na rybársky hospodársky rok 2010 stanovujú orientačné ceny a ceny výrobcu zo Spoločenstva pre určité produkty rybného hospodárstva podľa nariadenia (ES) č. 104/2000

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 104/2000 zo 17. decembra 1999 o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry (1), a najmä na jeho článok 18 ods. 3 a článok 26 ods. 1,

so zreteľom na návrh Komisie,

keďže:

| (1) | Článkom 18 ods. 1 a článkom 26 ods. 1 nariadenia (ES) č. 104/2000 sa stanovuje, že orientačná cena a cena výrobcu zo Spoločenstva sa stanovuje na každý rybársky hospodársky rok, aby sa určila cenové hladiny intervencie na trhu určitých produktov rybného hospodárstva. |
| --- | --- |

(1)

Článkom 18 ods. 1 a článkom 26 ods. 1 nariadenia (ES) č. 104/2000 sa stanovuje, že orientačná cena a cena výrobcu zo Spoločenstva sa stanovuje na každý rybársky hospodársky rok, aby sa určila cenové hladiny intervencie na trhu určitých produktov rybného hospodárstva.

| (2) | Podľa článku 18 ods. 1 nariadenia (ES) č. 104/2000 je potrebné stanoviť orientačnú cenu každého výrobku a skupiny výrobkov uvedených v prílohách I a II k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(2)

Podľa článku 18 ods. 1 nariadenia (ES) č. 104/2000 je potrebné stanoviť orientačnú cenu každého výrobku a skupiny výrobkov uvedených v prílohách I a II k uvedenému nariadeniu.

| (3) | Na základe bežne dostupných údajov o cenách príslušných výrobkov a kritérií stanovených v článku 18 ods. 2 nariadenia (ES) č. 104/2000 by sa orientačné ceny na rybársky hospodársky rok 2010 mali zvýšiť, zachovať alebo znížiť v závislosti na druhu rýb. |
| --- | --- |

(3)

Na základe bežne dostupných údajov o cenách príslušných výrobkov a kritérií stanovených v článku 18 ods. 2 nariadenia (ES) č. 104/2000 by sa orientačné ceny na rybársky hospodársky rok 2010 mali zvýšiť, zachovať alebo znížiť v závislosti na druhu rýb.

| (4) | Podľa článku 26 ods.1 nariadenia (ES) č. 104/2000 je potrebné stanoviť cenu výrobcu zo Spoločenstva pre výrobky uvedené v prílohe III k uvedenému nariadeniu. Je vhodné určiť cenu výrobcu zo Spoločenstva pre jeden z uvedených výrobkov a cenu výrobcu zo Spoločenstva ostatných výrobkov vypočítať pomocou prevodných koeficientov určených nariadením Komisie (ES) č. 802/2006 z 30. mája 2006, ktorým sa určujú prevodné koeficienty pre ryby rodov Thunnus a Euthynnus (2). |
| --- | --- |

(4)

Podľa článku 26 ods.1 nariadenia (ES) č. 104/2000 je potrebné stanoviť cenu výrobcu zo Spoločenstva pre výrobky uvedené v prílohe III k uvedenému nariadeniu. Je vhodné určiť cenu výrobcu zo Spoločenstva pre jeden z uvedených výrobkov a cenu výrobcu zo Spoločenstva ostatných výrobkov vypočítať pomocou prevodných koeficientov určených nariadením Komisie (ES) č. 802/2006 z 30. mája 2006, ktorým sa určujú prevodné koeficienty pre ryby rodov Thunnus a Euthynnus (2).

| (5) | Na základe kritérií stanovených v článku 18 ods. 2 v prvej a druhej zarážke a v článku 26 ods. 1 nariadenia (ES) č. 104/2000 by sa cena výrobcu zo Spoločenstva na rybársky hospodársky rok 2010 mala upraviť, |
| --- | --- |

(5)

Na základe kritérií stanovených v článku 18 ods. 2 v prvej a druhej zarážke a v článku 26 ods. 1 nariadenia (ES) č. 104/2000 by sa cena výrobcu zo Spoločenstva na rybársky hospodársky rok 2010 mala upraviť,

| (6) | Vzhľadom na naliehavosť veci, je dôležité udeliť výnimku zo šesťtýždňovej lehoty uvedenej v odseku 1 bode 3 Protokolu o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii, |
| --- | --- |

(6)

Vzhľadom na naliehavosť veci, je dôležité udeliť výnimku zo šesťtýždňovej lehoty uvedenej v odseku 1 bode 3 Protokolu o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Na rybársky hospodársky rok od 1. januára do 31. decembra 2010 sa orientačné ceny ustanovené v článku 18 ods. 1 nariadenia (ES) č. 104/2000 určujú v prílohe I k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Na rybársky hospodársky rok od 1. januára do 31. decembra 2010 sa ceny výrobcu zo Spoločenstva stanovené v článku 26 ods. 1 nariadenia (ES) č. 104/2000 určujú v prílohe II k tomuto nariadeniu.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. januára 2010.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 30. novembra 2009

Za Radu

predseda

S. O. LITTORIN

---

(1)  Ú. v. ES L 17, 21.1.2000, s. 22.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 144, 31.5.2006, s. 15.

2

---

PRÍLOHA I

| Prílohy | Druh
  Výrobky uvedené v prílohách I a II k nariadeniu (ES) č. 104/2000 | Obchodné prevedenie | Orientačná cena
  (EUR/tona) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | 1. | Sleď druhu Clupea harengus |

Prílohy

Druh

Výrobky uvedené v prílohách I a II k nariadeniu (ES) č. 104/2000

Obchodné prevedenie

Orientačná cena

(EUR/tona)

I

1.

Sleď druhu Clupea harengus

celá ryba

275

| 2. | Sardinky druhu Sardina pilchardus |
| --- | --- |

2.

Sardinky druhu Sardina pilchardus

celá ryba

580

| 3. | Ostroň bieloškvrný (Squalus acanthias) |
| --- | --- |

3.

Ostroň bieloškvrný (Squalus acanthias)

celá ryba alebo ryba bez vnútorností s hlavou

1 090

| 4. | Žraloky škvrnité (Scyliorhinus spp.) |
| --- | --- |

4.

Žraloky škvrnité (Scyliorhinus spp.)

celá ryba alebo ryba bez vnútorností s hlavou

711

| 5. | Sebasty (Sebastes spp.) |
| --- | --- |

5.

Sebasty (Sebastes spp.)

celá ryba

1 188

| 6. | Treska druhu Gadus morhua |
| --- | --- |

6.

Treska druhu Gadus morhua

celá ryba alebo ryba bez vnútorností s hlavou

1 589

| 7. | Treska tmavá (Pollachius virens) |
| --- | --- |

7.

Treska tmavá (Pollachius virens)

celá ryba alebo ryba bez vnútorností s hlavou

776

| 8. | Treska jednoškvrná (Melanogrammus aeglefinus) |
| --- | --- |

8.

Treska jednoškvrná (Melanogrammus aeglefinus)

celá ryba alebo ryba bez vnútorností s hlavou

976

| 9. | Treska merlang (Merlangius merlangus) |
| --- | --- |

9.

Treska merlang (Merlangius merlangus)

celá ryba alebo ryba bez vnútorností s hlavou

898

| 10. | Molva (Molva spp.) |
| --- | --- |

10.

Molva (Molva spp.)

celá ryba alebo ryba bez vnútorností s hlavou

1 165

| 11. | Makrela druhu Scomber scombrus |
| --- | --- |

11.

Makrela druhu Scomber scombrus

celá ryba

317

| 12. | Makrela druhu Scomber japonicus |
| --- | --- |

12.

Makrela druhu Scomber japonicus

celá ryba

279

| 13. | Sardely (Engraulis spp.) |
| --- | --- |

13.

Sardely (Engraulis spp.)

celá ryba

1 287

| 14. | Platesa veľká (Pleuronectes platessa) |
| --- | --- |

14.

Platesa veľká (Pleuronectes platessa)

celá ryba alebo ryba bez vnútorností s hlavou od 1.1.2010 do 30.4.2010

1 052

celá ryba alebo ryba bez vnútorností s hlavou od 1.5.2010 do 31.12.2010

1 462

| 15. | Merlúza druhu Merluccius merluccius |
| --- | --- |

15.

Merlúza druhu Merluccius merluccius

celá ryba alebo ryba bez vnútorností s hlavou

3 403

| 16. | Kalkany (Lepidorhombus spp.) |
| --- | --- |

16.

Kalkany (Lepidorhombus spp.)

celá ryba alebo ryba bez vnútorností s hlavou

2 402

| 17. | Limanda európska (Limanda limanda) |
| --- | --- |

17.

Limanda európska (Limanda limanda)

celá ryba alebo ryba bez vnútorností s hlavou

828

| 18. | Platesa bradavičnatá (Platichthys flesus) |
| --- | --- |

18.

Platesa bradavičnatá (Platichthys flesus)

celá ryba alebo ryba bez vnútorností s hlavou

496

| 19. | Tuniak dlhoplutvý (Thunnus alalunga) |
| --- | --- |

19.

Tuniak dlhoplutvý (Thunnus alalunga)

celá ryba

2 241

ryba bez vnútorností s hlavou

2 487

| 20. | Sépie (Sepia officinalis a Rossia macrosoma) |
| --- | --- |

20.

Sépie (Sepia officinalis a Rossia macrosoma)

celé

1 781

| 21. | Čert (Lophius spp.) |
| --- | --- |

21.

Čert (Lophius spp.)

celá ryba alebo ryba bez vnútorností s hlavou

2 923

bez hlavy

6 015

| 22. | Kreveta druhu Crangon crangon |
| --- | --- |

22.

Kreveta druhu Crangon crangon

iba uvarené vo vode

2 423

| 23. | Kreveta boreálna (Pandalus borealis) |
| --- | --- |

23.

Kreveta boreálna (Pandalus borealis)

iba uvarené vo vode

6 474

čerstvé alebo chladené

1 590

| 24. | Krab široký (Cancer pagurus) |
| --- | --- |

24.

Krab široký (Cancer pagurus)

celé

1 676

| 25. | Homár štíhly (Nephrops norvegicus) |
| --- | --- |

25.

Homár štíhly (Nephrops norvegicus)

celé

5 197

chvostové plutvy

4 102

| 26. | Soley (Solea spp.) |
| --- | --- |

26.

Soley (Solea spp.)

celá ryba alebo ryba bez vnútorností s hlavou

6 742

II

| 1. | Halibut tmavý (Reinhardtius hippoglossoides) |
| --- | --- |

1.

Halibut tmavý (Reinhardtius hippoglossoides)

mrazené, v pôvodnom balení obsahujúcom rovnaké výrobky

1 916

| 2. | Merlúzy rodu Merluccius spp. |
| --- | --- |

2.

Merlúzy rodu Merluccius spp.

mrazené, celé, v pôvodnom balení obsahujúcom rovnaké výrobky

1 208

mrazené, filetované, v pôvodnom balení obsahujúcom rovnaké výrobky

1 483

| 3. | Pagel (Dentex dentex a Pagellus spp.) |
| --- | --- |

3.

Pagel (Dentex dentex a Pagellus spp.)

mrazené, viacero kusov alebo v pôvodnom balení obsahujúcom tie isté výrobky

1 492

| 4. | Mečiar veľký (Xiphias gladius) |
| --- | --- |

4.

Mečiar veľký (Xiphias gladius)

mrazené, celé, v pôvodnom balení obsahujúcom rovnaké výrobky

3 998

| 5. | Sépie (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti) |
| --- | --- |

5.

Sépie (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti)

mrazené, v pôvodnom balení obsahujúcom rovnaké výrobky

1 915

| 6. | Chobotnice (Octopus spp.) |
| --- | --- |

6.

Chobotnice (Octopus spp.)

mrazené, v pôvodnom balení obsahujúcom rovnaké výrobky

2 161

| 7. | Kalmáre (Loligo spp.) |
| --- | --- |

7.

Kalmáre (Loligo spp.)

mrazené, v pôvodnom balení obsahujúcom rovnaké výrobky

1 179

| 8. | Gordan druhu Ommastrephes sagittatus |
| --- | --- |

8.

Gordan druhu Ommastrephes sagittatus

mrazené, v pôvodnom balení obsahujúcom rovnaké výrobky

961

| 9. | Gordan druhu Illex argentinus |
| --- | --- |

9.

Gordan druhu Illex argentinus

mrazené, v pôvodnom balení obsahujúcom rovnaké výrobky

856

| 10. | Kreveta z čeľade Penaeidae |
| --- | --- |

10.

Kreveta z čeľade Penaeidae

| — | kreveta druhu Parapenaeus longirostris |
| --- | --- |

—

kreveta druhu Parapenaeus longirostris

mrazené, v pôvodnom balení obsahujúcom rovnaké výrobky

4 072

| — | iné druhy z čeľade Penaeidae |
| --- | --- |

—

iné druhy z čeľade Penaeidae

mrazené, v pôvodnom balení obsahujúcom rovnaké výrobky

8 055

---

PRÍLOHA II

| Druh
  Výrobky uvedené v prílohe III k nariadeniu (ES) č. 104/2000 | Hmotnosť | Obchodné špecifikácie | Cena výrobcu zo Spoločenstva
  (EUR/tona) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tuniak žltoplutvý (Thunnus albacares) | s hmotnosťou nad 10 kg/kus | celé | 1 224 |
| bez žiabier a vnútorností | |
| iné | |
| s hmotnosťou nie vyššou ako 10 kg/kus | celé | |
| bez žiabier a vnútorností | |
| iné | |
| Tuniak dlhoplutvý (Thunnus alalunga) | s hmotnosťou nad 10 kg/kus | celé | |
| bez žiabier a vnútorností | |
| iné | |
| s hmotnosťou nie vyššou ako 10 kg/kus | celé | |
| bez žiabier a vnútorností | |
| iné | |
| Tuniak pruhovaný (Katsuwonus pelamis) | | celé | |
| | bez žiabier a vnútorností | |
| | iné | |
| Tuniak modroplutvý (Thunnus Thynnus) | | celé | |
| | bez žiabier a vnútorností | |
| | iné | |
| Iné druhy rodu Thunnus a Euthynnus | | celé | |
| | bez žiabier a vnútorností | |
| | iné | |

Druh

Výrobky uvedené v prílohe III k nariadeniu (ES) č. 104/2000

Hmotnosť

Obchodné špecifikácie

Cena výrobcu zo Spoločenstva

(EUR/tona)

Tuniak žltoplutvý (Thunnus albacares)

s hmotnosťou nad 10 kg/kus

celé

1 224

bez žiabier a vnútorností

iné

s hmotnosťou nie vyššou ako 10 kg/kus

celé

bez žiabier a vnútorností

iné

Tuniak dlhoplutvý (Thunnus alalunga)

s hmotnosťou nad 10 kg/kus

celé

bez žiabier a vnútorností

iné

s hmotnosťou nie vyššou ako 10 kg/kus

celé

bez žiabier a vnútorností

iné

Tuniak pruhovaný (Katsuwonus pelamis)

celé

bez žiabier a vnútorností

iné

Tuniak modroplutvý (Thunnus Thynnus)

celé

bez žiabier a vnútorností

iné

Iné druhy rodu Thunnus a Euthynnus

celé

bez žiabier a vnútorností

iné

---

II Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Komisia

| 12.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 327/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 327/6

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 13. júla 2009

o schémach štátnej pomoci C 6/04 (ex NN 70/01) a C 5/05 (ex NN 71/04), ktoré zaviedlo Taliansko v prospech pestovateľov skleníkových kultúr (oslobodenie od spotrebnej dane z nafty používanej na vykurovanie skleníkov)

[oznámené pod číslom K(2009) 5497]

(Iba talianske znenie je autentické)

(2009/944/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedeným článkom, a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

I.   POSTUP

| (1) | Útvary Komisie požiadali listami z 28. septembra 2000 a zo 17. októbra 2000 na základe informácií, ktoré mali k dispozícii, talianske orgány o vysvetlenia, pokiaľ ide o čiastočné oslobodenie od spotrebnej dane z nafty používanej v poľnohospodárstve, ustanovené na základe zákonnej vyhlášky č. 268 z 30. septembra 2000, ktorou sa ustanovujú neodkladné opatrenia týkajúce sa dane z príjmu fyzických osôb a spotrebných daní. |
| --- | --- |

(1)

Útvary Komisie požiadali listami z 28. septembra 2000 a zo 17. októbra 2000 na základe informácií, ktoré mali k dispozícii, talianske orgány o vysvetlenia, pokiaľ ide o čiastočné oslobodenie od spotrebnej dane z nafty používanej v poľnohospodárstve, ustanovené na základe zákonnej vyhlášky č. 268 z 30. septembra 2000, ktorou sa ustanovujú neodkladné opatrenia týkajúce sa dane z príjmu fyzických osôb a spotrebných daní.

| (2) | Talianske orgány poslali Komisii požadované vysvetlenia listami z 31. októbra 2000 a 3. novembra 2000. |
| --- | --- |

(2)

Talianske orgány poslali Komisii požadované vysvetlenia listami z 31. októbra 2000 a 3. novembra 2000.

| (3) | Útvary Komisie po preskúmaní týchto vysvetlení poslali talianskym orgánom list z 20. novembra 2000, v ktorom ich požiadali o ďalšie informácie o oslobodení od spotrebnej dane. |
| --- | --- |

(3)

Útvary Komisie po preskúmaní týchto vysvetlení poslali talianskym orgánom list z 20. novembra 2000, v ktorom ich požiadali o ďalšie informácie o oslobodení od spotrebnej dane.

| (4) | Keďže útvary Komisie nedostali odpoveď v lehote štyroch týždňov stanovenej v uvedenom liste, zaslali talianskym orgánom upomienku listom z 26. apríla 2001, v ktorej uviedli, že ak nebudú reagovať, vyhradzujú si právo navrhnúť Komisii, aby poslala príkaz na poskytnutie informácie podľa článku 10 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (1) (teraz článok 88). |
| --- | --- |

(4)

Keďže útvary Komisie nedostali odpoveď v lehote štyroch týždňov stanovenej v uvedenom liste, zaslali talianskym orgánom upomienku listom z 26. apríla 2001, v ktorej uviedli, že ak nebudú reagovať, vyhradzujú si právo navrhnúť Komisii, aby poslala príkaz na poskytnutie informácie podľa článku 10 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (1) (teraz článok 88).

| (5) | Stále zastúpenie Talianska pri Európskej únii zaslalo Komisii listom z 10. mája 2001 dodatočné informácie, ktoré sa požadovali od talianskych orgánov listom z 26. apríla 2001. |
| --- | --- |

(5)

Stále zastúpenie Talianska pri Európskej únii zaslalo Komisii listom z 10. mája 2001 dodatočné informácie, ktoré sa požadovali od talianskych orgánov listom z 26. apríla 2001.

| (6) | Komisia na základe uvedených informácií oznámila listom z 2. augusta 2001, že otvorila spis týkajúci sa nenotifikovanej štátnej pomoci (označená pod číslom NN 70/01), a požiadala talianske orgány o ďalšie informácie. |
| --- | --- |

(6)

Komisia na základe uvedených informácií oznámila listom z 2. augusta 2001, že otvorila spis týkajúci sa nenotifikovanej štátnej pomoci (označená pod číslom NN 70/01), a požiadala talianske orgány o ďalšie informácie.

| (7) | Keďže útvary Komisie nedostali odpoveď v ustanovenej lehote, zaslali talianskym orgánom novú upomienku listom z 1. júla 2003, pričom opätovne upriamili ich pozornosť na skutočnosť, že v prípade nedodržania lehoty štyroch týždňov stanovenej na odpoveď si vyhradzujú právo navrhnúť kolégiu komisárov, aby bol zaslaný príkaz na poskytnutie informácie podľa článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 659/1999. Lehota stanovená na odpoveď uplynula na začiatku augusta 2003. |
| --- | --- |

(7)

Keďže útvary Komisie nedostali odpoveď v ustanovenej lehote, zaslali talianskym orgánom novú upomienku listom z 1. júla 2003, pričom opätovne upriamili ich pozornosť na skutočnosť, že v prípade nedodržania lehoty štyroch týždňov stanovenej na odpoveď si vyhradzujú právo navrhnúť kolégiu komisárov, aby bol zaslaný príkaz na poskytnutie informácie podľa článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 659/1999. Lehota stanovená na odpoveď uplynula na začiatku augusta 2003.

| (8) | Keďže Komisia nedostala odpoveď v uvedenej lehote, vydala rozhodnutie z 10. októbra 2003 (2), ktorým Taliansko požiadala, aby jej dodalo všetky informácie požadované v liste z 2. augusta 2001, a uviedla, že v prípade, že talianske orgány nezašlú odpoveď, vyhradzuje si právo začať konanie podľa článku 88 ods. 2 zmluvy. |
| --- | --- |

(8)

Keďže Komisia nedostala odpoveď v uvedenej lehote, vydala rozhodnutie z 10. októbra 2003 (2), ktorým Taliansko požiadala, aby jej dodalo všetky informácie požadované v liste z 2. augusta 2001, a uviedla, že v prípade, že talianske orgány nezašlú odpoveď, vyhradzuje si právo začať konanie podľa článku 88 ods. 2 zmluvy.

| (9) | Keďže Komisia nedostala odpoveď na príkaz na poskytnutie informácie, 19. februára 2004 napísala talianskym orgánom, pričom ich informovala o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 88 ods. 2 zmluvy voči ustanoveniam článku 5 ods. 5 zákonnej vyhlášky č. 268 z 30. septembra 2000 (vec C 6/04). |
| --- | --- |

(9)

Keďže Komisia nedostala odpoveď na príkaz na poskytnutie informácie, 19. februára 2004 napísala talianskym orgánom, pričom ich informovala o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 88 ods. 2 zmluvy voči ustanoveniam článku 5 ods. 5 zákonnej vyhlášky č. 268 z 30. septembra 2000 (vec C 6/04).

| (10) | Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k schéme pomoci. |
| --- | --- |

(10)

Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k schéme pomoci.

| (11) | Komisia dostala pripomienky k schéme pomoci od zainteresovaných tretích strán a predložila ich Taliansku listom z 27. apríla 2004, pričom mu poskytla možnosť vyjadriť k nim svoje stanovisko. |
| --- | --- |

(11)

Komisia dostala pripomienky k schéme pomoci od zainteresovaných tretích strán a predložila ich Taliansku listom z 27. apríla 2004, pričom mu poskytla možnosť vyjadriť k nim svoje stanovisko.

| (12) | Taliansko nevyjadrilo k týmto pripomienkam svoje stanovisko, ale po žiadosti o predĺženie lehoty na odpoveď na začatie konania podľa článku 88 ods. 2 zmluvy a poskytnutí tohto predĺženia poslalo odpoveď týkajúcu sa tohto konania listom z 21. júna 2004, zaevidovaným 25. júna 2004. |
| --- | --- |

(12)

Taliansko nevyjadrilo k týmto pripomienkam svoje stanovisko, ale po žiadosti o predĺženie lehoty na odpoveď na začatie konania podľa článku 88 ods. 2 zmluvy a poskytnutí tohto predĺženia poslalo odpoveď týkajúcu sa tohto konania listom z 21. júna 2004, zaevidovaným 25. júna 2004.

| (13) | Komisia po zaslaní listu z 19. februára 2004, v ktorom uviedla, že konanie podľa článku 88 ods. 2 zmluvy sa začalo na základe ustanovení článku 5 ods. 5 zákonnej vyhlášky č. 268 z 30. septembra 2000, dostala informácie, podľa ktorých pestovatelia pestujúci v skleníkoch zjavne využívali úplné oslobodenie od spotrebnej dane z nafty používanej na vykurovanie skleníkov. Komisia takisto požiadala talianske orgány faxom z 10. júna 2004 o informácie o tomto dodatočnom oslobodení. |
| --- | --- |

(13)

Komisia po zaslaní listu z 19. februára 2004, v ktorom uviedla, že konanie podľa článku 88 ods. 2 zmluvy sa začalo na základe ustanovení článku 5 ods. 5 zákonnej vyhlášky č. 268 z 30. septembra 2000, dostala informácie, podľa ktorých pestovatelia pestujúci v skleníkoch zjavne využívali úplné oslobodenie od spotrebnej dane z nafty používanej na vykurovanie skleníkov. Komisia takisto požiadala talianske orgány faxom z 10. júna 2004 o informácie o tomto dodatočnom oslobodení.

| (14) | Stále zastúpenie Talianska pri Európskej únii zaslalo Komisii listom z 28. júla 2004, zaevidovaným 3. augusta 2004, odpoveď talianskych orgánov na uvedený list z 10. júna 2004. Táto odpoveď dokázala, že uvedené dodatočné oslobodenie sa zaviedlo na základe viacerých ustanovení: článku 24 ods. 3 zákona č. 388 z 23. decembra 2000, článku 13 ods. 3 zákona č. 448 z 21. decembra 2001, článku 19 ods. 4 zákona č. 289 z 27. decembra 2002 a článku 2 ods. 4 zákona č. 350 z 24. decembra 2003. |
| --- | --- |

(14)

Stále zastúpenie Talianska pri Európskej únii zaslalo Komisii listom z 28. júla 2004, zaevidovaným 3. augusta 2004, odpoveď talianskych orgánov na uvedený list z 10. júna 2004. Táto odpoveď dokázala, že uvedené dodatočné oslobodenie sa zaviedlo na základe viacerých ustanovení: článku 24 ods. 3 zákona č. 388 z 23. decembra 2000, článku 13 ods. 3 zákona č. 448 z 21. decembra 2001, článku 19 ods. 4 zákona č. 289 z 27. decembra 2002 a článku 2 ods. 4 zákona č. 350 z 24. decembra 2003.

| (15) | Útvary Komisie sa na základe týchto informácií rozhodli otvoriť nový spis nenotifikovanej pomoci (označený pod číslom NN 71/04) s cieľom preskúmať zlučiteľnosť tohto dodatočného oslobodenia so spoločným trhom. Informovali o tom talianske orgány listom zo 4. novembra 2004. |
| --- | --- |

(15)

Útvary Komisie sa na základe týchto informácií rozhodli otvoriť nový spis nenotifikovanej pomoci (označený pod číslom NN 71/04) s cieľom preskúmať zlučiteľnosť tohto dodatočného oslobodenia so spoločným trhom. Informovali o tom talianske orgány listom zo 4. novembra 2004.

| (16) | Listom z 24. januára 2005 Komisia informovala taliansku vládu o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 88 ods. 2 zmluvy v súvislosti s uvedeným dodatočným oslobodením ustanoveným v článku 24 ods. 3 zákona č. 388 z 23. decembra 2000, článku 13 ods. 3 zákona č. 448 z 21. decembra 2001, článku 19 ods. 4 zákona č. 289 z 27. decembra 2002 a článku 2 ods. 4 zákona č. 350 z 24. decembra 2003 (vec C 5/05). |
| --- | --- |

(16)

Listom z 24. januára 2005 Komisia informovala taliansku vládu o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 88 ods. 2 zmluvy v súvislosti s uvedeným dodatočným oslobodením ustanoveným v článku 24 ods. 3 zákona č. 388 z 23. decembra 2000, článku 13 ods. 3 zákona č. 448 z 21. decembra 2001, článku 19 ods. 4 zákona č. 289 z 27. decembra 2002 a článku 2 ods. 4 zákona č. 350 z 24. decembra 2003 (vec C 5/05).

| (17) | Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (4). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k schéme pomoci. |
| --- | --- |

(17)

Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (4). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k schéme pomoci.

| (18) | Komisia nedostala pripomienky od zainteresovaných tretích strán. |
| --- | --- |

(18)

Komisia nedostala pripomienky od zainteresovaných tretích strán.

| (19) | Stále zastúpenie Talianska pri Európskej únii zaslalo Komisii listom z 21. februára 2005, zaevidovaným 22. februára 2005, odpoveď talianskych orgánov týkajúcu sa začatia konania podľa článku 88 ods. 2 zmluvy voči uvedenému dodatočnému oslobodeniu. |
| --- | --- |

(19)

Stále zastúpenie Talianska pri Európskej únii zaslalo Komisii listom z 21. februára 2005, zaevidovaným 22. februára 2005, odpoveď talianskych orgánov týkajúcu sa začatia konania podľa článku 88 ods. 2 zmluvy voči uvedenému dodatočnému oslobodeniu.

| (20) | Útvary Komisie požiadali talianske orgány listom z 27. septembra 2007 o dodatočné informácie o danej pomoci a odpovediach týkajúcich sa začatia konania podľa článku 88 ods. 2 zmluvy. Talianske orgány predovšetkým požiadali, aby odôvodnili tvrdenie, že pomoc bola v súlade s talianskym daňovým systémom, a analyzovali, či by sa mohla opodstatniť v zmysle ustanovení usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia, ktoré sa uplatňovali v čase poskytnutia pomoci (5). Talianske orgány mali mesiac na odpoveď na žiadosť o dodatočné informácie. |
| --- | --- |

(20)

Útvary Komisie požiadali talianske orgány listom z 27. septembra 2007 o dodatočné informácie o danej pomoci a odpovediach týkajúcich sa začatia konania podľa článku 88 ods. 2 zmluvy. Talianske orgány predovšetkým požiadali, aby odôvodnili tvrdenie, že pomoc bola v súlade s talianskym daňovým systémom, a analyzovali, či by sa mohla opodstatniť v zmysle ustanovení usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia, ktoré sa uplatňovali v čase poskytnutia pomoci (5). Talianske orgány mali mesiac na odpoveď na žiadosť o dodatočné informácie.

| (21) | Keďže útvary Komisie nedostali od talianskych orgánov odpoveď, zaslali im 15. októbra 2008 upomienku faxom. Útvary Komisie v ňom uviedli, že ak nedostanú odpoveď v novej lehote jedného mesiaca, vyhradzujú si právo navrhnúť kolégiu komisárov, aby bol zaslaný príkaz na poskytnutie informácie podľa článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

(21)

Keďže útvary Komisie nedostali od talianskych orgánov odpoveď, zaslali im 15. októbra 2008 upomienku faxom. Útvary Komisie v ňom uviedli, že ak nedostanú odpoveď v novej lehote jedného mesiaca, vyhradzujú si právo navrhnúť kolégiu komisárov, aby bol zaslaný príkaz na poskytnutie informácie podľa článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 659/1999.

| (22) | Keďže Komisia nedostala odpoveď v stanovenej lehote, zaslala Taliansku takýto príkaz listom z 5. decembra 2008 (6). |
| --- | --- |

(22)

Keďže Komisia nedostala odpoveď v stanovenej lehote, zaslala Taliansku takýto príkaz listom z 5. decembra 2008 (6).

| (23) | Stále zastúpenie Talianska pri Európskej únii zaslalo Komisii e-mailom z 5. februára 2009, zaevidovaným 9. februára 2009, odpoveď talianskych orgánov na uvedený príkaz. |
| --- | --- |

(23)

Stále zastúpenie Talianska pri Európskej únii zaslalo Komisii e-mailom z 5. februára 2009, zaevidovaným 9. februára 2009, odpoveď talianskych orgánov na uvedený príkaz.

| (24) | Po stretnutí s útvarmi Komisie 21. apríla 2009 im talianske orgány prostredníctvom Stáleho zastúpenia Talianska pri Európskej únii zaslali 19. mája 2009 nový list. |
| --- | --- |

(24)

Po stretnutí s útvarmi Komisie 21. apríla 2009 im talianske orgány prostredníctvom Stáleho zastúpenia Talianska pri Európskej únii zaslali 19. mája 2009 nový list.

II.   OPIS

| (25) | V článku 5 ods. 5 zákonnej vyhlášky č. 268 z 30. septembra 2000 sa ustanovuje, že na obdobie od 3. októbra do 31. decembra 2000 spotrebná daň z nafty používanej na vykurovanie skleníkov predstavuje 5 % dane stanovenej z nafty používanej ako palivo. |
| --- | --- |

(25)

V článku 5 ods. 5 zákonnej vyhlášky č. 268 z 30. septembra 2000 sa ustanovuje, že na obdobie od 3. októbra do 31. decembra 2000 spotrebná daň z nafty používanej na vykurovanie skleníkov predstavuje 5 % dane stanovenej z nafty používanej ako palivo.

| (26) | V článku 6 ods. 1 uvedenej zákonnej vyhlášky sa ustanovuje, že v rovnakom období sadzby spotrebnej dane z nafty používanej v poľnohospodárstve predstavujú 22 % sadzieb uplatňovaných na naftu používanú ako palivo a tieto sadzby spotrebnej dane z nafty sú 49 % bežnej sadzby. |
| --- | --- |

(26)

V článku 6 ods. 1 uvedenej zákonnej vyhlášky sa ustanovuje, že v rovnakom období sadzby spotrebnej dane z nafty používanej v poľnohospodárstve predstavujú 22 % sadzieb uplatňovaných na naftu používanú ako palivo a tieto sadzby spotrebnej dane z nafty sú 49 % bežnej sadzby.

| (27) | V článku 24 ods. 3 zákona č. 388 z 23. decembra 2000, článku 13 ods. 3 zákona č. 448 z 21. decembra 2001, článku 19 ods. 4 zákona č. 289 z 27. decembra 2002 a článku 2 ods. 4 zákona č. 350 z 24. decembra 2003 sa ustanovuje úplné oslobodenie od spotrebnej dane z nafty používanej na vykurovanie skleníkov v Taliansku. Toto oslobodenie sa vzťahuje na tieto obdobia: od 1. januára do 30. júna 2001, celý rok 2002, celý rok 2003 a celý rok 2004. |
| --- | --- |

(27)

V článku 24 ods. 3 zákona č. 388 z 23. decembra 2000, článku 13 ods. 3 zákona č. 448 z 21. decembra 2001, článku 19 ods. 4 zákona č. 289 z 27. decembra 2002 a článku 2 ods. 4 zákona č. 350 z 24. decembra 2003 sa ustanovuje úplné oslobodenie od spotrebnej dane z nafty používanej na vykurovanie skleníkov v Taliansku. Toto oslobodenie sa vzťahuje na tieto obdobia: od 1. januára do 30. júna 2001, celý rok 2002, celý rok 2003 a celý rok 2004.

III.   PRVÉ ZAČATIE KONANIA PODĽA ČLÁNKU 88 ODS. 2 ZMLUVY (VEC C 6/04)

| (28) | Komisia začala konanie podľa článku 88 ods. 2 zmluvy voči ustanoveniam článku 5 ods. 5 zákonnej vyhlášky č. 268 zo septembra 2000, pretože mala pochybnosti, pokiaľ ide o zlučiteľnosť so spoločným trhom dodatočných 17 percentuálnych bodov oslobodenia od spotrebnej dane poskytnutého pestovateľom skleníkových kultúr, ktorí používajú naftu na vykurovanie skleníkov v porovnaní s ostatnými prevádzkovateľmi v poľnohospodárskom sektore. Pochybnosti vyvolala skutočnosť, že napriek príkazu na poskytnutie informácie talianske orgány neposlali žiadne informácie, ktoré dokazujú, že oslobodenia boli oprávnené na základe pravidiel hospodárskej súťaže (v skutočnosti ani neodpovedali na príkaz). Okrem toho pochybnosti podporila otázka oprávnenosti oslobodení od spotrebnej dane v zmysle ustanovení smernice Rady 92/81/EHS z 19. októbra 1992 o harmonizácii štruktúr spotrebných daní na minerálne oleje (7) a smernice, ktorou sa zrušuje, t. j. smernice Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (8). |
| --- | --- |

(28)

Komisia začala konanie podľa článku 88 ods. 2 zmluvy voči ustanoveniam článku 5 ods. 5 zákonnej vyhlášky č. 268 zo septembra 2000, pretože mala pochybnosti, pokiaľ ide o zlučiteľnosť so spoločným trhom dodatočných 17 percentuálnych bodov oslobodenia od spotrebnej dane poskytnutého pestovateľom skleníkových kultúr, ktorí používajú naftu na vykurovanie skleníkov v porovnaní s ostatnými prevádzkovateľmi v poľnohospodárskom sektore. Pochybnosti vyvolala skutočnosť, že napriek príkazu na poskytnutie informácie talianske orgány neposlali žiadne informácie, ktoré dokazujú, že oslobodenia boli oprávnené na základe pravidiel hospodárskej súťaže (v skutočnosti ani neodpovedali na príkaz). Okrem toho pochybnosti podporila otázka oprávnenosti oslobodení od spotrebnej dane v zmysle ustanovení smernice Rady 92/81/EHS z 19. októbra 1992 o harmonizácii štruktúr spotrebných daní na minerálne oleje (7) a smernice, ktorou sa zrušuje, t. j. smernice Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (8).

IV.   REAKCIA TALIANSKYCH ORGÁNOV NA PRVÉ ZAČATIE KONANIA PODĽA ČLÁNKU 88 ODS. 2 ZMLUVY

| (29) | Talianske orgány vo svojom liste z 21. júna 2004 uviedli, že oslobodenie od spotrebnej dane sa nemôže považovať za štátnu pomoc, ale musí sa preskúmať na základe článku 8 ods. 2 písm. f) smernice 92/81/EHS a článku 15 ods. 3 smernice 2003/96/ES. Zastávali názor, že pestovanie v skleníkoch patrí do kategórie „poľnohospodárskych a záhradníckych prác“, na ktoré právne predpisy Spoločenstva umožňujú členským štátom uplatňovať úplné alebo čiastočné oslobodenia od spotrebnej dane, a že oslobodenie od spotrebnej dane z pestovania v skleníkoch nezavádza diskrimináciu v poľnohospodárskom a záhradníckom sektore spojenú s diferenciáciou oslobodení, pretože všetci prevádzkovatelia sa mohli slobodne rozhodnúť pre pestovanie vonku a pestovanie v skleníkoch. |
| --- | --- |

(29)

Talianske orgány vo svojom liste z 21. júna 2004 uviedli, že oslobodenie od spotrebnej dane sa nemôže považovať za štátnu pomoc, ale musí sa preskúmať na základe článku 8 ods. 2 písm. f) smernice 92/81/EHS a článku 15 ods. 3 smernice 2003/96/ES. Zastávali názor, že pestovanie v skleníkoch patrí do kategórie „poľnohospodárskych a záhradníckych prác“, na ktoré právne predpisy Spoločenstva umožňujú členským štátom uplatňovať úplné alebo čiastočné oslobodenia od spotrebnej dane, a že oslobodenie od spotrebnej dane z pestovania v skleníkoch nezavádza diskrimináciu v poľnohospodárskom a záhradníckom sektore spojenú s diferenciáciou oslobodení, pretože všetci prevádzkovatelia sa mohli slobodne rozhodnúť pre pestovanie vonku a pestovanie v skleníkoch.

| (30) | Podľa talianskych orgánov bola schéma čisto fiškálnej povahy a mala by sa posudzovať z tohto hľadiska, tak aby sa umožnila jej celková analýza, ktorá by sa vzťahovala na všetky členské štáty Európskej únie, čím sa zabráni situácii, keď by sa preskúmaním jednotlivých vnútroštátnych prípadov mimo takéhoto rámca mohla ohroziť zásada rovnakého zaobchádzania s členskými štátmi. Talianske orgány sa v tejto súvislosti odvolávajú na politickú dohodu, ktorú dosiahla Rada a Komisia na zasadnutí Rady Ecofin 19. marca 2003, podľa ktorej výnimky zo všeobecného daňového systému alebo rozdiely v rámci neho, ktoré boli opodstatnené charakterom alebo všeobecnými vlastnosťami daňového systému, nepredstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(30)

Podľa talianskych orgánov bola schéma čisto fiškálnej povahy a mala by sa posudzovať z tohto hľadiska, tak aby sa umožnila jej celková analýza, ktorá by sa vzťahovala na všetky členské štáty Európskej únie, čím sa zabráni situácii, keď by sa preskúmaním jednotlivých vnútroštátnych prípadov mimo takéhoto rámca mohla ohroziť zásada rovnakého zaobchádzania s členskými štátmi. Talianske orgány sa v tejto súvislosti odvolávajú na politickú dohodu, ktorú dosiahla Rada a Komisia na zasadnutí Rady Ecofin 19. marca 2003, podľa ktorej výnimky zo všeobecného daňového systému alebo rozdiely v rámci neho, ktoré boli opodstatnené charakterom alebo všeobecnými vlastnosťami daňového systému, nepredstavujú štátnu pomoc.

| (31) | Napokon talianske orgány dodali, že podľa odhadov a údajov, ktoré majú k dispozícii, plánovaná schéma „nepoškodzuje náležité fungovanie vnútorného trhu a nebude mať za následok deformácie hospodárskej súťaže“ (pozri odôvodnenie 24 k smernici 2003/96/ES). |
| --- | --- |

(31)

Napokon talianske orgány dodali, že podľa odhadov a údajov, ktoré majú k dispozícii, plánovaná schéma „nepoškodzuje náležité fungovanie vnútorného trhu a nebude mať za následok deformácie hospodárskej súťaže“ (pozri odôvodnenie 24 k smernici 2003/96/ES).

V.   PRIPOMIENKY, KTORÉ PREDLOŽILI TRETIE STRANY, PO ZAČATÍ PRVÉHO KONANIA PODĽA ČLÁNKU 88 ODS. 2 ZMLUVY

| (32) | Komisia dostala listom z 19. apríla 2004, zaevidovaným 21. apríla 2004, pripomienky zainteresovanej tretej strany na základe začatia konania podľa článku 88 ods. 2 zmluvy. |
| --- | --- |

(32)

Komisia dostala listom z 19. apríla 2004, zaevidovaným 21. apríla 2004, pripomienky zainteresovanej tretej strany na základe začatia konania podľa článku 88 ods. 2 zmluvy.

| (33) | Zainteresovaná strana v tomto liste opísala citlivosť trhu, na ktorom pôsobí, a problémy spojené so zvýšením ceny palív, ktoré sa môžu využívať na vykurovanie skleníkov. Podľa názoru zainteresovanej strany, ak Komisia rozhodne proti uvedenej výnimke, mnohé podniky v sektore budú nútené ukončiť činnosť alebo znížiť množstvo paliva spotrebovaného na vykurovanie svojich skleníkov, čo povedie k zníženiu kvality ich výrobkov. Okrem toho podľa zainteresovanej tretej strany boli ceny vykurovacích palív v Belgicku a Holandsku (metán a vykurovací olej) o 20 % až 40 % nižšie ako ceny poľnohospodárskej nafty v Taliansku, a teda uplatnenie danej výnimky by žiadnym spôsobom nenarušilo hospodársku súťaž. Napokon podľa názoru tejto strany počet poľnohospodárskych podnikov v jej sektore, ktoré používajú metánový plyn na vykurovanie skleníkov, stále rastie. |
| --- | --- |

(33)

Zainteresovaná strana v tomto liste opísala citlivosť trhu, na ktorom pôsobí, a problémy spojené so zvýšením ceny palív, ktoré sa môžu využívať na vykurovanie skleníkov. Podľa názoru zainteresovanej strany, ak Komisia rozhodne proti uvedenej výnimke, mnohé podniky v sektore budú nútené ukončiť činnosť alebo znížiť množstvo paliva spotrebovaného na vykurovanie svojich skleníkov, čo povedie k zníženiu kvality ich výrobkov. Okrem toho podľa zainteresovanej tretej strany boli ceny vykurovacích palív v Belgicku a Holandsku (metán a vykurovací olej) o 20 % až 40 % nižšie ako ceny poľnohospodárskej nafty v Taliansku, a teda uplatnenie danej výnimky by žiadnym spôsobom nenarušilo hospodársku súťaž. Napokon podľa názoru tejto strany počet poľnohospodárskych podnikov v jej sektore, ktoré používajú metánový plyn na vykurovanie skleníkov, stále rastie.

VI.   DRUHÉ ZAČATIE KONANIA PODĽA ČLÁNKU 88 ODS. 2 ZMLUVY (VEC C 5/05)

| (34) | Komisia začala druhé konanie podľa článku 88 ods. 2 zmluvy po tom, ako získala informácie, ktoré dokazujú, že oslobodenie od spotrebnej dane pre pestovateľov skleníkových kultúr bolo v skutočnosti podstatne vyššie ako oslobodenie, ktoré sa analyzovalo pri začatí prvého konania. Pochybnosti vyjadrené pri začatí prvého konania, medzi ktorého príčiny patrila skutočnosť, že talianske orgány neodpovedali na príkaz na poskytnutie informácie, ktorý im bol poslaný, potvrdili tieto reakcie orgánov na začatie konania. V podstate pochybnosti, ktoré vyjadrila Komisia pri začatí druhého konania, sa zakladali na týchto úvahách:






  a) | talianske orgány sa domnievali, že oslobodenia od spotrebnej dane z palív bez ohľadu na ich podstatu nepredstavujú štátnu pomoc, ale skôr daňové opatrenia opodstatnené povahou systému, ktorého sú súčasťou. Neposkytli však informácie na podloženie tohto tvrdenia; |
| --- | --- | --- |

(34)

Komisia začala druhé konanie podľa článku 88 ods. 2 zmluvy po tom, ako získala informácie, ktoré dokazujú, že oslobodenie od spotrebnej dane pre pestovateľov skleníkových kultúr bolo v skutočnosti podstatne vyššie ako oslobodenie, ktoré sa analyzovalo pri začatí prvého konania. Pochybnosti vyjadrené pri začatí prvého konania, medzi ktorého príčiny patrila skutočnosť, že talianske orgány neodpovedali na príkaz na poskytnutie informácie, ktorý im bol poslaný, potvrdili tieto reakcie orgánov na začatie konania. V podstate pochybnosti, ktoré vyjadrila Komisia pri začatí druhého konania, sa zakladali na týchto úvahách:

a)

talianske orgány sa domnievali, že oslobodenia od spotrebnej dane z palív bez ohľadu na ich podstatu nepredstavujú štátnu pomoc, ale skôr daňové opatrenia opodstatnené povahou systému, ktorého sú súčasťou. Neposkytli však informácie na podloženie tohto tvrdenia;

| b) | talianske orgány ďalej tvrdili, že oslobodenie od spotrebnej dane nenarúša hospodársku súťaž, pretože záhradníci mali voľnosť sami využívať oslobodenie tým, že využijú pestovanie v skleníkoch. Toto tvrdenie sa zdá pochybné, pretože oslobodenie sa nezameriavalo na podnietenie prechodu na pestovanie v skleníkoch, ale skôr na poskytnutie úľavy od finančnej záťaže spojenej s vykonávaním činnosti pestovateľom pestujúcim v skleníkoch, ktorí už činnosť vykonávajú; |
| --- | --- |

b)

talianske orgány ďalej tvrdili, že oslobodenie od spotrebnej dane nenarúša hospodársku súťaž, pretože záhradníci mali voľnosť sami využívať oslobodenie tým, že využijú pestovanie v skleníkoch. Toto tvrdenie sa zdá pochybné, pretože oslobodenie sa nezameriavalo na podnietenie prechodu na pestovanie v skleníkoch, ale skôr na poskytnutie úľavy od finančnej záťaže spojenej s vykonávaním činnosti pestovateľom pestujúcim v skleníkoch, ktorí už činnosť vykonávajú;

| c) | pokiaľ ide o otázku narušenia hospodárskej súťaže, talianske orgány opäť tvrdili, že podľa oficiálnych údajov, ktoré majú k dispozícii, úplné oslobodenie poskytnuté pestovateľom skleníkových kultúr nenarúša hospodársku súťaž. Podľa názoru Komisie je nejasné, ako talianske orgány mohli predložiť takéto tvrdenie, pretože vo svojej odpovedi zaslanej Komisii telexom 10. júna 2004 (pozri odôvodnenie 14) uviedli, že nemohli predložiť presné údaje o sumách, ktoré by pestovatelia v skleníkoch mohli ušetriť v dôsledku úplného oslobodenia; |
| --- | --- |

c)

pokiaľ ide o otázku narušenia hospodárskej súťaže, talianske orgány opäť tvrdili, že podľa oficiálnych údajov, ktoré majú k dispozícii, úplné oslobodenie poskytnuté pestovateľom skleníkových kultúr nenarúša hospodársku súťaž. Podľa názoru Komisie je nejasné, ako talianske orgány mohli predložiť takéto tvrdenie, pretože vo svojej odpovedi zaslanej Komisii telexom 10. júna 2004 (pozri odôvodnenie 14) uviedli, že nemohli predložiť presné údaje o sumách, ktoré by pestovatelia v skleníkoch mohli ušetriť v dôsledku úplného oslobodenia;

| d) | hoci talianske orgány tvrdili, že neexistovali žiadne prvky pomoci, neuviedli, ktoré pravidlo hospodárskej súťaže by podľa ich názoru podporilo zlučiteľnosť úplného oslobodenia od spotrebnej dane so spoločným trhom; |
| --- | --- |

d)

hoci talianske orgány tvrdili, že neexistovali žiadne prvky pomoci, neuviedli, ktoré pravidlo hospodárskej súťaže by podľa ich názoru podporilo zlučiteľnosť úplného oslobodenia od spotrebnej dane so spoločným trhom;

| e) | nemožno vylúčiť, že sa oslobodenia poskytli v rozpore so smernicami 92/81/EHS a 2003/96/ES. |
| --- | --- |

e)

nemožno vylúčiť, že sa oslobodenia poskytli v rozpore so smernicami 92/81/EHS a 2003/96/ES.

VII.   REAKCIA TALIANSKYCH ORGÁNOV NA DRUHÉ ZAČATIE KONANIA PODĽA ČLÁNKU 88 ODS. 2 ZMLUVY

| (35) | Talianske orgány v liste z 21. februára 2005 tvrdili, že základné záležitosti, na ktoré sa vzťahovalo druhé konanie, boli rovnaké ako tie, ktoré sa prerokúvali pri začatí prvého konania, a že pripomienky, ktoré už predložili v súvislosti s prvým konaním, zostávajú platné. Svoju odpoveď doplnili aj o tieto tvrdenia:






  a) | úpravy spotrebných daní členskými štátmi nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. Závery Rady Ecofin z 19. marca 2003, podľa ktorých výnimky zo všeobecného daňového systému alebo rozdiely v rámci neho, ktoré sú opodstatnené povahou alebo všeobecnými vlastnosťami daňového systému, nepredstavujú štátnu pomoc, boli rozhodujúcim faktorom, ktorý potvrdil nadradenosť právomocí finančných orgánov Spoločenstva. Talianske orgány by preto poslali informácie o povahe alebo všeobecných vlastnostiach systému týmto finančným orgánom bezodkladne po tom, ako by ich o to tieto inštitúcie požiadali; |
| --- | --- | --- |

(35)

Talianske orgány v liste z 21. februára 2005 tvrdili, že základné záležitosti, na ktoré sa vzťahovalo druhé konanie, boli rovnaké ako tie, ktoré sa prerokúvali pri začatí prvého konania, a že pripomienky, ktoré už predložili v súvislosti s prvým konaním, zostávajú platné. Svoju odpoveď doplnili aj o tieto tvrdenia:

a)

úpravy spotrebných daní členskými štátmi nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. Závery Rady Ecofin z 19. marca 2003, podľa ktorých výnimky zo všeobecného daňového systému alebo rozdiely v rámci neho, ktoré sú opodstatnené povahou alebo všeobecnými vlastnosťami daňového systému, nepredstavujú štátnu pomoc, boli rozhodujúcim faktorom, ktorý potvrdil nadradenosť právomocí finančných orgánov Spoločenstva. Talianske orgány by preto poslali informácie o povahe alebo všeobecných vlastnostiach systému týmto finančným orgánom bezodkladne po tom, ako by ich o to tieto inštitúcie požiadali;

| b) | výraz „bez toho, aby boli dotknuté ostatné ustanovenia Spoločenstva“ v článku 15 ods. 1 smernice 2003/96/ES sa nemôže vykladať takým spôsobom, aby sa články 87 a 88 zmluvy stali uplatniteľnými na všetky opatrenia, ktoré znižujú dane alebo na základe ktorých sa od daní oslobodzuje, a že ak by si zákonodarný orgán Spoločenstva želal, aby všetky opatrenia upravujúce spotrebné dane podliehali zlučiteľnosti s článkami 87 a 88 zmluvy, vyjadril by toto želanie vložením odkazu na ne v súlade so základným pravidlom štatutárnej stavby lex ubi voluit dixit. Okrem toho vo všetkých ostatných aktoch Spoločenstva je vôľa zákonodarného orgánu, aby určité opatrenia podliehali pravidlám štátnej pomoci, vyjadrená jasne, a nie prostredníctvom všeobecného znenia, ako je „bez toho, aby boli dotknuté ostatné ustanovenia Spoločenstva“. Okrem toho jasné a výslovné znenie bolo veľmi potrebné, pretože tvrdenie, že opatrenie „predstavovalo štátnu pomoc“ alebo „nepredstavovalo štátnu pomoc“, má podstatný vplyv na charakter, plán a trvanie vykonávania opatrenia; |
| --- | --- |

b)

výraz „bez toho, aby boli dotknuté ostatné ustanovenia Spoločenstva“ v článku 15 ods. 1 smernice 2003/96/ES sa nemôže vykladať takým spôsobom, aby sa články 87 a 88 zmluvy stali uplatniteľnými na všetky opatrenia, ktoré znižujú dane alebo na základe ktorých sa od daní oslobodzuje, a že ak by si zákonodarný orgán Spoločenstva želal, aby všetky opatrenia upravujúce spotrebné dane podliehali zlučiteľnosti s článkami 87 a 88 zmluvy, vyjadril by toto želanie vložením odkazu na ne v súlade so základným pravidlom štatutárnej stavby lex ubi voluit dixit. Okrem toho vo všetkých ostatných aktoch Spoločenstva je vôľa zákonodarného orgánu, aby určité opatrenia podliehali pravidlám štátnej pomoci, vyjadrená jasne, a nie prostredníctvom všeobecného znenia, ako je „bez toho, aby boli dotknuté ostatné ustanovenia Spoločenstva“. Okrem toho jasné a výslovné znenie bolo veľmi potrebné, pretože tvrdenie, že opatrenie „predstavovalo štátnu pomoc“ alebo „nepredstavovalo štátnu pomoc“, má podstatný vplyv na charakter, plán a trvanie vykonávania opatrenia;

| c) | skutočnosť, že opatrenie neohrozuje riadne fungovanie vnútorného trhu a nenarúša hospodársku súťaž, je objektívna skutočnosť, a preto sa úspory, ktoré výrobcovia mohli dosiahnuť vďaka opatreniu úspory, stávajú nepodstatnými. |
| --- | --- |

c)

skutočnosť, že opatrenie neohrozuje riadne fungovanie vnútorného trhu a nenarúša hospodársku súťaž, je objektívna skutočnosť, a preto sa úspory, ktoré výrobcovia mohli dosiahnuť vďaka opatreniu úspory, stávajú nepodstatnými.

VIII.   ODPOVEĎ TALIANSKYCH ORGÁNOV NA PRÍKAZ NA POSKYTNUTIE INFORMÁCIE Z 5. DECEMBRA 2008

| (36) | Talianske orgány sa vo svojom liste z 5. februára 2009 najprv vrátili k tvrdeniu týkajúcemu sa zlučiteľnosti pomoci s ustanoveniami smernice 92/81/EHS, ktoré podľa ich názoru neposkytujú dostatočné objasnenie otázky týkajúcej sa zlučiteľnosti oslobodení od spotrebnej dane alebo jej zníženia s pravidlami hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(36)

Talianske orgány sa vo svojom liste z 5. februára 2009 najprv vrátili k tvrdeniu týkajúcemu sa zlučiteľnosti pomoci s ustanoveniami smernice 92/81/EHS, ktoré podľa ich názoru neposkytujú dostatočné objasnenie otázky týkajúcej sa zlučiteľnosti oslobodení od spotrebnej dane alebo jej zníženia s pravidlami hospodárskej súťaže.

| (37) | Na podloženie ich stanoviska sa odvolali na článok 8 smernice, podľa ktorého „bez toho, aby boli dotknuté ostatné ustanovenia Spoločenstva, členské štáty môžu uplatniť úplné alebo čiastočné oslobodenie alebo zníženie sadzby dane z minerálnych olejov používaných pod daňovou kontrolou [...] výlučne pri poľnohospodárskych a záhradníckych prácach a v lesnom hospodárstve [...]“. |
| --- | --- |

(37)

Na podloženie ich stanoviska sa odvolali na článok 8 smernice, podľa ktorého „bez toho, aby boli dotknuté ostatné ustanovenia Spoločenstva, členské štáty môžu uplatniť úplné alebo čiastočné oslobodenie alebo zníženie sadzby dane z minerálnych olejov používaných pod daňovou kontrolou [...] výlučne pri poľnohospodárskych a záhradníckych prácach a v lesnom hospodárstve [...]“.

| (38) | Podľa názoru talianskych orgánov výraz „bez toho, aby boli dotknuté“ použitý v tomto článku neustanovuje povinnosť dodržiavať európske pravidlá hospodárskej súťaže, ako to bolo, naopak, v článku 26 smernice 2003/96/ES. Ak by sa v týchto dvoch smerniciach ustanovovala rovnaká požiadavka, zákonodarný orgán Spoločenstva by nemal dôvod byť jasnejší v článku 26 smernice 2003/96/ES. Talianske orgány preto konštatovali, že vzhľadom na článok 8 smernice 92/81/EHS by členské štáty mohli zákonne uplatňovať zníženia spotrebných daní alebo oslobodenia od nich v záhradníckom sektore. |
| --- | --- |

(38)

Podľa názoru talianskych orgánov výraz „bez toho, aby boli dotknuté“ použitý v tomto článku neustanovuje povinnosť dodržiavať európske pravidlá hospodárskej súťaže, ako to bolo, naopak, v článku 26 smernice 2003/96/ES. Ak by sa v týchto dvoch smerniciach ustanovovala rovnaká požiadavka, zákonodarný orgán Spoločenstva by nemal dôvod byť jasnejší v článku 26 smernice 2003/96/ES. Talianske orgány preto konštatovali, že vzhľadom na článok 8 smernice 92/81/EHS by členské štáty mohli zákonne uplatňovať zníženia spotrebných daní alebo oslobodenia od nich v záhradníckom sektore.

| (39) | Talianske orgány následne zdôraznili, že implementácia smernice 92/81/EHS, a tým smernice 2003/96/ES, viedla v skutočnosti k narušeniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu, pretože ustanovené zníženia a oslobodenia využívali tie členské štáty, ktoré majú väčšie finančné zdroje, a teda mohli uplatňovať zníženia spotrebnej dane jednotným spôsobom v celom poľnohospodárskom sektore. Keďže Taliansko malo obmedzené zdroje, rozhodlo sa prijať opatrenia iba v prospech pestovateľov pestujúcich v skleníkoch, pretože opatrenia zamerané na zníženie spotrebnej dane a oslobodenie od nej sa prijali v súvislosti s krízou vyvolanou zvýšením cien vykurovacích produktov. V tejto súvislosti talianske orgány uviedli, že Komisia nemohla zasiahnuť vo vzťahu k výberu priorít členského štátu. |
| --- | --- |

(39)

Talianske orgány následne zdôraznili, že implementácia smernice 92/81/EHS, a tým smernice 2003/96/ES, viedla v skutočnosti k narušeniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu, pretože ustanovené zníženia a oslobodenia využívali tie členské štáty, ktoré majú väčšie finančné zdroje, a teda mohli uplatňovať zníženia spotrebnej dane jednotným spôsobom v celom poľnohospodárskom sektore. Keďže Taliansko malo obmedzené zdroje, rozhodlo sa prijať opatrenia iba v prospech pestovateľov pestujúcich v skleníkoch, pretože opatrenia zamerané na zníženie spotrebnej dane a oslobodenie od nej sa prijali v súvislosti s krízou vyvolanou zvýšením cien vykurovacích produktov. V tejto súvislosti talianske orgány uviedli, že Komisia nemohla zasiahnuť vo vzťahu k výberu priorít členského štátu.

| (40) | Pokiaľ ide o možnú uplatniteľnosť usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (pozri odôvodnenie 20), talianske orgány tvrdili, že zníženia spotrebnej dane sa poskytli v súlade s ustanoveniami týchto usmernení, a preto sa mohli na ne vzťahovať v nich ustanovené výnimky, pretože podľa ich názoru sa záležitosť týkala existujúcich daní v zmysle bodu 51.2 usmernení. V tomto bode sa ustanovuje, že pokiaľ ide o existujúce dane, prevádzková pomoc spojená so zníženiami alebo oslobodeniami sa môže povoliť, ak sú súčasne splnené tieto dve podmienky:






  — | príslušná daň musí mať značný pozitívny vplyv z hľadiska ochrany životného prostredia, |
| --- | --- | --- |

(40)

Pokiaľ ide o možnú uplatniteľnosť usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (pozri odôvodnenie 20), talianske orgány tvrdili, že zníženia spotrebnej dane sa poskytli v súlade s ustanoveniami týchto usmernení, a preto sa mohli na ne vzťahovať v nich ustanovené výnimky, pretože podľa ich názoru sa záležitosť týkala existujúcich daní v zmysle bodu 51.2 usmernení. V tomto bode sa ustanovuje, že pokiaľ ide o existujúce dane, prevádzková pomoc spojená so zníženiami alebo oslobodeniami sa môže povoliť, ak sú súčasne splnené tieto dve podmienky:

—

príslušná daň musí mať značný pozitívny vplyv z hľadiska ochrany životného prostredia,

| — | o výnimkách pre príslušné podniky sa musí rozhodnúť v čase prijatia dane alebo sa musia stať potrebnými v dôsledku podstatnej zmeny hospodárskych podmienok, ktoré vystavujú podniky zvlášť ťažkej konkurenčnej situácii. V poslednom prípade nemôže výška zníženia dane prekročiť zvýšenie nákladov spôsobené zmenou hospodárskych podmienok. Ak sa náklady viac nezvyšujú, zníženie sa už nemôže uplatňovať. |
| --- | --- |

—

o výnimkách pre príslušné podniky sa musí rozhodnúť v čase prijatia dane alebo sa musia stať potrebnými v dôsledku podstatnej zmeny hospodárskych podmienok, ktoré vystavujú podniky zvlášť ťažkej konkurenčnej situácii. V poslednom prípade nemôže výška zníženia dane prekročiť zvýšenie nákladov spôsobené zmenou hospodárskych podmienok. Ak sa náklady viac nezvyšujú, zníženie sa už nemôže uplatňovať.

| (41) | Podľa talianskych orgánov sa spotrebné dane z palív používaných v poľnohospodárstve, najmä plyn na vykurovanie, môžu považovať za environmentálne dane a majú pozitívny vplyv na životné prostredie tým, že podnecujú výrobcov, aby znižovali spotrebu palív. |
| --- | --- |

(41)

Podľa talianskych orgánov sa spotrebné dane z palív používaných v poľnohospodárstve, najmä plyn na vykurovanie, môžu považovať za environmentálne dane a majú pozitívny vplyv na životné prostredie tým, že podnecujú výrobcov, aby znižovali spotrebu palív.

| (42) | Pokiaľ ide konkrétne o bod 51.2 písm. b) usmernení, na základe ktorého sa o výnimkách pre podniky musí rozhodnúť v čase prijatia daní, talianske orgány sa odvolali na rozhodnutie Komisie K(2005) 4436 zo 7. decembra 2005. V tomto rozhodnutí sa ustanovuje, že „... príslušné spotrebné dane nemusia mať výslovný environmentálny účel od začiatku, a teda o oslobodeniach sa rozhodlo [...] pred uplatňovaním usmernení o environmentálnej pomoci z roku 2001. Ich situácia sa preto môže považovať za takú, ako keby sa o nich rozhodlo v čase prijatia spotrebnej dane. V dôsledku toho, v súlade s bodom 51.2 usmernení, sa môžu na oslobodenia, ktoré sa majú posudzovať v tomto rozhodnutí, uplatniť ustanovenia bodu 51.1.“ Talianske orgány dodali, že o zníženiach spotrebných daní sa rozhodlo na základe zmeny hospodárskej situácie (konkrétne progresívny rast cien nafty), ktoré dostali pestovateľov pestujúcich v skleníkoch do zvlášť ťažkej konkurenčnej situácie v porovnaní s poľnohospodármi, ktorí pestujú plodiny vonku, ktorá viedla orgány v ostatných krajinách k prijatiu opatrení v prospech pestovateľov pestujúcich v skleníkoch a sektora rybolovu. Uvedené orgány uviedli, že v posudzovanom období boli ceny vykurovacej nafty takéto: + 37 % v rokoch 1999 – 2000, + 26 % v rokoch 1999 – 2001 a + 26 % v rokoch 1999 – 2002. Cenová štruktúra bola zatiaľ takáto (ročný priemer v EUR na liter):








  EUR na liter |
| --- | --- |
| | Cena bez dane | Dane | Spotrebiteľská cena |
| 1999 | 0,217 | 0,524 | 0,741 |
| 2000 | 0,342 | 0,523 | 0,865 |
| 2001 | 0,317 | 0,504 | 0,821 |
| 2002 | 0,292 | 0,542 | 0,834 |
| 2003 | 0,314 | 0,547 | 0,861 |
| 2004 | 0,354 | 0,555 | 0,909 |

(42)

Pokiaľ ide konkrétne o bod 51.2 písm. b) usmernení, na základe ktorého sa o výnimkách pre podniky musí rozhodnúť v čase prijatia daní, talianske orgány sa odvolali na rozhodnutie Komisie K(2005) 4436 zo 7. decembra 2005. V tomto rozhodnutí sa ustanovuje, že „... príslušné spotrebné dane nemusia mať výslovný environmentálny účel od začiatku, a teda o oslobodeniach sa rozhodlo [...] pred uplatňovaním usmernení o environmentálnej pomoci z roku 2001. Ich situácia sa preto môže považovať za takú, ako keby sa o nich rozhodlo v čase prijatia spotrebnej dane. V dôsledku toho, v súlade s bodom 51.2 usmernení, sa môžu na oslobodenia, ktoré sa majú posudzovať v tomto rozhodnutí, uplatniť ustanovenia bodu 51.1.“ Talianske orgány dodali, že o zníženiach spotrebných daní sa rozhodlo na základe zmeny hospodárskej situácie (konkrétne progresívny rast cien nafty), ktoré dostali pestovateľov pestujúcich v skleníkoch do zvlášť ťažkej konkurenčnej situácie v porovnaní s poľnohospodármi, ktorí pestujú plodiny vonku, ktorá viedla orgány v ostatných krajinách k prijatiu opatrení v prospech pestovateľov pestujúcich v skleníkoch a sektora rybolovu. Uvedené orgány uviedli, že v posudzovanom období boli ceny vykurovacej nafty takéto: + 37 % v rokoch 1999 – 2000, + 26 % v rokoch 1999 – 2001 a + 26 % v rokoch 1999 – 2002. Cenová štruktúra bola zatiaľ takáto (ročný priemer v EUR na liter):

EUR na liter

Cena bez dane

Dane

Spotrebiteľská cena

1999

0,217

0,524

0,741

2000

0,342

0,523

0,865

2001

0,317

0,504

0,821

2002

0,292

0,542

0,834

2003

0,314

0,547

0,861

2004

0,354

0,555

0,909

| (43) | Na druhej strane talianske orgány zdôraznili, že na základe uplatnenia bodu 51 usmernení sa v každom prípade vyžaduje, aby podniky platili časť dane. Podľa ich názoru by opatrenie prijaté Talianskom mohlo byť zlučiteľné, ak príjemcovia platili minimálnu sumu ustanovenú na úrovni Spoločenstva (ktorá podľa orgánov bola 13 EUR na 1 000 kg v období rokov 2000 – 2003 a potom 21 EUR na 1 000 kg). |
| --- | --- |

(43)

Na druhej strane talianske orgány zdôraznili, že na základe uplatnenia bodu 51 usmernení sa v každom prípade vyžaduje, aby podniky platili časť dane. Podľa ich názoru by opatrenie prijaté Talianskom mohlo byť zlučiteľné, ak príjemcovia platili minimálnu sumu ustanovenú na úrovni Spoločenstva (ktorá podľa orgánov bola 13 EUR na 1 000 kg v období rokov 2000 – 2003 a potom 21 EUR na 1 000 kg).

| (44) | Napokon, pokiaľ ide o celkovú sumu poskytnutej pomoci, talianske orgány uviedli, že číselné údaje v rôznych zákonoch o štátnom rozpočte boli odhady založené na predpovediach spotreby vykurovacích palív a mali by sa považovať za nevybrané príjmy skôr ako za pridelené zdroje. Podľa ich názoru bolo ťažké v danom štádiu vyčísliť výhodu, ktorú získal každý výrobca, pretože zodpovednosť za správu daňového systému majú regióny, provincie alebo dokonca obce. Údaje sa preto zašlú hneď, ako budú k dispozícii. |
| --- | --- |

(44)

Napokon, pokiaľ ide o celkovú sumu poskytnutej pomoci, talianske orgány uviedli, že číselné údaje v rôznych zákonoch o štátnom rozpočte boli odhady založené na predpovediach spotreby vykurovacích palív a mali by sa považovať za nevybrané príjmy skôr ako za pridelené zdroje. Podľa ich názoru bolo ťažké v danom štádiu vyčísliť výhodu, ktorú získal každý výrobca, pretože zodpovednosť za správu daňového systému majú regióny, provincie alebo dokonca obce. Údaje sa preto zašlú hneď, ako budú k dispozícii.

IX.   LIST ZASLANÝ 18. MÁJA 2009

| (45) | Talianske orgány v tomto liste po prvé tvrdili, že spotrebné dane boli existujúcimi daňami, a preto by sa na ne mohli vzťahovať výnimky uplatniteľné na ne v zmysle ustanovení usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z dôvodov uvedených v odôvodnení 42. |
| --- | --- |

(45)

Talianske orgány v tomto liste po prvé tvrdili, že spotrebné dane boli existujúcimi daňami, a preto by sa na ne mohli vzťahovať výnimky uplatniteľné na ne v zmysle ustanovení usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z dôvodov uvedených v odôvodnení 42.

| (46) | Toto tvrdenie podporila aktualizovaná verzia tabuľky uvedenej v odôvodnení 42 (stĺpec týkajúci sa daní sa rozdelil na spotrebné dane a DPH). Podľa novej tabuľky bola štruktúra cien v danom období takáto (tentoraz sú údaje vyjadrené v EUR na 1 000 litrov):









  EUR na 1000 litrov |
| --- | --- |
| | Cena bez dane | DPH | Spotrebné dane | Spotrebiteľská cena |
| 1999 | 219,83 | 123,5 | 397,67 | 741 |
| 2000 | 344,35 | 144,1 | 375,92 | 864,33 |
| 2001 | 313,4 | 136,7 | 370,11 | 820,22 |
| 2002 | 293,31 | 139,7 | 405,24 | 838,26 |
| 2003 | 314,37 | 143,5 | 403,21 | 861,1 |
| 2004 | 355,01 | 151,6 | 403,21 | 909,86 |

(46)

Toto tvrdenie podporila aktualizovaná verzia tabuľky uvedenej v odôvodnení 42 (stĺpec týkajúci sa daní sa rozdelil na spotrebné dane a DPH). Podľa novej tabuľky bola štruktúra cien v danom období takáto (tentoraz sú údaje vyjadrené v EUR na 1 000 litrov):

EUR na 1000 litrov

Cena bez dane

DPH

Spotrebné dane

Spotrebiteľská cena

1999

219,83

123,5

397,67

741

2000

344,35

144,1

375,92

864,33

2001

313,4

136,7

370,11

820,22

2002

293,31

139,7

405,24

838,26

2003

314,37

143,5

403,21

861,1

2004

355,01

151,6

403,21

909,86

| (47) | Talianske orgány zdôraznili, že v rokoch 1999 a 2004 spotrebiteľské ceny vykurovacej nafty stále rástli s výnimkou mierneho poklesu v rokoch 2000 a 2001. Zopakovali tvrdenia už uvedené v odôvodneniach 42 a 43. |
| --- | --- |

(47)

Talianske orgány zdôraznili, že v rokoch 1999 a 2004 spotrebiteľské ceny vykurovacej nafty stále rástli s výnimkou mierneho poklesu v rokoch 2000 a 2001. Zopakovali tvrdenia už uvedené v odôvodneniach 42 a 43.

| (48) | Pokiaľ ide o odôvodnenie opatrenia na základe talianskeho daňového systému, talianske orgány objasnili, že v Taliansku boli množstvá oslobodenej nafty úmerné na základe rozlohy plochy, kvality plodín a množstva skutočne používaného poľnohospodárskeho vybavenia. Preto by sa mohlo uviesť, že oslobodenie sa určilo na základe druhu vykonávanej činnosti a v prípade pestovania v skleníkoch úmerne, pretože tento druh pestovania bol zjavne závislý od nafty a vyznačoval sa úplne odlišnými podmienkami produkcie od plodín pestovaných na voľnom poli. Okrem toho oslobodenie neznevýhodnilo žiadny jednotlivý produkt, pretože sa uplatňovalo na všetky produkty pestované v skleníkoch a pretože pestovanie v skleníkoch sa mohlo považovať za široko rozšírenú prax v celom poľnohospodárskom sektore. |
| --- | --- |

(48)

Pokiaľ ide o odôvodnenie opatrenia na základe talianskeho daňového systému, talianske orgány objasnili, že v Taliansku boli množstvá oslobodenej nafty úmerné na základe rozlohy plochy, kvality plodín a množstva skutočne používaného poľnohospodárskeho vybavenia. Preto by sa mohlo uviesť, že oslobodenie sa určilo na základe druhu vykonávanej činnosti a v prípade pestovania v skleníkoch úmerne, pretože tento druh pestovania bol zjavne závislý od nafty a vyznačoval sa úplne odlišnými podmienkami produkcie od plodín pestovaných na voľnom poli. Okrem toho oslobodenie neznevýhodnilo žiadny jednotlivý produkt, pretože sa uplatňovalo na všetky produkty pestované v skleníkoch a pretože pestovanie v skleníkoch sa mohlo považovať za široko rozšírenú prax v celom poľnohospodárskom sektore.

| (49) | Pokiaľ ide o všeobecnejšiu uplatniteľnosť článku 87 ods. 1 zmluvy, talianske orgány zastávali názor, že podmienky ustanovené v uvedenom odseku neboli splnené, pretože oslobodenia neboli selektívne ani nenarúšali hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(49)

Pokiaľ ide o všeobecnejšiu uplatniteľnosť článku 87 ods. 1 zmluvy, talianske orgány zastávali názor, že podmienky ustanovené v uvedenom odseku neboli splnené, pretože oslobodenia neboli selektívne ani nenarúšali hospodársku súťaž.

| (50) | Pokiaľ ide o selektívnosť, talianske orgány sa odvolávajú na rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci T-233/04 (9). Súd v tomto rozsudku (bod 86) uviedol, že „na uplatnenie článku 87 Zmluvy o ES je nepodstatné, že situácia pravdepodobného príjemcu opatrenia je lepšia alebo horšia v porovnaní so situáciou podľa zákona, ako bola v minulosti, alebo sa časom nezmenila. Jediná otázka, ktorá sa má zodpovedať, je, či na základe konkrétnej zákonnej schémy je štátne opatrenie také, že zvýhodňuje ‚niektoré podniky alebo výrobu niektorých tovarov‘ v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES v porovnaní s ostatnými podnikmi, ktoré sú v porovnateľnej právnej a skutočnej situácii vzhľadom na cieľ sledovaný daným opatrením.“ |
| --- | --- |

(50)

Pokiaľ ide o selektívnosť, talianske orgány sa odvolávajú na rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci T-233/04 (9). Súd v tomto rozsudku (bod 86) uviedol, že „na uplatnenie článku 87 Zmluvy o ES je nepodstatné, že situácia pravdepodobného príjemcu opatrenia je lepšia alebo horšia v porovnaní so situáciou podľa zákona, ako bola v minulosti, alebo sa časom nezmenila. Jediná otázka, ktorá sa má zodpovedať, je, či na základe konkrétnej zákonnej schémy je štátne opatrenie také, že zvýhodňuje ‚niektoré podniky alebo výrobu niektorých tovarov‘ v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES v porovnaní s ostatnými podnikmi, ktoré sú v porovnateľnej právnej a skutočnej situácii vzhľadom na cieľ sledovaný daným opatrením.“

| (51) | Podľa názoru talianskych orgánov oslobodenie uplatňované na naftu používanú v krytých prostrediach na pestovanie poľnohospodárskych produktov žiadnym spôsobom nerobilo rozdiely medzi podnikmi v podobnej právnej a skutočnej situácii alebo medzi produktmi, pretože všetky podniky bez ohľadu na vyrábané tovary mohli samy využívať oslobodenie, keď sa zásobujú naftou na pestovanie v skleníkoch. |
| --- | --- |

(51)

Podľa názoru talianskych orgánov oslobodenie uplatňované na naftu používanú v krytých prostrediach na pestovanie poľnohospodárskych produktov žiadnym spôsobom nerobilo rozdiely medzi podnikmi v podobnej právnej a skutočnej situácii alebo medzi produktmi, pretože všetky podniky bez ohľadu na vyrábané tovary mohli samy využívať oslobodenie, keď sa zásobujú naftou na pestovanie v skleníkoch.

| (52) | Pokiaľ ide o pravdepodobnosť, že opatrenia narúšajú hospodársku súťaž, talianske orgány sa odvolali na rozhodnutie Komisie K(2008) 1105, v ktorého odôvodnení 43 sa uvádza, že úplné alebo čiastočné oslobodenie povolené na základe článku 8 ods. 2 smernice 92/81/EHS sleduje rovnaké ciele ako opatrenia ustanovené v smernici 2003/96/ES a je pomerne malého rozsahu, a preto možno analogicky konštatovať, že by nenáležite nenarušilo hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(52)

Pokiaľ ide o pravdepodobnosť, že opatrenia narúšajú hospodársku súťaž, talianske orgány sa odvolali na rozhodnutie Komisie K(2008) 1105, v ktorého odôvodnení 43 sa uvádza, že úplné alebo čiastočné oslobodenie povolené na základe článku 8 ods. 2 smernice 92/81/EHS sleduje rovnaké ciele ako opatrenia ustanovené v smernici 2003/96/ES a je pomerne malého rozsahu, a preto možno analogicky konštatovať, že by nenáležite nenarušilo hospodársku súťaž.

| (53) | Talianske orgány takisto dodali, že v odôvodnení 32 tohto rozhodnutia Komisia vzala do úvahy, že opatrenia tohto druhu uplatňované na palivo používané v poľnohospodárskej prvovýrobe nenáležite nenarušia hospodársku súťaž vzhľadom na malú veľkosť poľnohospodárskych podnikov v Európskej únii (viac ako 60 % poľnohospodárskych podnikov má menej ako 5 hektárov používanej poľnohospodárskej plochy). Berúc toto tvrdenie za východisko, talianske orgány zdôraznili, že pri uplatnení rovnakého kritéria by bolo ťažké, aby príslušné oslobodenia narúšali hospodársku súťaž, pretože okolo 80 % poľnohospodárskych podnikov v Taliansku má menej ako 5 hektárov využívanej poľnohospodárskej plochy. |
| --- | --- |

(53)

Talianske orgány takisto dodali, že v odôvodnení 32 tohto rozhodnutia Komisia vzala do úvahy, že opatrenia tohto druhu uplatňované na palivo používané v poľnohospodárskej prvovýrobe nenáležite nenarušia hospodársku súťaž vzhľadom na malú veľkosť poľnohospodárskych podnikov v Európskej únii (viac ako 60 % poľnohospodárskych podnikov má menej ako 5 hektárov používanej poľnohospodárskej plochy). Berúc toto tvrdenie za východisko, talianske orgány zdôraznili, že pri uplatnení rovnakého kritéria by bolo ťažké, aby príslušné oslobodenia narúšali hospodársku súťaž, pretože okolo 80 % poľnohospodárskych podnikov v Taliansku má menej ako 5 hektárov využívanej poľnohospodárskej plochy.

| (54) | Talianske orgány takisto tvrdili, že približne 2 litre nafty boli potrebné na vykúrenie 1 m3 skleníka. Okrem toho na základe štúdie, ktorú vypracoval ústav Enama (Ente nazionale per la meccanizzazione agricola), týkajúcej sa spotreby nafty v 14 z 20 regiónov Talianska, nafta používaná v skleníkoch (167 436 001 litrov) predstavovala iba 11,77 % spotreby poľnohospodárskej nafty v roku 2002 a 10,67 % v roku 2003. |
| --- | --- |

(54)

Talianske orgány takisto tvrdili, že približne 2 litre nafty boli potrebné na vykúrenie 1 m3 skleníka. Okrem toho na základe štúdie, ktorú vypracoval ústav Enama (Ente nazionale per la meccanizzazione agricola), týkajúcej sa spotreby nafty v 14 z 20 regiónov Talianska, nafta používaná v skleníkoch (167 436 001 litrov) predstavovala iba 11,77 % spotreby poľnohospodárskej nafty v roku 2002 a 10,67 % v roku 2003.

| (55) | Talianske orgány po predložení týchto vysvetlení na podporu ich názoru, že dané oslobodenia neobsahujú prvky štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy, znovu zopakovali krížový charakter oslobodení, zdôraznili skutočnosť, že všetci poľnohospodárski výrobcovia sa mohli sami rozhodnúť, či sa zamerajú na pestovanie v skleníkoch, a zdôraznili, že kritérium nediskriminácie sa nemôže uplatniť so spätnou platnosťou z dôvodov legitímnych očakávaní a právnej istoty. |
| --- | --- |

(55)

Talianske orgány po predložení týchto vysvetlení na podporu ich názoru, že dané oslobodenia neobsahujú prvky štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy, znovu zopakovali krížový charakter oslobodení, zdôraznili skutočnosť, že všetci poľnohospodárski výrobcovia sa mohli sami rozhodnúť, či sa zamerajú na pestovanie v skleníkoch, a zdôraznili, že kritérium nediskriminácie sa nemôže uplatniť so spätnou platnosťou z dôvodov legitímnych očakávaní a právnej istoty.

X.   POSÚDENIE

| (56) | Toto rozhodnutie sa týka rozdielu medzi oslobodeniami od spotrebnej dane z nafty používanej na vykurovanie skleníkov na jednej strane a oslobodeniami od spotrebnej dane z nafty používanej ako palivo na strane druhej. |
| --- | --- |

(56)

Toto rozhodnutie sa týka rozdielu medzi oslobodeniami od spotrebnej dane z nafty používanej na vykurovanie skleníkov na jednej strane a oslobodeniami od spotrebnej dane z nafty používanej ako palivo na strane druhej.

| (57) | Pri zohľadnení tvrdení, ktoré predložili talianske orgány vo svojich opatreniach na prvé a druhé začatie konania, je potrebné najprv preskúmať, či schéma obsahuje prvky štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(57)

Pri zohľadnení tvrdení, ktoré predložili talianske orgány vo svojich opatreniach na prvé a druhé začatie konania, je potrebné najprv preskúmať, či schéma obsahuje prvky štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy.

| (58) | Podľa článku 87 ods. 1 zmluvy každá pomoc poskytnutá členským štátom alebo zo štátnych zdrojov v akejkoľvek forme, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením, pričom zvýhodňuje niektoré podniky alebo výrobu niektorých tovarov, a tým ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, je nezlučiteľná so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(58)

Podľa článku 87 ods. 1 zmluvy každá pomoc poskytnutá členským štátom alebo zo štátnych zdrojov v akejkoľvek forme, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením, pričom zvýhodňuje niektoré podniky alebo výrobu niektorých tovarov, a tým ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, je nezlučiteľná so spoločným trhom.

| (59) | Na skúmanú schému sa vzťahuje táto definícia nielen preto, že je financovaná zo štátnych zdrojov (poskytnutím oslobodenia od spotrebnej dane štát prichádza o konkrétne príjmy, ktoré by sa inak mohli vybrať), ale aj preto, že zvýhodňuje niektoré podniky (podniky v poľnohospodárskom sektore a v rámci tohto sektora tie, ktoré vykonávajú pestovanie v skleníkoch) a mohla by ovplyvniť obchod alebo narušiť hospodársku súťaž vzhľadom na postavenie Talianska v oblasti poľnohospodárskej výroby v skleníkoch (napríklad z hľadiska rozlohy plochy skleníkov na pestovanie čerstvej zeleniny bolo Taliansko v rokoch 2000 a 2003 na druhom mieste medzi producentskými krajinami v Európskej únii, v rokoch 2000 a 2001 bolo Taliansko najväčším producentom zeleniny v Európskej únii a napokon v období, na ktoré sa vzťahujú príslušné konania, bolo Taliansko druhou najväčšou európskou krajinou z hľadiska plochy vymedzenej na pestovanie v skleníkoch). |
| --- | --- |

(59)

Na skúmanú schému sa vzťahuje táto definícia nielen preto, že je financovaná zo štátnych zdrojov (poskytnutím oslobodenia od spotrebnej dane štát prichádza o konkrétne príjmy, ktoré by sa inak mohli vybrať), ale aj preto, že zvýhodňuje niektoré podniky (podniky v poľnohospodárskom sektore a v rámci tohto sektora tie, ktoré vykonávajú pestovanie v skleníkoch) a mohla by ovplyvniť obchod alebo narušiť hospodársku súťaž vzhľadom na postavenie Talianska v oblasti poľnohospodárskej výroby v skleníkoch (napríklad z hľadiska rozlohy plochy skleníkov na pestovanie čerstvej zeleniny bolo Taliansko v rokoch 2000 a 2003 na druhom mieste medzi producentskými krajinami v Európskej únii, v rokoch 2000 a 2001 bolo Taliansko najväčším producentom zeleniny v Európskej únii a napokon v období, na ktoré sa vzťahujú príslušné konania, bolo Taliansko druhou najväčšou európskou krajinou z hľadiska plochy vymedzenej na pestovanie v skleníkoch).

| (60) | Počas preskúmania veci talianske orgány použili viaceré tvrdenia na obranu ich stanoviska, že schéma neobsahuje prvky štátnej pomoci:






  — | na základe politickej dohody, ktorú dosiahla Rada a Komisia na Rade Ecofin 19. marca 2003, nepredstavujú výnimky zo všeobecného [daňového] systému ani rozdiely v rámci neho, ktoré sú odôvodnené povahou alebo všeobecnými vlastnosťami daňového systému, štátnu pomoc. Okrem toho v Taliansku boli oslobodenia v súlade s talianskym daňovým systémom, pretože sa uplatňovali na všetky produkty pestované v skleníkoch a pretože množstvo nafty oslobodenej od spotrebnej dane bolo úmerné na základe vykonávanej činnosti, |
| --- | --- | --- |

(60)

Počas preskúmania veci talianske orgány použili viaceré tvrdenia na obranu ich stanoviska, že schéma neobsahuje prvky štátnej pomoci:

—

na základe politickej dohody, ktorú dosiahla Rada a Komisia na Rade Ecofin 19. marca 2003, nepredstavujú výnimky zo všeobecného [daňového] systému ani rozdiely v rámci neho, ktoré sú odôvodnené povahou alebo všeobecnými vlastnosťami daňového systému, štátnu pomoc. Okrem toho v Taliansku boli oslobodenia v súlade s talianskym daňovým systémom, pretože sa uplatňovali na všetky produkty pestované v skleníkoch a pretože množstvo nafty oslobodenej od spotrebnej dane bolo úmerné na základe vykonávanej činnosti,

| — | na základe odhadov a dostupných údajov daná schéma „neohrozovala riadne fungovanie vnútorného trhu a neviedla by k narušeniu hospodárskej súťaže“ (pozri odôvodnenia 30 a 31), |
| --- | --- |

—

na základe odhadov a dostupných údajov daná schéma „neohrozovala riadne fungovanie vnútorného trhu a neviedla by k narušeniu hospodárskej súťaže“ (pozri odôvodnenia 30 a 31),

| — | oslobodenia nie sú selektívne ani nenarúšajú hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

—

oslobodenia nie sú selektívne ani nenarúšajú hospodársku súťaž.

| (61) | Musí sa predovšetkým zdôrazniť, že žiadna politická dohoda nemôže zmeniť pojem pomoci, ako sa objektívne vymedzuje v zmluve. |
| --- | --- |

(61)

Musí sa predovšetkým zdôrazniť, že žiadna politická dohoda nemôže zmeniť pojem pomoci, ako sa objektívne vymedzuje v zmluve.

| (62) | Pokiaľ ide o tvrdenie, že oslobodenia sú odôvodnené povahou alebo všeobecnými vlastnosťami daňového systému, Komisia zastáva názor, že konkrétne oslobodenie od spotrebnej dane obmedzené na daný druh produkcie (v tomto prípade pestovanie v skleníkoch, na ktoré sa poskytujú vyššie oslobodenia ako pri pestovaní vonku) sa nemôže opodstatniť povahou a logikou daňového systému, keď sa na základe právnych predpisov Spoločenstva v zásade vyžaduje, aby členské štáty ukladali spotrebné dane (10). Rovnaká úvaha sa uplatňuje v prípadoch, keď sa v právnych predpisoch Spoločenstva neustanovuje poskytovanie daných oslobodení. Tvrdenie, že oslobodenia sú platné na všetky produkty pestované v skleníkoch, nie je v tomto prípade náležité, pretože celé odvetvia sektora poľnohospodárskej výroby dostávali nižšie oslobodenia ako tie, ktoré sa poskytovali pestovateľom pestujúcim v skleníkoch, a ak boli množstvá oslobodeného paliva, ako tvrdia talianske orgány, úmerné na základe vykonávanej činnosti, logika daňového systému by si vyžadovala rovnaké oslobodenie pre všetky činnosti založené na používaní nafty. |
| --- | --- |

(62)

Pokiaľ ide o tvrdenie, že oslobodenia sú odôvodnené povahou alebo všeobecnými vlastnosťami daňového systému, Komisia zastáva názor, že konkrétne oslobodenie od spotrebnej dane obmedzené na daný druh produkcie (v tomto prípade pestovanie v skleníkoch, na ktoré sa poskytujú vyššie oslobodenia ako pri pestovaní vonku) sa nemôže opodstatniť povahou a logikou daňového systému, keď sa na základe právnych predpisov Spoločenstva v zásade vyžaduje, aby členské štáty ukladali spotrebné dane (10). Rovnaká úvaha sa uplatňuje v prípadoch, keď sa v právnych predpisoch Spoločenstva neustanovuje poskytovanie daných oslobodení. Tvrdenie, že oslobodenia sú platné na všetky produkty pestované v skleníkoch, nie je v tomto prípade náležité, pretože celé odvetvia sektora poľnohospodárskej výroby dostávali nižšie oslobodenia ako tie, ktoré sa poskytovali pestovateľom pestujúcim v skleníkoch, a ak boli množstvá oslobodeného paliva, ako tvrdia talianske orgány, úmerné na základe vykonávanej činnosti, logika daňového systému by si vyžadovala rovnaké oslobodenie pre všetky činnosti založené na používaní nafty.

| (63) | Otázka selektívnosti sa už preskúmala v odôvodnení 58. Pokiaľ ide o rozsudok vo veci T-233/04, Komisia v zmysle odôvodnení 25 a 26 poznamenáva, že pokiaľ je pravda, že prevádzkovatelia v poľnohospodárskom sektore, ktorí používajú naftu, mohli využívať oslobodenia, pestovatelia pestujúci v skleníkoch však dostávali vyššie oslobodenia. Všetci prevádzkovatelia sú v porovnateľnej finančnej situácii, pretože používajú naftu na produkciu, a preto sú postihnutí rovnakou mierou podľa cieľa opatrenia (zmiernenie vplyvu nárastu cien nafty), bez ohľadu na ich právne postavenie. Skutočnosť, že v porovnateľnej situácii niektorí prevádzkovatelia mohli využívať vyššie oslobodenia ako iní, dokazuje, že táto schéma obsahuje prvok selektivity. |
| --- | --- |

(63)

Otázka selektívnosti sa už preskúmala v odôvodnení 58. Pokiaľ ide o rozsudok vo veci T-233/04, Komisia v zmysle odôvodnení 25 a 26 poznamenáva, že pokiaľ je pravda, že prevádzkovatelia v poľnohospodárskom sektore, ktorí používajú naftu, mohli využívať oslobodenia, pestovatelia pestujúci v skleníkoch však dostávali vyššie oslobodenia. Všetci prevádzkovatelia sú v porovnateľnej finančnej situácii, pretože používajú naftu na produkciu, a preto sú postihnutí rovnakou mierou podľa cieľa opatrenia (zmiernenie vplyvu nárastu cien nafty), bez ohľadu na ich právne postavenie. Skutočnosť, že v porovnateľnej situácii niektorí prevádzkovatelia mohli využívať vyššie oslobodenia ako iní, dokazuje, že táto schéma obsahuje prvok selektivity.

| (64) | Komisia zamieta tvrdenia talianskych orgánov, že schéma neohrozuje riadne fungovanie vnútorného trhu a nevedie k narušeniu hospodárskej súťaže:






  — | v rozhodnutí, na ktoré sa talianske orgány odvolávajú (pozri odôvodnenie 52), sa konštatuje, že štátna pomoc existovala, ale mohla byť schválená na základe výnimky podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy. Táto výnimka sa však nemôže použiť na preukázanie toho, že neexistujú prvky štátnej pomoci v prešetrovanej schéme (toto tvrdenie sa uplatňuje aj na tvrdenie talianskych orgánov uvedené v odôvodnení 53), |
| --- | --- | --- |

(64)

Komisia zamieta tvrdenia talianskych orgánov, že schéma neohrozuje riadne fungovanie vnútorného trhu a nevedie k narušeniu hospodárskej súťaže:

—

v rozhodnutí, na ktoré sa talianske orgány odvolávajú (pozri odôvodnenie 52), sa konštatuje, že štátna pomoc existovala, ale mohla byť schválená na základe výnimky podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy. Táto výnimka sa však nemôže použiť na preukázanie toho, že neexistujú prvky štátnej pomoci v prešetrovanej schéme (toto tvrdenie sa uplatňuje aj na tvrdenie talianskych orgánov uvedené v odôvodnení 53),

| — | údaje uvedené v odôvodnení 54 nie sú úplné (14 regiónov z 20) a nemožno konštatovať, že sú reprezentatívne: v skutočnosti nemožno odvodiť, či regióny, za ktoré boli predložené údaje, sú regióny, v ktorých je pestovanie v skleníkoch najrozšírenejšie. Okrem toho údaje týkajúce sa spotreby v poľnohospodárskom sektore, naopak, naznačujú, že nafta je významným poľnohospodárskym vstupom. V každom prípade stačí, že pomoc posilňuje konkurenčné postavenie podniku v porovnaní s postavením iných podnikov konkurujúcich si pri obchode v rámci Spoločenstva, na to, aby pravdepodobne viedla k narušeniu hospodárskej súťaže a k ovplyvneniu obchodu vnútri Spoločenstva (11). Toto platí v skúmanej veci, pretože oslobodenie zvýhodňuje talianske podniky pestujúce poľnohospodárske produkty v skleníkoch v porovnaní s podnikmi pôsobiacimi v rovnakom sektore v iných členských štátoch. |
| --- | --- |

—

údaje uvedené v odôvodnení 54 nie sú úplné (14 regiónov z 20) a nemožno konštatovať, že sú reprezentatívne: v skutočnosti nemožno odvodiť, či regióny, za ktoré boli predložené údaje, sú regióny, v ktorých je pestovanie v skleníkoch najrozšírenejšie. Okrem toho údaje týkajúce sa spotreby v poľnohospodárskom sektore, naopak, naznačujú, že nafta je významným poľnohospodárskym vstupom. V každom prípade stačí, že pomoc posilňuje konkurenčné postavenie podniku v porovnaní s postavením iných podnikov konkurujúcich si pri obchode v rámci Spoločenstva, na to, aby pravdepodobne viedla k narušeniu hospodárskej súťaže a k ovplyvneniu obchodu vnútri Spoločenstva (11). Toto platí v skúmanej veci, pretože oslobodenie zvýhodňuje talianske podniky pestujúce poľnohospodárske produkty v skleníkoch v porovnaní s podnikmi pôsobiacimi v rovnakom sektore v iných členských štátoch.

| (65) | Talianske orgány v odpovedi na pôvodné začatie konania takisto tvrdili, že daná pomoc nepredstavuje štátnu pomoc, ale mala by sa preskúmať na základe ustanovení smerníc 92/81/EHS a 2003/96/ES. K tomuto záveru dospeli na základe tvrdenia, že existenciu štátnej pomoci by vylúčila samotná skutočnosť, že v smernici EÚ sa ustanovuje možnosť poskytnúť oslobodenie od dane. Toto tvrdenie sa zopakovalo v odpovedi na príkaz na poskytnutie informácie, ktorý im bol zaslaný. |
| --- | --- |

(65)

Talianske orgány v odpovedi na pôvodné začatie konania takisto tvrdili, že daná pomoc nepredstavuje štátnu pomoc, ale mala by sa preskúmať na základe ustanovení smerníc 92/81/EHS a 2003/96/ES. K tomuto záveru dospeli na základe tvrdenia, že existenciu štátnej pomoci by vylúčila samotná skutočnosť, že v smernici EÚ sa ustanovuje možnosť poskytnúť oslobodenie od dane. Toto tvrdenie sa zopakovalo v odpovedi na príkaz na poskytnutie informácie, ktorý im bol zaslaný.

| (66) | Komisia nemôže súhlasiť s týmto tvrdením. V skutočnosti sa na základe šiesteho odôvodnenia smernice 92/81/EHS členským štátom povoľuje „uplatniť na dobrovoľnom základe [...] ďalšie oslobodenia [...], ak to nevedie k narušeniu hospodárskej súťaže“. Okrem toho v článku 8 ods. 2 tejto smernice sa ustanovuje, že členské štáty môžu uplatniť úplné alebo čiastočné oslobodenie alebo zníženie „bez toho, aby boli dotknuté iné ustanovenia Spoločenstva“. Odvolaním sa na existenciu rizika narušenia hospodárskej súťaže sa v smernici 92/81/EHS nevypúšťa možnosť oslobodení, ktoré predstavujú štátnu pomoc. Je potrebné pripomenúť, že právomoci Komisie týkajúce sa štátnej pomoci sú jej zverené priamo na základe zmluvy a že tieto právomoci sa nemôžu obmedziť na základe smernice, ktorej účelom je harmonizácia daní na európskej úrovni. |
| --- | --- |

(66)

Komisia nemôže súhlasiť s týmto tvrdením. V skutočnosti sa na základe šiesteho odôvodnenia smernice 92/81/EHS členským štátom povoľuje „uplatniť na dobrovoľnom základe [...] ďalšie oslobodenia [...], ak to nevedie k narušeniu hospodárskej súťaže“. Okrem toho v článku 8 ods. 2 tejto smernice sa ustanovuje, že členské štáty môžu uplatniť úplné alebo čiastočné oslobodenie alebo zníženie „bez toho, aby boli dotknuté iné ustanovenia Spoločenstva“. Odvolaním sa na existenciu rizika narušenia hospodárskej súťaže sa v smernici 92/81/EHS nevypúšťa možnosť oslobodení, ktoré predstavujú štátnu pomoc. Je potrebné pripomenúť, že právomoci Komisie týkajúce sa štátnej pomoci sú jej zverené priamo na základe zmluvy a že tieto právomoci sa nemôžu obmedziť na základe smernice, ktorej účelom je harmonizácia daní na európskej úrovni.

| (67) | Okrem toho sa v odôvodneniach 15 a 24 predhovoru k smernici 2003/96/ES uvádza, že opatrenia zamerané na zavedenie diferencovaných vnútroštátnych sadzieb daní musia byť v súlade s pravidlami, ktorými sa riadi vnútorný trh a hospodárska súťaž, tak aby neviedli k narušeniu hospodárskej súťaže. Požiadavka uplatňovať pravidlá hospodárskej súťaže je potvrdená v článku 26 tejto smernice, kde sa upriamuje pozornosť na skutočnosť, že dané opatrenia môžu predstavovať štátnu pomoc a v takýchto prípadoch sa musia oznámiť podľa článku 88 ods. 3 zmluvy. V tomto článku sa výslovne uvádza, že informácie poskytnuté Komisii na základe tejto smernice neoslobodzujú členské štáty od oznamovacej povinnosti podľa článku 88 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(67)

Okrem toho sa v odôvodneniach 15 a 24 predhovoru k smernici 2003/96/ES uvádza, že opatrenia zamerané na zavedenie diferencovaných vnútroštátnych sadzieb daní musia byť v súlade s pravidlami, ktorými sa riadi vnútorný trh a hospodárska súťaž, tak aby neviedli k narušeniu hospodárskej súťaže. Požiadavka uplatňovať pravidlá hospodárskej súťaže je potvrdená v článku 26 tejto smernice, kde sa upriamuje pozornosť na skutočnosť, že dané opatrenia môžu predstavovať štátnu pomoc a v takýchto prípadoch sa musia oznámiť podľa článku 88 ods. 3 zmluvy. V tomto článku sa výslovne uvádza, že informácie poskytnuté Komisii na základe tejto smernice neoslobodzujú členské štáty od oznamovacej povinnosti podľa článku 88 ods. 3 zmluvy.

| (68) | Napokon samotné talianske orgány tvrdili (pozri odôvodnenie 39), že uplatnenie oslobodenia narúša hospodársku súťaž, charakteristický prvok štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(68)

Napokon samotné talianske orgány tvrdili (pozri odôvodnenie 39), že uplatnenie oslobodenia narúša hospodársku súťaž, charakteristický prvok štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy.

| (69) | Vzhľadom na všetky uvedené skutočnosti Komisia konštatuje, že oslobodenie od spotrebnej dane na základe príslušnej schémy predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(69)

Vzhľadom na všetky uvedené skutočnosti Komisia konštatuje, že oslobodenie od spotrebnej dane na základe príslušnej schémy predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy.

| (70) | V prípadoch uvedených v článku 87 ods. 2 a 3 zmluvy sa takéto opatrenia môžu na základe výnimky považovať za zlučiteľné so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(70)

V prípadoch uvedených v článku 87 ods. 2 a 3 zmluvy sa takéto opatrenia môžu na základe výnimky považovať za zlučiteľné so spoločným trhom.

| (71) | Výnimky podľa článku 87 ods. 2 zmluvy sa týkajú pomoci sociálnej povahy poskytnutej jednotlivým spotrebiteľom, pomoci na odškodnenie škôd spôsobených prírodnými katastrofami alebo výnimočnými udalosťami a pomoci poskytnutej hospodárstvam niektorých oblastí Spolkovej republiky Nemecko a neuplatňujú sa na tento prípad bez ohľadu na príjemcov pomoci. |
| --- | --- |

(71)

Výnimky podľa článku 87 ods. 2 zmluvy sa týkajú pomoci sociálnej povahy poskytnutej jednotlivým spotrebiteľom, pomoci na odškodnenie škôd spôsobených prírodnými katastrofami alebo výnimočnými udalosťami a pomoci poskytnutej hospodárstvam niektorých oblastí Spolkovej republiky Nemecko a neuplatňujú sa na tento prípad bez ohľadu na príjemcov pomoci.

| (72) | Komisia zastáva názor, že výnimky na základe článku 87 ods. 3 písm. a) zmluvy týkajúce sa rozvoja osobitných regiónov sa neuplatňujú na danú schému, pretože táto schéma neobsahuje pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja osobitných regiónov, v ktorých je životná úroveň výnimočne nízka alebo v ktorých je vážna podzamestnanosť. |
| --- | --- |

(72)

Komisia zastáva názor, že výnimky na základe článku 87 ods. 3 písm. a) zmluvy týkajúce sa rozvoja osobitných regiónov sa neuplatňujú na danú schému, pretože táto schéma neobsahuje pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja osobitných regiónov, v ktorých je životná úroveň výnimočne nízka alebo v ktorých je vážna podzamestnanosť.

| (73) | Pokiaľ ide o výnimku na základe článku 87 ods. 3 písm. b) zmluvy, stačí poznamenať, že príslušná daňová schéma nepredstavuje významný projekt spoločného európskeho záujmu a nesnaží sa odstrániť vážne narušenia v talianskom hospodárstve. Schéma sa ani nesnaží o podporu zachovania kultúry a dedičstva v zmysle výnimky podľa článku 87 ods. 3 písm. d) zmluvy. |
| --- | --- |

(73)

Pokiaľ ide o výnimku na základe článku 87 ods. 3 písm. b) zmluvy, stačí poznamenať, že príslušná daňová schéma nepredstavuje významný projekt spoločného európskeho záujmu a nesnaží sa odstrániť vážne narušenia v talianskom hospodárstve. Schéma sa ani nesnaží o podporu zachovania kultúry a dedičstva v zmysle výnimky podľa článku 87 ods. 3 písm. d) zmluvy.

| (74) | Jedinou výnimkou, ktorú možno uplatniť, je preto výnimka ustanovená v článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy, podľa ktorej sa pomoc môže považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom, ak je určená na uľahčenie rozvoja niektorých ekonomických činností alebo niektorých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že nepriaznivo neovplyvňuje obchodné podmienky v rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

(74)

Jedinou výnimkou, ktorú možno uplatniť, je preto výnimka ustanovená v článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy, podľa ktorej sa pomoc môže považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom, ak je určená na uľahčenie rozvoja niektorých ekonomických činností alebo niektorých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že nepriaznivo neovplyvňuje obchodné podmienky v rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom.

| (75) | Keďže pomoc na základe uvedenej schémy nie je nenotifikovanou pomocou, jej zlučiteľnosť so spoločným trhom sa musí posúdiť na základe usmernení štátnej pomoci platných v čase jej poskytnutia, ako sa ustanovuje v oznámení Komisie o určení usmernení uplatniteľných na posúdenie neoprávnenej štátnej pomoci (12). |
| --- | --- |

(75)

Keďže pomoc na základe uvedenej schémy nie je nenotifikovanou pomocou, jej zlučiteľnosť so spoločným trhom sa musí posúdiť na základe usmernení štátnej pomoci platných v čase jej poskytnutia, ako sa ustanovuje v oznámení Komisie o určení usmernení uplatniteľných na posúdenie neoprávnenej štátnej pomoci (12).

| (76) | Hoci je pravda, že na základe odôvodnenia 172 nových usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 – 2013 (13) sa niektorá neoprávnená pomoc poskytnutá po nadobudnutí účinnosti smernice 2003/96/ES považuje za zlučiteľnú so spoločným trhom, toto sa uplatňuje iba vtedy, ak sú splnené podmienky tejto smernice a neprišlo k žiadnej diferenciácii v rámci poľnohospodárskeho sektora. To isté sa uplatňuje na pomoc neoprávnene poskytnutú na základe smernice 92/81/EHS. |
| --- | --- |

(76)

Hoci je pravda, že na základe odôvodnenia 172 nových usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 – 2013 (13) sa niektorá neoprávnená pomoc poskytnutá po nadobudnutí účinnosti smernice 2003/96/ES považuje za zlučiteľnú so spoločným trhom, toto sa uplatňuje iba vtedy, ak sú splnené podmienky tejto smernice a neprišlo k žiadnej diferenciácii v rámci poľnohospodárskeho sektora. To isté sa uplatňuje na pomoc neoprávnene poskytnutú na základe smernice 92/81/EHS.

| (77) | V článku 1 ods. 1 smernice 92/81/EHS sa ustanovuje, že „členské štáty uložia harmonizovanú spotrebnú daň z minerálnych olejov v súlade s touto smernicou“. V článku 1 ods. 2 sa uvádza, že členské štáty stanovia svoje sadzby v súlade so smernicou 92/82/EHS z 19. októbra 1992 o aproximácii sadzieb spotrebnej dane z minerálnych olejov (14). |
| --- | --- |

(77)

V článku 1 ods. 1 smernice 92/81/EHS sa ustanovuje, že „členské štáty uložia harmonizovanú spotrebnú daň z minerálnych olejov v súlade s touto smernicou“. V článku 1 ods. 2 sa uvádza, že členské štáty stanovia svoje sadzby v súlade so smernicou 92/82/EHS z 19. októbra 1992 o aproximácii sadzieb spotrebnej dane z minerálnych olejov (14).

| (78) | V článku 5 ods. 2 smernice 92/82/EHS sa ustanovuje spotrebná daň z nafty vo výške 18 ECU na 1 000 litrov nafty používanej do stacionárnych motorov, strojov a zariadení používaných v stavebníctve, civilnom inžinierstve alebo pri verejných prácach, alebo do vozidiel určených na použitie mimo cestnej siete, alebo vozidiel, ktorým nebolo udelené povolenie na používanie predovšetkým vo verejnej cestnej sieti. |
| --- | --- |

(78)

V článku 5 ods. 2 smernice 92/82/EHS sa ustanovuje spotrebná daň z nafty vo výške 18 ECU na 1 000 litrov nafty používanej do stacionárnych motorov, strojov a zariadení používaných v stavebníctve, civilnom inžinierstve alebo pri verejných prácach, alebo do vozidiel určených na použitie mimo cestnej siete, alebo vozidiel, ktorým nebolo udelené povolenie na používanie predovšetkým vo verejnej cestnej sieti.

| (79) | V článku 2 ods. 2 smernice 92/81/EHS sa uvádza, že „... iné minerálne oleje ako tie, na ktoré je výška dane uvedená v sadzbách uvedených v smernici 92/82/EHS, podliehajú spotrebnej dani, ak sú určené na používanie, ponúkané na predaj alebo používané ako vykurovacie palivo alebo motorové palivo. Sadzba cla, ktorá sa účtuje, sa stanoví podľa použitia na úrovni sadzby pre ekvivalent vykurovacieho paliva alebo motorového paliva.“ [13 EUR, ktoré uviedli talianske orgány (pozri odôvodnenie 43), je daň uplatňovaná na ekvivalent vykurovacieho paliva alebo motorového paliva, t. j. daň z ťažkého oleja na úrovni 13 EUR na 1 000 kg v článku 6 uvedenej smernice.] |
| --- | --- |

(79)

V článku 2 ods. 2 smernice 92/81/EHS sa uvádza, že „... iné minerálne oleje ako tie, na ktoré je výška dane uvedená v sadzbách uvedených v smernici 92/82/EHS, podliehajú spotrebnej dani, ak sú určené na používanie, ponúkané na predaj alebo používané ako vykurovacie palivo alebo motorové palivo. Sadzba cla, ktorá sa účtuje, sa stanoví podľa použitia na úrovni sadzby pre ekvivalent vykurovacieho paliva alebo motorového paliva.“ [13 EUR, ktoré uviedli talianske orgány (pozri odôvodnenie 43), je daň uplatňovaná na ekvivalent vykurovacieho paliva alebo motorového paliva, t. j. daň z ťažkého oleja na úrovni 13 EUR na 1 000 kg v článku 6 uvedenej smernice.]

| (80) | V článku 8 ods. 2 smernice 92/81/EHS sa však uvádza, že „bez toho, aby boli dotknuté iné ustanovenia Spoločenstva, členské štáty môžu uplatniť úplné alebo čiastočné oslobodenie od dane alebo zníženie sadzby dane z minerálnych olejov používaných pod daňovou kontrolou [...] výlučne pri poľnohospodárskych alebo záhradníckych prácach a v lesnom hospodárstve a pri vnútrozemskom rybolove“. |
| --- | --- |

(80)

V článku 8 ods. 2 smernice 92/81/EHS sa však uvádza, že „bez toho, aby boli dotknuté iné ustanovenia Spoločenstva, členské štáty môžu uplatniť úplné alebo čiastočné oslobodenie od dane alebo zníženie sadzby dane z minerálnych olejov používaných pod daňovou kontrolou [...] výlučne pri poľnohospodárskych alebo záhradníckych prácach a v lesnom hospodárstve a pri vnútrozemskom rybolove“.

| (81) | V súlade so smernicou 2003/96/ES, ktorá sa uplatňovala od 1. januára 2004 (15), je minimálna sadzba spotrebnej dane z nafty (diesel) stanovená na 21 EUR na 1 000 litrov (článok 9 smernice spolu s tabuľkou C v prílohe I k smernici). Táto smernica obsahuje aj analogické ustanovenie k ustanoveniu v článku 8 ods. 2 smernice 92/81/EHS, a to článku 15 ods. 3, podľa ktorého „členské štáty smú na energetické výrobky a elektrinu používanú na poľnohospodárske, záhradnícke a rybochovné práce a v lesníctve uplatňovať úroveň zdaňovania zníženú až na nulu“. |
| --- | --- |

(81)

V súlade so smernicou 2003/96/ES, ktorá sa uplatňovala od 1. januára 2004 (15), je minimálna sadzba spotrebnej dane z nafty (diesel) stanovená na 21 EUR na 1 000 litrov (článok 9 smernice spolu s tabuľkou C v prílohe I k smernici). Táto smernica obsahuje aj analogické ustanovenie k ustanoveniu v článku 8 ods. 2 smernice 92/81/EHS, a to článku 15 ods. 3, podľa ktorého „členské štáty smú na energetické výrobky a elektrinu používanú na poľnohospodárske, záhradnícke a rybochovné práce a v lesníctve uplatňovať úroveň zdaňovania zníženú až na nulu“.

| (82) | Na základe dvoch uvedených smerníc preto bolo možné udeliť úplné oslobodenie od spotrebnej dane. Keďže však príslušná schéma pomoci zavádza diferenciáciu medzi oslobodeniami od spotrebnej dane, ktoré využívajú niektoré poľnohospodárske podniky, nemôže sa vyhlásiť za zlučiteľnú so spoločným trhom na základe bodu 172 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 až 2013 (16). |
| --- | --- |

(82)

Na základe dvoch uvedených smerníc preto bolo možné udeliť úplné oslobodenie od spotrebnej dane. Keďže však príslušná schéma pomoci zavádza diferenciáciu medzi oslobodeniami od spotrebnej dane, ktoré využívajú niektoré poľnohospodárske podniky, nemôže sa vyhlásiť za zlučiteľnú so spoločným trhom na základe bodu 172 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 až 2013 (16).

| (83) | Na celé obdobie, na ktoré sa vzťahujú obidve konania začaté v súvislosti s oslobodeniami od spotrebnej dane (od 3. októbra 2000 do 31. decembra 2004 – pozri odôvodnenia 25 a 27), pravidlá uplatňované na štátnu pomoc sú pravidlá, ktoré sú ustanovené v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva (17) (ďalej len „poľnohospodárske usmernenia z roku 2000“). |
| --- | --- |

(83)

Na celé obdobie, na ktoré sa vzťahujú obidve konania začaté v súvislosti s oslobodeniami od spotrebnej dane (od 3. októbra 2000 do 31. decembra 2004 – pozri odôvodnenia 25 a 27), pravidlá uplatňované na štátnu pomoc sú pravidlá, ktoré sú ustanovené v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva (17) (ďalej len „poľnohospodárske usmernenia z roku 2000“).

| (84) | Komisia sa domnieva, že pomoc vzhľadom na jej charakter (úplné oslobodenia od spotrebnej dane) predstavuje jednostrannú štátnu pomoc jednoducho určenú na zlepšenie finančnej situácie výrobcov bez toho, aby prispela k rozvoju sektora. Toto zistenie je podporené skutočnosťou, že talianske orgány v dodatočných informáciách, ktoré poskytli, objasnili, že dôvodom poskytnutia pomoci bolo zvýšenie cien nafty (pozri odôvodnenie 39). |
| --- | --- |

(84)

Komisia sa domnieva, že pomoc vzhľadom na jej charakter (úplné oslobodenia od spotrebnej dane) predstavuje jednostrannú štátnu pomoc jednoducho určenú na zlepšenie finančnej situácie výrobcov bez toho, aby prispela k rozvoju sektora. Toto zistenie je podporené skutočnosťou, že talianske orgány v dodatočných informáciách, ktoré poskytli, objasnili, že dôvodom poskytnutia pomoci bolo zvýšenie cien nafty (pozri odôvodnenie 39).

| (85) | V súlade s bodom 3.5 poľnohospodárskych usmernení z roku 2000 je táto pomoc prevádzkovou pomocou, ktorá je nezlučiteľná so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(85)

V súlade s bodom 3.5 poľnohospodárskych usmernení z roku 2000 je táto pomoc prevádzkovou pomocou, ktorá je nezlučiteľná so spoločným trhom.

| (86) | V bode 5.5 poľnohospodárskych usmernení z roku 2000 sa však umožňuje výnimka z ustanovení uvedeného bodu 3.5 v prípade prevádzkovej pomoci na environmentálne účely. |
| --- | --- |

(86)

V bode 5.5 poľnohospodárskych usmernení z roku 2000 sa však umožňuje výnimka z ustanovení uvedeného bodu 3.5 v prípade prevádzkovej pomoci na environmentálne účely.

| (87) | Konkrétne v bode 5.5.4 poľnohospodárskych usmernení z roku 2000 sa uvádzajú osobitné prípady úplného alebo čiastočného oslobodenia od environmentálnych daní. Komisia tu po vyjadrení určitých výhrad uviedla, že takáto pomoc by sa mohla akceptovať, ak sú splnené všetky tieto podmienky:






  — | ak je pomoc dočasná (maximálne trvanie päť rokov) a postupne sa znižuje, |
| --- | --- | --- |

(87)

Konkrétne v bode 5.5.4 poľnohospodárskych usmernení z roku 2000 sa uvádzajú osobitné prípady úplného alebo čiastočného oslobodenia od environmentálnych daní. Komisia tu po vyjadrení určitých výhrad uviedla, že takáto pomoc by sa mohla akceptovať, ak sú splnené všetky tieto podmienky:

—

ak je pomoc dočasná (maximálne trvanie päť rokov) a postupne sa znižuje,

| — | ak možno dokázať, že pomoc je potrebná na vyrovnanie straty medzinárodnej konkurencieschopnosti, |
| --- | --- |

—

ak možno dokázať, že pomoc je potrebná na vyrovnanie straty medzinárodnej konkurencieschopnosti,

| — | ak schéma pomoci predstavuje skutočný stimul na zníženie používania príslušných vstupov. |
| --- | --- |

—

ak schéma pomoci predstavuje skutočný stimul na zníženie používania príslušných vstupov.

| (88) | V skúmanej veci sa Komisia domnieva, že pomoc sa postupne neznižuje, pretože na základe viacerých článkov zákonov o štátnom rozpočte, v ktorých sa ustanovilo oslobodenie od spotrebnej dane, bolo oslobodenie čiastočné do 31. decembra 2000 a potom úplné pre všetky obdobia uvedené v odôvodnení 27. Okrem toho pomoc nebola dočasná, pretože v skutočnosti s výnimkou druhého polroku 2001 boli oslobodenia stále pre celé príslušné obdobie. Hoci sa talianske orgány samozrejme odvolali na existenciu ťažkej konkurenčnej situácie (pozri odôvodnenie 42), nepredložili informácie, ktoré dokazujú stratu konkurencieschopnosti. Napokon sa zdá nepravdepodobné, že systém oslobodení, ktorý podľa definície znižuje cenu palív, by mohol viesť príjemcov k zníženiu používania príslušných vstupov (buď skleníkov, alebo rozšírením samotných palív, ak sa považujú za vstupy). |
| --- | --- |

(88)

V skúmanej veci sa Komisia domnieva, že pomoc sa postupne neznižuje, pretože na základe viacerých článkov zákonov o štátnom rozpočte, v ktorých sa ustanovilo oslobodenie od spotrebnej dane, bolo oslobodenie čiastočné do 31. decembra 2000 a potom úplné pre všetky obdobia uvedené v odôvodnení 27. Okrem toho pomoc nebola dočasná, pretože v skutočnosti s výnimkou druhého polroku 2001 boli oslobodenia stále pre celé príslušné obdobie. Hoci sa talianske orgány samozrejme odvolali na existenciu ťažkej konkurenčnej situácie (pozri odôvodnenie 42), nepredložili informácie, ktoré dokazujú stratu konkurencieschopnosti. Napokon sa zdá nepravdepodobné, že systém oslobodení, ktorý podľa definície znižuje cenu palív, by mohol viesť príjemcov k zníženiu používania príslušných vstupov (buď skleníkov, alebo rozšírením samotných palív, ak sa považujú za vstupy).

| (89) | Príslušná štátna pomoc sa teda nemôže považovať za opodstatnenú výhradne na základe ustanovení poľnohospodárskych usmernení z roku 2000, ktoré umožňujú považovať čisto prevádzkovú pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(89)

Príslušná štátna pomoc sa teda nemôže považovať za opodstatnenú výhradne na základe ustanovení poľnohospodárskych usmernení z roku 2000, ktoré umožňujú považovať čisto prevádzkovú pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom.

| (90) | V bode 5.6.2 poľnohospodárskych usmernení z roku 2000 sa však takisto ustanovuje možnosť posúdenia pomoci v jednotlivých prípadoch, pričom sa berú do úvahy zásady ustanovené v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na environmentálne účely. |
| --- | --- |

(90)

V bode 5.6.2 poľnohospodárskych usmernení z roku 2000 sa však takisto ustanovuje možnosť posúdenia pomoci v jednotlivých prípadoch, pričom sa berú do úvahy zásady ustanovené v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na environmentálne účely.

| (91) | Vzhľadom na obdobie, na ktoré sa vzťahujú obidve konania, sú pravidlá štátnej pomoci, ktoré je potrebné zohľadniť pri analýze zlučiteľnosti danej pomoci, takéto:






  — | na obdobie od 3. októbra 2000 do 2. februára 2001 usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia, ktoré boli v účinnosti od roku 1994 (ďalej len „usmernenia z roku 1994“) (18), |
| --- | --- | --- |

(91)

Vzhľadom na obdobie, na ktoré sa vzťahujú obidve konania, sú pravidlá štátnej pomoci, ktoré je potrebné zohľadniť pri analýze zlučiteľnosti danej pomoci, takéto:

—

na obdobie od 3. októbra 2000 do 2. februára 2001 usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia, ktoré boli v účinnosti od roku 1994 (ďalej len „usmernenia z roku 1994“) (18),

| — | na obdobie od 3. februára 2001 do 31. decembra 2004 usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia, ktoré boli v účinnosti od roku 2001 (ďalej len „usmernenia z roku 2001“) (19). |
| --- | --- |

—

na obdobie od 3. februára 2001 do 31. decembra 2004 usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia, ktoré boli v účinnosti od roku 2001 (ďalej len „usmernenia z roku 2001“) (19).

| (92) | Podľa usmernení z roku 1994 (bod 3.4) Komisia môže urobiť výnimku z pravidla, že prevádzková pomoc nie je povolená, za predpokladu, že takáto pomoc iba kompenzuje mimoriadne výrobné náklady v porovnaní s bežnými výrobnými nákladmi, že je dočasná a v zásade sa postupne znižuje a zabezpečuje stimul na rýchlejšie obmedzenie znečisťovania alebo zavedenie účinnejších použití zdrojov. |
| --- | --- |

(92)

Podľa usmernení z roku 1994 (bod 3.4) Komisia môže urobiť výnimku z pravidla, že prevádzková pomoc nie je povolená, za predpokladu, že takáto pomoc iba kompenzuje mimoriadne výrobné náklady v porovnaní s bežnými výrobnými nákladmi, že je dočasná a v zásade sa postupne znižuje a zabezpečuje stimul na rýchlejšie obmedzenie znečisťovania alebo zavedenie účinnejších použití zdrojov.

| (93) | V bode 3.4 sa takisto uvádza, že dočasné oslobodenie od nových environmentálnych daní sa môže povoliť, ak je potrebné na vyrovnanie strát konkurencieschopnosti, najmä na medzinárodnej úrovni. Ďalším faktorom, ktorý sa musí zohľadniť, je to, čo príslušné podniky musia na odplatu urobiť pre obmedzenie ich znečisťovania. Toto ustanovenie sa uplatňuje aj na oslobodenia od daní zavedených podľa právnych predpisov ES. |
| --- | --- |

(93)

V bode 3.4 sa takisto uvádza, že dočasné oslobodenie od nových environmentálnych daní sa môže povoliť, ak je potrebné na vyrovnanie strát konkurencieschopnosti, najmä na medzinárodnej úrovni. Ďalším faktorom, ktorý sa musí zohľadniť, je to, čo príslušné podniky musia na odplatu urobiť pre obmedzenie ich znečisťovania. Toto ustanovenie sa uplatňuje aj na oslobodenia od daní zavedených podľa právnych predpisov ES.

| (94) | Okrem skutočnosti, ako sa uviedlo v analýze vykonanej na základe bodu 5.5.4 poľnohospodárskych usmernení z roku 2000, že pomoc nie je dočasná ani sa postupne neznižuje a neobsahuje žiadny stimul, Komisia sa domnieva, že informácie, ktoré mala k dispozícii, žiadnym spôsobom nedokazujú, že pomoc je prísne obmedzená na kompenzáciu mimoriadnych výrobných nákladov v porovnaní s bežnými výrobnými nákladmi. Pomoc preto nespĺňa podmienky uvedené v odôvodnení 92, ktoré by umožnili, aby sa považovala za zlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(94)

Okrem skutočnosti, ako sa uviedlo v analýze vykonanej na základe bodu 5.5.4 poľnohospodárskych usmernení z roku 2000, že pomoc nie je dočasná ani sa postupne neznižuje a neobsahuje žiadny stimul, Komisia sa domnieva, že informácie, ktoré mala k dispozícii, žiadnym spôsobom nedokazujú, že pomoc je prísne obmedzená na kompenzáciu mimoriadnych výrobných nákladov v porovnaní s bežnými výrobnými nákladmi. Pomoc preto nespĺňa podmienky uvedené v odôvodnení 92, ktoré by umožnili, aby sa považovala za zlučiteľnú so spoločným trhom.

| (95) | Okrem toho podmienky uvedené v odôvodnení 93 nie sú v tomto prípade náležité, pretože pomoc sa netýka nových daní (spotrebné dane existovali pred obdobím, na ktoré sa vzťahujú obidve konania: napríklad článok 24 ods. 3 zákona č. 388 z 23. decembra 2000, ktorým sa zaviedlo úplné oslobodenie od spotrebnej dane na obdobie od 1. januára do 30. júna 2001, sa odvoláva na zákon č. 662/1996, ktorý sa týkal spotrebných daní, a ďalej sa odvolával na vyhlášku č. 504/1995, ktorou sa ustanovuje konsolidované znenie legislatívnych ustanovení o daniach na výrobu a spotrebu). Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že talianske orgány nenamietali voči skutočnosti, že príslušné dane sú „existujúcimi daňami“. Okrem toho nikdy netvrdili, že tieto dane boli zavedené v nedávnej minulosti (pozri odôvodnenia 40 a 45). |
| --- | --- |

(95)

Okrem toho podmienky uvedené v odôvodnení 93 nie sú v tomto prípade náležité, pretože pomoc sa netýka nových daní (spotrebné dane existovali pred obdobím, na ktoré sa vzťahujú obidve konania: napríklad článok 24 ods. 3 zákona č. 388 z 23. decembra 2000, ktorým sa zaviedlo úplné oslobodenie od spotrebnej dane na obdobie od 1. januára do 30. júna 2001, sa odvoláva na zákon č. 662/1996, ktorý sa týkal spotrebných daní, a ďalej sa odvolával na vyhlášku č. 504/1995, ktorou sa ustanovuje konsolidované znenie legislatívnych ustanovení o daniach na výrobu a spotrebu). Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že talianske orgány nenamietali voči skutočnosti, že príslušné dane sú „existujúcimi daňami“. Okrem toho nikdy netvrdili, že tieto dane boli zavedené v nedávnej minulosti (pozri odôvodnenia 40 a 45).

| (96) | Táto pomoc sa preto nemôže vyhlásiť za zlučiteľnú so spoločným trhom na základe usmernení z roku 1994. |
| --- | --- |

(96)

Táto pomoc sa preto nemôže vyhlásiť za zlučiteľnú so spoločným trhom na základe usmernení z roku 1994.

| (97) | V usmerneniach z roku 2001 sa navrhlo rozlišovanie nových daní (bod 51.1) a existujúcich daní (body 51.2 a 52). |
| --- | --- |

(97)

V usmerneniach z roku 2001 sa navrhlo rozlišovanie nových daní (bod 51.1) a existujúcich daní (body 51.2 a 52).

| (98) | Komisia sa domnieva, že spotrebné dane, na ktoré sa vzťahuje oslobodenie, sa musia považovať za existujúce dane počas celého prešetrovaného obdobia, pretože okrem tvrdení uvedených v odôvodnení 95 sa o oslobodení rozhodlo každý rok vo viacerých zákonoch o štátnom rozpočte, a nie v jednom zákone prijatom s automatickou výnimkou kedykoľvek počas príslušného obdobia. Okrem toho, ako Komisia už uviedla v odôvodnení 95, talianske orgány nikdy nespochybnili skutočnosť, že príslušné dane boli „existujúcimi daňami“, a nikdy netvrdili, že ich zaviedli nedávno. |
| --- | --- |

(98)

Komisia sa domnieva, že spotrebné dane, na ktoré sa vzťahuje oslobodenie, sa musia považovať za existujúce dane počas celého prešetrovaného obdobia, pretože okrem tvrdení uvedených v odôvodnení 95 sa o oslobodení rozhodlo každý rok vo viacerých zákonoch o štátnom rozpočte, a nie v jednom zákone prijatom s automatickou výnimkou kedykoľvek počas príslušného obdobia. Okrem toho, ako Komisia už uviedla v odôvodnení 95, talianske orgány nikdy nespochybnili skutočnosť, že príslušné dane boli „existujúcimi daňami“, a nikdy netvrdili, že ich zaviedli nedávno.

| (99) | Ako sa uviedlo v odôvodnení 40, v bode 51.2 usmernení z roku 2001 sa umožňuje, aby sa podmienky schvaľovania uplatniteľné na nové dane (uvedené v bode 51.1) uplatňovali na existujúce dane, ak sú súčasne splnené tieto dve podmienky:






  — | príslušná daň musí mať značný pozitívny vplyv z hľadiska ochrany životného prostredia, |
| --- | --- | --- |

(99)

Ako sa uviedlo v odôvodnení 40, v bode 51.2 usmernení z roku 2001 sa umožňuje, aby sa podmienky schvaľovania uplatniteľné na nové dane (uvedené v bode 51.1) uplatňovali na existujúce dane, ak sú súčasne splnené tieto dve podmienky:

—

príslušná daň musí mať značný pozitívny vplyv z hľadiska ochrany životného prostredia,

| — | o výnimkách pre príslušné podniky sa musí rozhodnúť v čase prijatia dane alebo sa musia stať potrebnými v dôsledku významnej zmeny hospodárskych podmienok, ktoré stavajú podniky do zvlášť ťažkej konkurenčnej situácie. V tomto prípade výška zníženia nesmie prekročiť zvýšenie nákladov vyplývajúcich zo zmeny hospodárskych podmienok. Ak náklady viac nerastú, zníženie sa už nemôže uplatňovať. |
| --- | --- |

—

o výnimkách pre príslušné podniky sa musí rozhodnúť v čase prijatia dane alebo sa musia stať potrebnými v dôsledku významnej zmeny hospodárskych podmienok, ktoré stavajú podniky do zvlášť ťažkej konkurenčnej situácie. V tomto prípade výška zníženia nesmie prekročiť zvýšenie nákladov vyplývajúcich zo zmeny hospodárskych podmienok. Ak náklady viac nerastú, zníženie sa už nemôže uplatňovať.

| (100) | Komisia môže pripustiť, že daň, ako je spotrebná daň z vykurovacej nafty, dôsledkom ktorej je zvýšenie ceny nafty, môže spôsobiť, že používatelia znížia spotrebu nafty, čo má pozitívny vplyv na ochranu životného prostredia. Príslušné oslobodenia však boli ustanovené rok po roku s jediným prerušením od 1. júla do 31. decembra 2001 (pozri odôvodnenie 27) a talianske orgány nepreukázali ani nikdy netvrdili, že sa o týchto výnimkách rozhodlo v čase prijatia dane. Naopak, zdôraznili, že výnimky boli prijaté jednoducho s cieľom vyriešiť situáciu spojenú s ekonomickými ťažkosťami, a to zvýšením cien motorových a vykurovacích palív. |
| --- | --- |

(100)

Komisia môže pripustiť, že daň, ako je spotrebná daň z vykurovacej nafty, dôsledkom ktorej je zvýšenie ceny nafty, môže spôsobiť, že používatelia znížia spotrebu nafty, čo má pozitívny vplyv na ochranu životného prostredia. Príslušné oslobodenia však boli ustanovené rok po roku s jediným prerušením od 1. júla do 31. decembra 2001 (pozri odôvodnenie 27) a talianske orgány nepreukázali ani nikdy netvrdili, že sa o týchto výnimkách rozhodlo v čase prijatia dane. Naopak, zdôraznili, že výnimky boli prijaté jednoducho s cieľom vyriešiť situáciu spojenú s ekonomickými ťažkosťami, a to zvýšením cien motorových a vykurovacích palív.

| (101) | Nemožno súhlasiť s tvrdením, ktoré predložili talianske orgány, že Komisia by mala vykonať analýzu, či sa o oslobodeniach rozhodlo v čase zavedenia dane. Talianske orgány sa v skutočnosti odvolali na rozhodnutie Komisie K(2005) 4436 (pozri odôvodnenie 42). V tomto rozhodnutí (pozri najmä jeho odôvodnenie 74) Komisia založila svoje zistenia na skutočnosti, že o oslobodeniach sa rozhodlo výrazne skôr, ako sa stali uplatniteľnými usmernenia o environmentálnej pomoci z roku 2001. V skúmanej veci sa však musí poznamenať, že prvé oslobodenia sú z októbra 2000, t. j. krátko pred nadobudnutím účinnosti týchto usmernení. Treba zdôrazniť, že talianske orgány sa v žiadnom štádiu nespoliehali na oslobodenia poskytnuté v minulosti. |
| --- | --- |

(101)

Nemožno súhlasiť s tvrdením, ktoré predložili talianske orgány, že Komisia by mala vykonať analýzu, či sa o oslobodeniach rozhodlo v čase zavedenia dane. Talianske orgány sa v skutočnosti odvolali na rozhodnutie Komisie K(2005) 4436 (pozri odôvodnenie 42). V tomto rozhodnutí (pozri najmä jeho odôvodnenie 74) Komisia založila svoje zistenia na skutočnosti, že o oslobodeniach sa rozhodlo výrazne skôr, ako sa stali uplatniteľnými usmernenia o environmentálnej pomoci z roku 2001. V skúmanej veci sa však musí poznamenať, že prvé oslobodenia sú z októbra 2000, t. j. krátko pred nadobudnutím účinnosti týchto usmernení. Treba zdôrazniť, že talianske orgány sa v žiadnom štádiu nespoliehali na oslobodenia poskytnuté v minulosti.

| (102) | Na druhej strane, pokiaľ ide o druhú podmienku v druhom pododseku bodu 51.2 usmernení z roku 2001, talianske orgány neposkytli dôkazy, ktoré preukazujú podstatnú zmenu hospodárskych podmienok, ktoré by postavili podniky do osobitne ťažkej konkurenčnej situácie (pozri odôvodnenie 88), ani nedokázali, že výška oslobodenia neprekročila zvýšenie nákladov vyplývajúcich zo zmeny hospodárskych podmienok. Najmä pokiaľ ide o otázku konkurenčnej situácie, údaje v tabuľkách uvedených v odôvodneniach 42 a 46 neobsahujú žiadne porovnateľné informácie. Preto neumožňujú určiť akékoľvek zhoršenie konkurenčnej situácie talianskych podnikov, ktoré pestujú v skleníkoch. V tejto súvislosti by sa malo takisto zdôrazniť, že zvýšenie cien ropných produktov ovplyvnilo celú Európu, nielen Taliansko. |
| --- | --- |

(102)

Na druhej strane, pokiaľ ide o druhú podmienku v druhom pododseku bodu 51.2 usmernení z roku 2001, talianske orgány neposkytli dôkazy, ktoré preukazujú podstatnú zmenu hospodárskych podmienok, ktoré by postavili podniky do osobitne ťažkej konkurenčnej situácie (pozri odôvodnenie 88), ani nedokázali, že výška oslobodenia neprekročila zvýšenie nákladov vyplývajúcich zo zmeny hospodárskych podmienok. Najmä pokiaľ ide o otázku konkurenčnej situácie, údaje v tabuľkách uvedených v odôvodneniach 42 a 46 neobsahujú žiadne porovnateľné informácie. Preto neumožňujú určiť akékoľvek zhoršenie konkurenčnej situácie talianskych podnikov, ktoré pestujú v skleníkoch. V tejto súvislosti by sa malo takisto zdôrazniť, že zvýšenie cien ropných produktov ovplyvnilo celú Európu, nielen Taliansko.

| (103) | Keďže jedna z dvoch podmienok uvedených v odôvodnení 99 sa nesplnila, ustanovenia bodu 51.2 usmernení z roku 2001 sa nemôžu uplatniť, a preto sa nemôžu uplatniť ani ustanovenia bodu 51.1. |
| --- | --- |

(103)

Keďže jedna z dvoch podmienok uvedených v odôvodnení 99 sa nesplnila, ustanovenia bodu 51.2 usmernení z roku 2001 sa nemôžu uplatniť, a preto sa nemôžu uplatniť ani ustanovenia bodu 51.1.

| (104) | Alternatívne, aj v prípade uplatnenia ustanovení bodu 51.2, by sa skúmané oslobodenia nemohli považovať za oprávnené podľa bodu 51.1, v ktorom sa ustanovuje:
  „Keď členský štát z environmentálnych dôvodov zavedie novú daň v sektore činnosti alebo na výrobky, pri ktorých nebola vykonaná harmonizácia daní Spoločenstva, alebo keď daň, ktorú mieni členský štát zaviesť, prevyšuje daň ustanovenú právnymi predpismi Spoločenstva, podľa názoru Komisie možno odôvodniť rozhodnutie o výnimke bez postupného znižovania na obdobie desiatich rokov v dvoch prípadoch:






  a) | tieto výnimky sú podmienené uzavretím dohôd medzi príslušným členským štátom a prijímajúcimi podnikmi, pričom podniky alebo združenia podnikov sa zaviažu dosiahnuť ciele ochrany životného prostredia v priebehu obdobia platnosti výnimiek alebo keď podniky uzatvoria dobrovoľné dohody s rovnakým účinkom. Také dohody alebo záväzky sa môžu vzťahovať okrem iného na zníženie spotreby energie, zníženie emisií alebo iné environmentálne opatrenie. Predmet dohôd musí prerokovať každý členský štát a Komisia ho posúdi po predložení projektov pomoci. Členské štáty musia zabezpečiť prísne sledovanie záväzkov, ktoré podniky alebo združenia podnikov na seba prevzali. Dohody uzavreté medzi členským štátom a príslušnými podnikmi musia obsahovať dojednania o postihu v prípade nesplnenia záväzkov.
  Tieto ustanovenia platia, aj keď členský štát zníži daň v závislosti od podmienok, ktoré majú rovnaký účinok ako uvedené dohody alebo záväzky; |
| --- | --- | --- |

(104)

Alternatívne, aj v prípade uplatnenia ustanovení bodu 51.2, by sa skúmané oslobodenia nemohli považovať za oprávnené podľa bodu 51.1, v ktorom sa ustanovuje:

„Keď členský štát z environmentálnych dôvodov zavedie novú daň v sektore činnosti alebo na výrobky, pri ktorých nebola vykonaná harmonizácia daní Spoločenstva, alebo keď daň, ktorú mieni členský štát zaviesť, prevyšuje daň ustanovenú právnymi predpismi Spoločenstva, podľa názoru Komisie možno odôvodniť rozhodnutie o výnimke bez postupného znižovania na obdobie desiatich rokov v dvoch prípadoch:

a)

tieto výnimky sú podmienené uzavretím dohôd medzi príslušným členským štátom a prijímajúcimi podnikmi, pričom podniky alebo združenia podnikov sa zaviažu dosiahnuť ciele ochrany životného prostredia v priebehu obdobia platnosti výnimiek alebo keď podniky uzatvoria dobrovoľné dohody s rovnakým účinkom. Také dohody alebo záväzky sa môžu vzťahovať okrem iného na zníženie spotreby energie, zníženie emisií alebo iné environmentálne opatrenie. Predmet dohôd musí prerokovať každý členský štát a Komisia ho posúdi po predložení projektov pomoci. Členské štáty musia zabezpečiť prísne sledovanie záväzkov, ktoré podniky alebo združenia podnikov na seba prevzali. Dohody uzavreté medzi členským štátom a príslušnými podnikmi musia obsahovať dojednania o postihu v prípade nesplnenia záväzkov.

Tieto ustanovenia platia, aj keď členský štát zníži daň v závislosti od podmienok, ktoré majú rovnaký účinok ako uvedené dohody alebo záväzky;

| b) | tieto výnimky nemusia byť podmienené uzavretím dohôd medzi príslušným členským štátom a prijímajúcimi podnikmi, ak sú splnené tieto alternatívne podmienky:






  — | keď sa zníženie týka dane Spoločenstva, suma, ktorú podniky skutočne zaplatia po znížení, musí ostať vyššia ako minimum Spoločenstva, aby bola pre podniky motiváciou na zlepšovanie ochrany životného prostredia, |
| --- | --- | --- |

b)

tieto výnimky nemusia byť podmienené uzavretím dohôd medzi príslušným členským štátom a prijímajúcimi podnikmi, ak sú splnené tieto alternatívne podmienky:

—

keď sa zníženie týka dane Spoločenstva, suma, ktorú podniky skutočne zaplatia po znížení, musí ostať vyššia ako minimum Spoločenstva, aby bola pre podniky motiváciou na zlepšovanie ochrany životného prostredia,

| — | keď sa zníženie týka domácej dane vyberanej pri absencii dane Spoločenstva, podniky prichádzajúce do úvahy na zníženie musia však zaplatiť pomerne významnú časť národnej dane.“ |
| --- | --- |

—

keď sa zníženie týka domácej dane vyberanej pri absencii dane Spoločenstva, podniky prichádzajúce do úvahy na zníženie musia však zaplatiť pomerne významnú časť národnej dane.“

| (105) | V tomto prípade boli uplatnené spotrebné dane určite vyššie (pred oslobodením a znížením) ako harmonizovaná úroveň zdanenia (pozri odôvodnenia 43 a 46), zdá sa však, že dohody, ako sú dohody uvedené v bode 51.1 písm. a), neboli uzatvorené medzi členským štátom a príjemcami ani príjemcovia dobrovoľne neuzatvorili podobné dohody (Komisii neboli oznámené žiadne dohody). Okrem toho talianske orgány zdôraznili, že príslušné oslobodenia sa poskytli s cieľom riešiť ťažkú hospodársku situáciu, a nikdy neuviedli žiadne environmentálne opatrenia požadované na odplatu od príjemcov. |
| --- | --- |

(105)

V tomto prípade boli uplatnené spotrebné dane určite vyššie (pred oslobodením a znížením) ako harmonizovaná úroveň zdanenia (pozri odôvodnenia 43 a 46), zdá sa však, že dohody, ako sú dohody uvedené v bode 51.1 písm. a), neboli uzatvorené medzi členským štátom a príjemcami ani príjemcovia dobrovoľne neuzatvorili podobné dohody (Komisii neboli oznámené žiadne dohody). Okrem toho talianske orgány zdôraznili, že príslušné oslobodenia sa poskytli s cieľom riešiť ťažkú hospodársku situáciu, a nikdy neuviedli žiadne environmentálne opatrenia požadované na odplatu od príjemcov.

| (106) | Alternatíva uzatvorenia dohôd uvedená v bode 51.1 písm. b) sa v tomto prípade nemôže uplatniť, pretože počas časti príslušného obdobia po začatí uplatňovania usmernení z roku 2001 pestovatelia využívali v skleníkoch úplné oslobodenie od spotrebnej dane, a teda neplatili sumu vyššiu, ako je minimum Spoločenstva (20), na takej úrovni, ktorá by ich podnietila, aby prijali opatrenia na zlepšenie ochrany životného prostredia, ako sa ustanovuje v usmerneniach z roku 2001 v prípadoch, keď sa zníženie týka dane Spoločenstva. |
| --- | --- |

(106)

Alternatíva uzatvorenia dohôd uvedená v bode 51.1 písm. b) sa v tomto prípade nemôže uplatniť, pretože počas časti príslušného obdobia po začatí uplatňovania usmernení z roku 2001 pestovatelia využívali v skleníkoch úplné oslobodenie od spotrebnej dane, a teda neplatili sumu vyššiu, ako je minimum Spoločenstva (20), na takej úrovni, ktorá by ich podnietila, aby prijali opatrenia na zlepšenie ochrany životného prostredia, ako sa ustanovuje v usmerneniach z roku 2001 v prípadoch, keď sa zníženie týka dane Spoločenstva.

| (107) | V bode 52 usmernení z roku 2001 sa však uvádza, že keď sa významne zvýši jestvujúca daň a keď príslušný členský štát pokladá úľavy pre niektoré podniky za potrebné, uplatnia sa analogicky podmienky týkajúce sa nových daní, ustanovené v bode 51.1. Preto je predovšetkým potrebné preskúmať, či sa spotrebné dane výrazne zvýšili. |
| --- | --- |

(107)

V bode 52 usmernení z roku 2001 sa však uvádza, že keď sa významne zvýši jestvujúca daň a keď príslušný členský štát pokladá úľavy pre niektoré podniky za potrebné, uplatnia sa analogicky podmienky týkajúce sa nových daní, ustanovené v bode 51.1. Preto je predovšetkým potrebné preskúmať, či sa spotrebné dane výrazne zvýšili.

| (108) | Tabuľka v bode 46 dokazuje, že spotrebné dane sa výrazne nezvýšili, pretože ich variácie boli takéto: – 5,4 % v rokoch 1999 a 2000, – 6,98 % v rokoch 1999 a 2001, + 1,9 % v rokoch 1999 a 2002 a + 1,3 % v rokoch 1999 a 2003. Medziročné zmeny boli takéto: – 5,4 % v rokoch 1999 a 2000, – 1,6 % v rokoch 2000 a 2001, + 9,5 % v rokoch 2001 a 2002 a – 0,5 % v rokoch 2002 a 2003. Z toho možno preto odvodiť, že spotrebné dane stále klesali s výnimkou obdobia rokov 2001 a 2002. Zvýšenie zaznamenané počas tohto obdobia sa však nemôže považovať za výrazné, pretože v skutočnosti nemalo prakticky žiadny vplyv na vývoj spotrebiteľskej ceny vykurovacej nafty (podľa informácií v tabuľke sa spotrebiteľská cena vykurovacej nafty zvýšila iba o 2,2 % v priebehu týchto dvoch rokov). Ustanovenia bodu 52 usmernení z roku 2001 sa preto v tomto prípade nemôžu uplatniť. |
| --- | --- |

(108)

Tabuľka v bode 46 dokazuje, že spotrebné dane sa výrazne nezvýšili, pretože ich variácie boli takéto: – 5,4 % v rokoch 1999 a 2000, – 6,98 % v rokoch 1999 a 2001, + 1,9 % v rokoch 1999 a 2002 a + 1,3 % v rokoch 1999 a 2003. Medziročné zmeny boli takéto: – 5,4 % v rokoch 1999 a 2000, – 1,6 % v rokoch 2000 a 2001, + 9,5 % v rokoch 2001 a 2002 a – 0,5 % v rokoch 2002 a 2003. Z toho možno preto odvodiť, že spotrebné dane stále klesali s výnimkou obdobia rokov 2001 a 2002. Zvýšenie zaznamenané počas tohto obdobia sa však nemôže považovať za výrazné, pretože v skutočnosti nemalo prakticky žiadny vplyv na vývoj spotrebiteľskej ceny vykurovacej nafty (podľa informácií v tabuľke sa spotrebiteľská cena vykurovacej nafty zvýšila iba o 2,2 % v priebehu týchto dvoch rokov). Ustanovenia bodu 52 usmernení z roku 2001 sa preto v tomto prípade nemôžu uplatniť.

| (109) | Napokon v bode 53 usmernení z roku 2001 sa uvádza, že ak sa zníženia týkajú dane, ktorá bola harmonizovaná na úrovni Spoločenstva, a ak je domáca daň nižšia alebo rovnaká ako minimum Spoločenstva, všetky poskytnuté oslobodenia musia spĺňať podmienky ustanovené v bodoch 45 a 46 a v každom prípade sa na ne musí vzťahovať výslovné povolenie na odchýlenie sa od minima Spoločenstva. |
| --- | --- |

(109)

Napokon v bode 53 usmernení z roku 2001 sa uvádza, že ak sa zníženia týkajú dane, ktorá bola harmonizovaná na úrovni Spoločenstva, a ak je domáca daň nižšia alebo rovnaká ako minimum Spoločenstva, všetky poskytnuté oslobodenia musia spĺňať podmienky ustanovené v bodoch 45 a 46 a v každom prípade sa na ne musí vzťahovať výslovné povolenie na odchýlenie sa od minima Spoločenstva.

| (110) | V bode 45 usmernení z roku 2001 sa uvádza, že trvanie pomoci sa musí obmedziť na päť rokov, ak sa pomoc postupne znižuje, a že intenzita pomoci môže dosiahnuť 100 % mimoriadnych nákladov (21) v prvom roku, musí sa však znižovať lineárnym spôsobom na nulu do konca piateho roku. |
| --- | --- |

(110)

V bode 45 usmernení z roku 2001 sa uvádza, že trvanie pomoci sa musí obmedziť na päť rokov, ak sa pomoc postupne znižuje, a že intenzita pomoci môže dosiahnuť 100 % mimoriadnych nákladov (21) v prvom roku, musí sa však znižovať lineárnym spôsobom na nulu do konca piateho roku.

| (111) | V bode 46 usmernení z roku 2001 sa uvádza, že trvanie pomoci, ktorá sa postupne neznižuje, sa obmedzuje na päť rokov a že jej intenzita nesmie prekročiť 50 % mimoriadnych nákladov. |
| --- | --- |

(111)

V bode 46 usmernení z roku 2001 sa uvádza, že trvanie pomoci, ktorá sa postupne neznižuje, sa obmedzuje na päť rokov a že jej intenzita nesmie prekročiť 50 % mimoriadnych nákladov.

| (112) | Komisia už v skúmanej veci poznamenala, že pomoc sa postupne neznižovala (pozri odôvodnenie 88). V dôsledku toho by sa na ňu mohli uplatniť iba ustanovenia bodu 46 usmernení. Informácie, ktoré predložili talianske orgány, však žiadnym spôsobom neumožňujú, aby Komisia dospela k záveru, že intenzita pomoci bola obmedzená na 50 % mimoriadnych výrobných nákladov vzniknutých v súvislosti so spotrebnými daňami v porovnaní s trhovými cenami produktov pestovaných v skleníkoch. |
| --- | --- |

(112)

Komisia už v skúmanej veci poznamenala, že pomoc sa postupne neznižovala (pozri odôvodnenie 88). V dôsledku toho by sa na ňu mohli uplatniť iba ustanovenia bodu 46 usmernení. Informácie, ktoré predložili talianske orgány, však žiadnym spôsobom neumožňujú, aby Komisia dospela k záveru, že intenzita pomoci bola obmedzená na 50 % mimoriadnych výrobných nákladov vzniknutých v súvislosti so spotrebnými daňami v porovnaní s trhovými cenami produktov pestovaných v skleníkoch.

| (113) | Pomoc sa preto nemôže považovať za oprávnenú na základe ustanovení bodu 46 usmernení z roku 2001 alebo následne na základe ustanovení ich bodu 53. |
| --- | --- |

(113)

Pomoc sa preto nemôže považovať za oprávnenú na základe ustanovení bodu 46 usmernení z roku 2001 alebo následne na základe ustanovení ich bodu 53.

| (114) | Skutočnosti uvedené v odôvodneniach 94 – 112 dokazujú, že skúmaná pomoc sa nemôže vyhlásiť za zlučiteľnú so spoločným trhom na základe ustanovení usmernení z roku 2001. |
| --- | --- |

(114)

Skutočnosti uvedené v odôvodneniach 94 – 112 dokazujú, že skúmaná pomoc sa nemôže vyhlásiť za zlučiteľnú so spoločným trhom na základe ustanovení usmernení z roku 2001.

| (115) | Pokiaľ ide o ostatné tvrdenia, ktoré predložili talianske orgány v rôznych štádiách skúmania veci, Komisia sa domnieva, že neexistujú informácie, ktoré by jej umožnili rozptýliť pochybnosti vyjadrené v odôvodnení 34 písm. b). Tvrdenie uvedené v odôvodnení 43, že opatrenie, ktoré prijalo Taliansko, by mohlo byť zlučiteľné so spoločným trhom, ak príjemcovia platia minimálnu sumu ustanovenú na úrovni Spoločenstva, je nenáležité, pretože pestovatelia pestujúci v skleníkoch využívali úplné oslobodenie od spotrebnej dane počas takmer celého obdobia preskúmania, a teda neplatili dane. |
| --- | --- |

(115)

Pokiaľ ide o ostatné tvrdenia, ktoré predložili talianske orgány v rôznych štádiách skúmania veci, Komisia sa domnieva, že neexistujú informácie, ktoré by jej umožnili rozptýliť pochybnosti vyjadrené v odôvodnení 34 písm. b). Tvrdenie uvedené v odôvodnení 43, že opatrenie, ktoré prijalo Taliansko, by mohlo byť zlučiteľné so spoločným trhom, ak príjemcovia platia minimálnu sumu ustanovenú na úrovni Spoločenstva, je nenáležité, pretože pestovatelia pestujúci v skleníkoch využívali úplné oslobodenie od spotrebnej dane počas takmer celého obdobia preskúmania, a teda neplatili dane.

| (116) | Pokiaľ ide o tvrdenia, ktoré predložila tretia zainteresovaná strana, ktorá poslala pripomienky po prvom začatí konania, tvrdenia neposkytujú prvky, ktoré podporujú zlučiteľnosť pomoci so spoločným trhom. Vzhľadom na ťažkosť situácie, v ktorej by sa ocitli samotné prijímateľské podniky, ak by sa pomoc vyhlásila za nezlučiteľnú a vymáhala by sa, by sa malo v skutočnosti pripomenúť, že vrátenie nezlučiteľnej pomoci je potrebné na obnovu predchádzajúcej situácie, t. j. situácie bez narušenej hospodárskej súťaže, ktorá existovala pred poskytnutím pomoci. Skutočnosť, že niektoré podniky nie sú viac ziskové, je jednoducho dôsledkom voľnej hospodárskej súťaže za bežných podmienok trhového hospodárstva. Na druhej strane neexistuje dôkaz, že zníženie spotreby nafty nevyhnutne spôsobuje zníženie kvality získaných produktov (v najhoršom prípade by takéto zníženie mohlo mierne oddialiť dozrievanie alebo rast). Napokon odvolanie sa na situáciu v ostatných krajinách s cieľom dokázať, že hospodárska súťaž nie je narušená, nie je náležité. V tejto súvislosti stačí poznamenať, že oslobodenie umožňuje zlepšenie konkurenčného postavenia talianskych pestovateľov pestujúcich v skleníkoch v porovnaní so situáciou v ostatných krajinách a že preto východiskom na porovnanie musí byť situácia v Taliansku bez oslobodení. |
| --- | --- |

(116)

Pokiaľ ide o tvrdenia, ktoré predložila tretia zainteresovaná strana, ktorá poslala pripomienky po prvom začatí konania, tvrdenia neposkytujú prvky, ktoré podporujú zlučiteľnosť pomoci so spoločným trhom. Vzhľadom na ťažkosť situácie, v ktorej by sa ocitli samotné prijímateľské podniky, ak by sa pomoc vyhlásila za nezlučiteľnú a vymáhala by sa, by sa malo v skutočnosti pripomenúť, že vrátenie nezlučiteľnej pomoci je potrebné na obnovu predchádzajúcej situácie, t. j. situácie bez narušenej hospodárskej súťaže, ktorá existovala pred poskytnutím pomoci. Skutočnosť, že niektoré podniky nie sú viac ziskové, je jednoducho dôsledkom voľnej hospodárskej súťaže za bežných podmienok trhového hospodárstva. Na druhej strane neexistuje dôkaz, že zníženie spotreby nafty nevyhnutne spôsobuje zníženie kvality získaných produktov (v najhoršom prípade by takéto zníženie mohlo mierne oddialiť dozrievanie alebo rast). Napokon odvolanie sa na situáciu v ostatných krajinách s cieľom dokázať, že hospodárska súťaž nie je narušená, nie je náležité. V tejto súvislosti stačí poznamenať, že oslobodenie umožňuje zlepšenie konkurenčného postavenia talianskych pestovateľov pestujúcich v skleníkoch v porovnaní so situáciou v ostatných krajinách a že preto východiskom na porovnanie musí byť situácia v Taliansku bez oslobodení.

XI.   ZÁVER

| (117) | Komisia sa domnieva, že Taliansko neoprávnene poskytlo príslušnú pomoc v rozpore s článkom 88 ods. 3 zmluvy. Uvedená analýza dokazuje, že pomoc sa nemôže vyhlásiť za zlučiteľnú so spoločným trhom, pretože nespĺňa podmienky uvedené v poľnohospodárskych usmerneniach z rokov 2000 a 2007 a v environmentálnych usmerneniach z roku 2001. Okrem toho analýzou sa dokázalo, že samotná existencia smerníc nemôže opodstatniť implementáciu opatrení náchylných narušiť hospodársku súťaž a talianske orgány nerozptýlili pochybnosti, ktoré vyjadrila Komisia pri začatí konania podľa článku 88 ods. 2 zmluvy. |
| --- | --- |

(117)

Komisia sa domnieva, že Taliansko neoprávnene poskytlo príslušnú pomoc v rozpore s článkom 88 ods. 3 zmluvy. Uvedená analýza dokazuje, že pomoc sa nemôže vyhlásiť za zlučiteľnú so spoločným trhom, pretože nespĺňa podmienky uvedené v poľnohospodárskych usmerneniach z rokov 2000 a 2007 a v environmentálnych usmerneniach z roku 2001. Okrem toho analýzou sa dokázalo, že samotná existencia smerníc nemôže opodstatniť implementáciu opatrení náchylných narušiť hospodársku súťaž a talianske orgány nerozptýlili pochybnosti, ktoré vyjadrila Komisia pri začatí konania podľa článku 88 ods. 2 zmluvy.

| (118) | Na základe článku 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/1999, ak sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát musí prijať všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu (v tomto prípade pestovatelia pestujúci v skleníkoch). Od Talianska sa preto požaduje, aby prijalo všetky potrebné opatrenia na to, aby od príjemcov vymohlo vyplatenú nezlučiteľnú pomoc, ktorej hodnota zodpovedá rozdielu medzi poskytnutým úplným oslobodením od spotrebnej dane a zníženou sadzbou spotrebnej dane poskytnutou ostatným prevádzkovateľom v poľnohospodárskom sektore. Podľa bodu 42 oznámenia Komisie K efektívnemu vykonávaniu rozhodnutí Komisie prikazujúcich členským štátom vymáhať neoprávnene poskytnutú a nezlučiteľnú štátnu pomoc (22) má Taliansko štyri mesiace od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia na vykonanie jeho ustanovení. Pomoc, ktorá sa má vrátiť, musí zahŕňať úroky vypočítané v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 794/2004 (23), ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

(118)

Na základe článku 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/1999, ak sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát musí prijať všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu (v tomto prípade pestovatelia pestujúci v skleníkoch). Od Talianska sa preto požaduje, aby prijalo všetky potrebné opatrenia na to, aby od príjemcov vymohlo vyplatenú nezlučiteľnú pomoc, ktorej hodnota zodpovedá rozdielu medzi poskytnutým úplným oslobodením od spotrebnej dane a zníženou sadzbou spotrebnej dane poskytnutou ostatným prevádzkovateľom v poľnohospodárskom sektore. Podľa bodu 42 oznámenia Komisie K efektívnemu vykonávaniu rozhodnutí Komisie prikazujúcich členským štátom vymáhať neoprávnene poskytnutú a nezlučiteľnú štátnu pomoc (22) má Taliansko štyri mesiace od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia na vykonanie jeho ustanovení. Pomoc, ktorá sa má vrátiť, musí zahŕňať úroky vypočítané v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 794/2004 (23), ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999.

| (119) | Každá individuálna pomoc poskytnutá na základe skúmanej schémy pomoci, ktorá v čase poskytnutia spĺňala podmienky ustanovené v nariadení Komisie prijatom na základe článku 2 nariadenia Rady (ES) č. 994/98 (24) (nariadenie de minimis), sa však nepovažuje za štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(119)

Každá individuálna pomoc poskytnutá na základe skúmanej schémy pomoci, ktorá v čase poskytnutia spĺňala podmienky ustanovené v nariadení Komisie prijatom na základe článku 2 nariadenia Rady (ES) č. 994/98 (24) (nariadenie de minimis), sa však nepovažuje za štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy.

| (120) | Žiadne ustanovenia Spoločenstva, ktorými sa riadi pomoc de minimis v poľnohospodárskom sektore, neboli v účinnosti v čase poskytnutia skúmanej pomoci. |
| --- | --- |

(120)

Žiadne ustanovenia Spoločenstva, ktorými sa riadi pomoc de minimis v poľnohospodárskom sektore, neboli v účinnosti v čase poskytnutia skúmanej pomoci.

| (121) | Prvé takéto ustanovenia Spoločenstva boli ustanovenia nariadenia Komisie (ES) č. 1860/2004 zo 6. októbra 2004 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o pomoc de minimis v sektoroch poľnohospodárstva a rybolovu (25). |
| --- | --- |

(121)

Prvé takéto ustanovenia Spoločenstva boli ustanovenia nariadenia Komisie (ES) č. 1860/2004 zo 6. októbra 2004 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o pomoc de minimis v sektoroch poľnohospodárstva a rybolovu (25).

| (122) | V súlade s nariadením (ES) č. 1860/2004 pomoc, ktorá nepresahuje 3 000 EUR na príjemcu počas obdobia troch rokov (táto suma predstavuje pomoc de minimis poskytnutú podnikom), neovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a nenarúša hospodársku súťaž ani nehrozí jej narušením, a preto sa na ňu nevzťahuje zákaz podľa článku 87 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(122)

V súlade s nariadením (ES) č. 1860/2004 pomoc, ktorá nepresahuje 3 000 EUR na príjemcu počas obdobia troch rokov (táto suma predstavuje pomoc de minimis poskytnutú podnikom), neovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a nenarúša hospodársku súťaž ani nehrozí jej narušením, a preto sa na ňu nevzťahuje zákaz podľa článku 87 ods. 1 zmluvy.

| (123) | Podľa článku 5 nariadenia (ES) č. 1860/2004 sa to isté uplatňuje na pomoc poskytnutú pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia za predpokladu, že sú splnené všetky podmienky ustanovené v jeho článkoch 1 a 3. |
| --- | --- |

(123)

Podľa článku 5 nariadenia (ES) č. 1860/2004 sa to isté uplatňuje na pomoc poskytnutú pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia za predpokladu, že sú splnené všetky podmienky ustanovené v jeho článkoch 1 a 3.

| (124) | Nariadenie (ES) č. 1860/2004 bolo 1. januára 2008 nahradené nariadením Komisie (ES) č. 1535/2007 z 20. decembra 2007 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na pomoc de minimis v sektore poľnohospodárskej výroby (26), ktorým sa výška pomoci de minimis zvýšila na 7 500 EUR na príjemcu počas troch daňových rokov bez ohľadu na formu pomoci alebo na sledovaný cieľ v rámci stropu pre členský štát vo výške 0,75 % hodnoty ročnej produkcie. |
| --- | --- |

(124)

Nariadenie (ES) č. 1860/2004 bolo 1. januára 2008 nahradené nariadením Komisie (ES) č. 1535/2007 z 20. decembra 2007 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na pomoc de minimis v sektore poľnohospodárskej výroby (26), ktorým sa výška pomoci de minimis zvýšila na 7 500 EUR na príjemcu počas troch daňových rokov bez ohľadu na formu pomoci alebo na sledovaný cieľ v rámci stropu pre členský štát vo výške 0,75 % hodnoty ročnej produkcie.

| (125) | V článku 6 ods. 1 tohto nariadenia sa ustanovuje, že „... Toto nariadenie sa uplatňuje na pomoc poskytnutú pred 1. januárom 2008 podnikom v sektore poľnohospodárskej výroby pod podmienkou, že uvedená pomoc spĺňa všetky podmienky, ktoré sa ustanovujú v článkoch 1 až 4, s výnimkou výslovného odvolania sa na toto nariadenie uvedeného v článku 4 ods. 1 prvom pododseku.“ |
| --- | --- |

(125)

V článku 6 ods. 1 tohto nariadenia sa ustanovuje, že „... Toto nariadenie sa uplatňuje na pomoc poskytnutú pred 1. januárom 2008 podnikom v sektore poľnohospodárskej výroby pod podmienkou, že uvedená pomoc spĺňa všetky podmienky, ktoré sa ustanovujú v článkoch 1 až 4, s výnimkou výslovného odvolania sa na toto nariadenie uvedeného v článku 4 ods. 1 prvom pododseku.“

| (126) | V tejto súvislosti Komisia nepovažuje zníženia daní, ktoré neprekračujú 3 000 EUR, za štátnu pomoc za predpokladu, že v čase poskytnutia boli v súlade s nariadením (ES) č. 1860/2004. To isté sa uplatňuje na zníženia dane, ktoré nepresahujú 7 500 EUR, za predpokladu, že v čase poskytnutia boli v súlade s nariadením (ES) č. 1535/2007, |
| --- | --- |

(126)

V tejto súvislosti Komisia nepovažuje zníženia daní, ktoré neprekračujú 3 000 EUR, za štátnu pomoc za predpokladu, že v čase poskytnutia boli v súlade s nariadením (ES) č. 1860/2004. To isté sa uplatňuje na zníženia dane, ktoré nepresahujú 7 500 EUR, za predpokladu, že v čase poskytnutia boli v súlade s nariadením (ES) č. 1535/2007,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Schéma pomoci vo forme oslobodenia od spotrebnej dane z nafty používanej na vykurovanie skleníkov, ktorú Taliansko neoprávnene uplatňovalo v období od 3. októbra 2000 do 30. júna 2001 a v rokoch 2002, 2003 a 2004, je nezlučiteľná so spoločným trhom.

Článok 2

1.   Požaduje sa, aby Taliansko od príjemcov vymohlo nezlučiteľnú pomoc poskytnutú v rámci schémy uvedenej v článku 1.

2.   Sumy, ktoré sa majú vrátiť, zahŕňajú úroky od dátumu, keď boli dané k dispozícii príjemcom, až do ich skutočného vrátenia.

3.   Úroky sa vypočítajú na zloženom základe v súlade s kapitolou V nariadenia (ES) č. 794/2004.

Článok 3

Vrátenie pomoci poskytnutej na základe schémy uvedenej v článku 1 musí byť bezodkladné a účinné.

Taliansko zabezpečí, aby sa toto rozhodnutie vykonalo do štyroch mesiacov od dátumu jeho oznámenia.

Článok 4

Do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia Taliansko predloží tieto informácie:

| a) | zoznam príjemcov, ktorí dostali pomoc na základe schémy uvedenej v článku 1, a celkovú sumu pomoci, ktorú dostal na základe tejto schémy každý z nich; |
| --- | --- |

a)

zoznam príjemcov, ktorí dostali pomoc na základe schémy uvedenej v článku 1, a celkovú sumu pomoci, ktorú dostal na základe tejto schémy každý z nich;

| b) | celkovú sumu (istina a úroky), ktorú má každý príjemca vrátiť; |
| --- | --- |

b)

celkovú sumu (istina a úroky), ktorú má každý príjemca vrátiť;

| c) | podrobný opis prijatých opatrení a opatrení, ktoré sa majú prijať na dodržiavanie tohto rozhodnutia; |
| --- | --- |

c)

podrobný opis prijatých opatrení a opatrení, ktoré sa majú prijať na dodržiavanie tohto rozhodnutia;

| d) | dokumenty, ktoré dokazujú, že príkazy na vrátenie pomoci boli zaslané príjemcom. |
| --- | --- |

d)

dokumenty, ktoré dokazujú, že príkazy na vrátenie pomoci boli zaslané príjemcom.

Taliansko bude informovať Komisiu o pokroku vnútroštátnych opatrení prijatých na vykonanie tohto rozhodnutia až do ukončenia navrátenia pomoci poskytnutej na základe schémy uvedenej v článku 1. Na jednoduchú žiadosť Komisie Taliansko bezodkladne poskytne všetky informácie o opatreniach, ktoré sa už prijali a ktoré sa plánujú na dodržanie tohto rozhodnutia. Poskytne aj podrobné informácie o sumách pomoci a úrokoch, ktoré príjemcovia už vrátili.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené Talianskej republike.

V Bruseli 13. júla 2009

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutie K(2003) 3802 oznámené Taliansku listom s referenčným číslom SG(2003) D/232244 z 13. októbra 2003.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 69, 19.3.2004, s. 8.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 101, 27.4.2005, s. 17.

4

(5)  Ú. v. ES C 37, 3.2.2001, s. 3.

5

(6)  List s referenčným číslom SG-Greffe (2008) D/207739.

6

(7)  Ú. v. ES L 316, 31.10.1992, s. 12.

7

(8)  Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51.

8

(9)  T-233/04, Holandsko/Komisia, Zb. 2008, s. II-00591.

9

Holandsko/Komisia

(10)  Pozri rozhodnutie Komisie 2006/323/ES (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2006, s. 12).

10

(11)  Rozsudok Súdneho dvora Európskych spoločenstiev vo veci 730/79, Philip Morris Holland/Komisia, Zb. 1980, s. 2671.

11

Philip Morris Holland/Komisia

(12)  Ú. v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 319, 27.12.2006, s. 1.

13

(14)  Ú. v. ES L 316, 31.10.1992, s. 19. Spotrebné dane na naftu používanú na vykurovanie skleníkov sú uvedené v odôvodnení 43.

14

(15)  Okrem niektorých ustanovení, ktoré nie sú podstatné pre túto vec.

15

(16)  Pozri poznámku pod čiarou č. 13.

16

(17)  Ú. v. ES C 28, 1.2.2000, s. 2.

17

(18)  Ú. v. ES C 72, 10.3.1994, s. 3.

18

(19)  Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

19

(20)  13 EUR za 1 000 kg na obdobie rokov 2000 – 2003 a 21 EUR za 1 000 litrov – pozri odôvodnenie 43.

20

(21)  Mimoriadne náklady sú zadefinované v bode 43 usmernení ako mimoriadne výrobné náklady v porovnaní s trhovými cenami výrobkov.

21

(22)  Ú. v. EÚ C 272, 15.11.2007, s. 4.

22

(23)  Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1.

23

(24)  Ú. v. ES L 142, 14.5.1998, s. 1.

24

(25)  Ú. v. EÚ L 325, 28.10.2004, s. 4.

25

(26)  Ú. v. EÚ L 337, 21.12.2007, s. 35.

26

---

| 12.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 327/21 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 327/21

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 13. júla 2009

o reforme spôsobu financovania dôchodkového systému RATP [štátna pomoc C 42/07 (ex N 428/06)], ktorú Francúzsko zamýšľa zaviesť v prospech RATP

[oznámené pod číslom K(2009) 5505]

(Iba francúzske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2009/945/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Listom z 29. júna 2006 Francúzsko oznámilo Komisii reformu spôsobu financovania dôchodkového systému RATP. Dodatočné informácie zaslalo Komisii listami z 29. septembra 2006, 15. decembra 2006 a 4. apríla 2007. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 29. júna 2006 Francúzsko oznámilo Komisii reformu spôsobu financovania dôchodkového systému RATP. Dodatočné informácie zaslalo Komisii listami z 29. septembra 2006, 15. decembra 2006 a 4. apríla 2007.

| (2) | Listom z 10. októbra 2007 Komisia informovala Francúzsko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o oznámené opatrenie (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). |
| --- | --- |

(2)

Listom z 10. októbra 2007 Komisia informovala Francúzsko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o oznámené opatrenie (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“).

| (3) | Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie15. januára 2008 (2). |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie15. januára 2008 (2).

| (4) | Francúzske orgány predložili svoje pripomienky z 22. januára 2008. |
| --- | --- |

(4)

Francúzske orgány predložili svoje pripomienky z 22. januára 2008.

| (5) | Dňa 19. februára 2008 Komisia dostala pripomienky od zainteresovanej strany. Tieto pripomienky zaslala Francúzsku, ktorému dala možnosť pripomienkovať ich a jeho pripomienky dostala listom z 3. apríla 2008. |
| --- | --- |

(5)

Dňa 19. februára 2008 Komisia dostala pripomienky od zainteresovanej strany. Tieto pripomienky zaslala Francúzsku, ktorému dala možnosť pripomienkovať ich a jeho pripomienky dostala listom z 3. apríla 2008.

| (6) | Dňa 23. apríla 2008 francúzske orgány informovali Komisiu, že francúzska vláda začala na jeseň roku 2007 reformu osobitných dôchodkových systémov verejných podnikov, a najmä dôchodkového systému zamestnancov RATP. |
| --- | --- |

(6)

Dňa 23. apríla 2008 francúzske orgány informovali Komisiu, že francúzska vláda začala na jeseň roku 2007 reformu osobitných dôchodkových systémov verejných podnikov, a najmä dôchodkového systému zamestnancov RATP.

| (7) | Komisia zaslala francúzskym orgánom 6. januára 2009 žiadosť o dodatočné informácie, na ktorú francúzske orgány odpovedali listom z 3. marca 2009. |
| --- | --- |

(7)

Komisia zaslala francúzskym orgánom 6. januára 2009 žiadosť o dodatočné informácie, na ktorú francúzske orgány odpovedali listom z 3. marca 2009.

2.   OPIS PRÍJEMCU

| (8) | Régie Autonome des Transports Parisiens (Autonómna správa parížskych dopravných podnikov, ďalej len „RATP“) je francúzsky verejný podnik so 100 % vlastníckym podielom francúzskeho štátu. Bol zriadený zákonom č. 48-506 z 21. marca 1948 o reorganizácii a koordinácii osobnej dopravy v parížskom regióne (3) a predmetom jeho činnosti je „prevádzkovanie sietí a liniek hromadnej osobnej dopravy, ktoré mu bolo zverené“ (4). |
| --- | --- |

(8)

Régie Autonome des Transports Parisiens (Autonómna správa parížskych dopravných podnikov, ďalej len „RATP“) je francúzsky verejný podnik so 100 % vlastníckym podielom francúzskeho štátu. Bol zriadený zákonom č. 48-506 z 21. marca 1948 o reorganizácii a koordinácii osobnej dopravy v parížskom regióne (3) a predmetom jeho činnosti je „prevádzkovanie sietí a liniek hromadnej osobnej dopravy, ktoré mu bolo zverené“ (4).

| (9) | Zákonom sa obmedzili činnosti RATP na hromadnú dopravu v parížskom regióne. RATP je podľa článku 7 zákona č. 48-506 z 21. marca 1948 poverený „prevádzkovaním sietí hromadnej dopravy v meste Paríž a v departmente Seine a liniek v Seine-et-Oise a Seine-et-Marne, predtým prepožičaných alebo prenajatých Compagnie du chemin de fer métropolitain (Metropolitná železničná spoločnosť) alebo Société des transports en commun de la région parisienne (Spoločnosť hromadnej dopravy parížskeho regiónu)“. Tento stav bol potvrdený uvedeným uznesením č. 59-151 zo 7. januára 1959. |
| --- | --- |

(9)

Zákonom sa obmedzili činnosti RATP na hromadnú dopravu v parížskom regióne. RATP je podľa článku 7 zákona č. 48-506 z 21. marca 1948 poverený „prevádzkovaním sietí hromadnej dopravy v meste Paríž a v departmente Seine a liniek v Seine-et-Oise a Seine-et-Marne, predtým prepožičaných alebo prenajatých Compagnie du chemin de fer métropolitain (Metropolitná železničná spoločnosť) alebo Société des transports en commun de la région parisienne (Spoločnosť hromadnej dopravy parížskeho regiónu)“. Tento stav bol potvrdený uvedeným uznesením č. 59-151 zo 7. januára 1959.

| (10) | RATP má však možnosť poskytovať prostredníctvom svojich dcérskych spoločností služby mimo regiónu Île-de-France (5). Dcérske spoločnosti RATP, zriadené ako akciové spoločnosti, sú v súčasnosti zoskupené do týchto troch veľkých centier, v ktorých je zamestnaných približne 2 050 osôb, z čoho 170 osôb je vyslaných materskou spoločnosťou:






  — | centrum pre dopravu riadené spoločnosťou RATP Développement SA, ktoré dosiahlo za finančný rok 2005 konsolidovaný obrat 57 miliónov EUR, z čoho 4,7 milióna EUR predstavuje obrat v rámci medzinárodnej dopravy a 3,1 milióna EUR v rámci dopravy v regiónoch (Francúzsko okrem Île-de-France), |
| --- | --- | --- |

(10)

RATP má však možnosť poskytovať prostredníctvom svojich dcérskych spoločností služby mimo regiónu Île-de-France (5). Dcérske spoločnosti RATP, zriadené ako akciové spoločnosti, sú v súčasnosti zoskupené do týchto troch veľkých centier, v ktorých je zamestnaných približne 2 050 osôb, z čoho 170 osôb je vyslaných materskou spoločnosťou:

—

centrum pre dopravu riadené spoločnosťou RATP Développement SA, ktoré dosiahlo za finančný rok 2005 konsolidovaný obrat 57 miliónov EUR, z čoho 4,7 milióna EUR predstavuje obrat v rámci medzinárodnej dopravy a 3,1 milióna EUR v rámci dopravy v regiónoch (Francúzsko okrem Île-de-France),

| — | centrum pre inžiniersku činnosť riadené spoločnosťou RATP International SA, ktorého konsolidovaný obrat v roku 2005 dosiahol 86 miliónov EUR a ktorého približne 80 % činnosti sa vykonáva na medzinárodnej úrovni, pričom zvyšná časť sa vykonáva vo Francúzsku, najmä mimo regiónu Île-de-France, |
| --- | --- |

—

centrum pre inžiniersku činnosť riadené spoločnosťou RATP International SA, ktorého konsolidovaný obrat v roku 2005 dosiahol 86 miliónov EUR a ktorého približne 80 % činnosti sa vykonáva na medzinárodnej úrovni, pričom zvyšná časť sa vykonáva vo Francúzsku, najmä mimo regiónu Île-de-France,

| — | centrum pre zhodnocovanie priestorov, ktoré zoskupuje hlavne dcérske spoločnosti pre rozvoj v oblasti nehnuteľností (na pozemkoch spravovaných RATP), zhodnocovanie obchodných priestorov na staniciach metra a telekomunikačné činnosti a ktorého konsolidovaný obrat v roku 2005 dosiahol 33 miliónov EUR výlučne v regióne Île-de-France. |
| --- | --- |

—

centrum pre zhodnocovanie priestorov, ktoré zoskupuje hlavne dcérske spoločnosti pre rozvoj v oblasti nehnuteľností (na pozemkoch spravovaných RATP), zhodnocovanie obchodných priestorov na staniciach metra a telekomunikačné činnosti a ktorého konsolidovaný obrat v roku 2005 dosiahol 33 miliónov EUR výlučne v regióne Île-de-France.

| (11) | V skupine RATP je celkovo zamestnaných 46 050 osôb, z čoho 44 000 osôb sú štatutárni zamestnanci RATP, a zvyšná časť, čiže 2 050 osôb, pracuje v dcérskych spoločnostiach RATP. |
| --- | --- |

(11)

V skupine RATP je celkovo zamestnaných 46 050 osôb, z čoho 44 000 osôb sú štatutárni zamestnanci RATP, a zvyšná časť, čiže 2 050 osôb, pracuje v dcérskych spoločnostiach RATP.

| (12) | Pracovné podmienky štatutárnych zamestnancov sú právne upravené v služobnom poriadku zamestnancov RATP (6). Pracovné podmienky 2 050 osôb zamestnaných v dcérskych spoločnostiach RATP sú naopak ustanovené v kolektívnych zmluvách, a preto sa na ne nevzťahuje služobný poriadok zamestnancov RATP. |
| --- | --- |

(12)

Pracovné podmienky štatutárnych zamestnancov sú právne upravené v služobnom poriadku zamestnancov RATP (6). Pracovné podmienky 2 050 osôb zamestnaných v dcérskych spoločnostiach RATP sú naopak ustanovené v kolektívnych zmluvách, a preto sa na ne nevzťahuje služobný poriadok zamestnancov RATP.

3.   OPIS TRHU VEREJNEJ HROMADNEJ DOPRAVY V REGIÓNE ÎLE-DE-FRANCE

| (13) | Trh verejnej hromadnej dopravy v Île-de-France doteraz nie je otvorený hospodárskej súťaži. Povolenia na prevádzkovanie liniek hromadnej dopravy boli udelené v rámci postupu podľa vyhlášky č. 59-157 zo 7. januára 1959 o organizácii osobnej dopravy v regióne Île-de-France (7), ktorou sa trh verejnej dopravy v Île-de-France rozdelil medzi RATP a veľký počet etablovaných malých súkromných prevádzkovateľov, ktorí v tom čase pôsobili v Île-de-France. |
| --- | --- |

(13)

Trh verejnej hromadnej dopravy v Île-de-France doteraz nie je otvorený hospodárskej súťaži. Povolenia na prevádzkovanie liniek hromadnej dopravy boli udelené v rámci postupu podľa vyhlášky č. 59-157 zo 7. januára 1959 o organizácii osobnej dopravy v regióne Île-de-France (7), ktorou sa trh verejnej dopravy v Île-de-France rozdelil medzi RATP a veľký počet etablovaných malých súkromných prevádzkovateľov, ktorí v tom čase pôsobili v Île-de-France.

| (14) | Okrem RATP poskytuje v Île-de-France služby hromadnej dopravy približne sto podnikov. Týmito podnikmi sú SNCF, ako aj súkromní prevádzkovatelia zoskupení v združení OPTILE (okolo 95 spoločností vrátane týchto 3 veľkých prevádzkovateľov autobusovej dopravy: Veolia Transport, Keolis a Transdev). |
| --- | --- |

(14)

Okrem RATP poskytuje v Île-de-France služby hromadnej dopravy približne sto podnikov. Týmito podnikmi sú SNCF, ako aj súkromní prevádzkovatelia zoskupení v združení OPTILE (okolo 95 spoločností vrátane týchto 3 veľkých prevádzkovateľov autobusovej dopravy: Veolia Transport, Keolis a Transdev).

| (15) | Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70 [ďalej len „nariadenie (ES) č. 1370/2007“] (8), sa ustanovuje postupné otváranie trhu hromadnej dopravy. Toto nariadenie nadobudne účinnosť 3. decembra 2009 v súlade so svojím článkom 12. |
| --- | --- |

(15)

Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70 [ďalej len „nariadenie (ES) č. 1370/2007“] (8), sa ustanovuje postupné otváranie trhu hromadnej dopravy. Toto nariadenie nadobudne účinnosť 3. decembra 2009 v súlade so svojím článkom 12.

4.   DÁVKY Z OSOBITNÉHO DÔCHODKOVÉHO SYSTÉMU ZAMESTNANCOV RATP PRED OZNÁMENOU REFORMOU A PO NEJ

| (16) | Dôchodkový systém RATP je ustanovený článkom 31 uvedeného zákona č. 48-506 z 21. marca 1948, doplneným vyhláškou č. 59-1091 z 23. septembra 1959 o služobnom poriadku RATP (9). |
| --- | --- |

(16)

Dôchodkový systém RATP je ustanovený článkom 31 uvedeného zákona č. 48-506 z 21. marca 1948, doplneným vyhláškou č. 59-1091 z 23. septembra 1959 o služobnom poriadku RATP (9).

| (17) | Dôchodkový systém zamestnancov RATP je osobitným systémom v zmysle článkov L. 711-1 a R. 711-1 zákona o sociálnom zabezpečení, pretože obsahuje zvláštne výhody v porovnaní so systémami podľa všeobecného práva. Je to regulačný systém, to znamená ustanovený štátom administratívnou cestou. Okrem toho sa na vývoj parametrov, príspevkov a dávok vzťahujú predovšetkým ustanovenia právnych predpisov. |
| --- | --- |

(17)

Dôchodkový systém zamestnancov RATP je osobitným systémom v zmysle článkov L. 711-1 a R. 711-1 zákona o sociálnom zabezpečení, pretože obsahuje zvláštne výhody v porovnaní so systémami podľa všeobecného práva. Je to regulačný systém, to znamená ustanovený štátom administratívnou cestou. Okrem toho sa na vývoj parametrov, príspevkov a dávok vzťahujú predovšetkým ustanovenia právnych predpisov.

| (18) | Až do 15. januára 2008 sa hlavné špecifiká osobitného dôchodkového systému zamestnancov RATP vo vzťahu k systémom podľa všeobecného práva týkali spôsobov výpočtu nároku na dôchodok a vyplácania dôchodkov. |
| --- | --- |

(18)

Až do 15. januára 2008 sa hlavné špecifiká osobitného dôchodkového systému zamestnancov RATP vo vzťahu k systémom podľa všeobecného práva týkali spôsobov výpočtu nároku na dôchodok a vyplácania dôchodkov.

| (19) | V tejto súvislosti dôchodkové systémy podľa všeobecného práva ustanovujú, že výška dôchodku sa vypočíta na základe priemernej mzdy za celú kariéru alebo jej časť. Závisí aj od trvania poistenia alebo od veku, a ak hodnoty stanovené na základe týchto dvoch kritérií nie sú dosiahnuté alebo ak sú presiahnuté, uplatní sa zníženie alebo zvýšenie hodnoty. Vo všeobecnom systéme sa dôchodok vypočíta na základe priemernej mzdy (vrátane odmien) 25 najlepších rokov kariéry (v medziach ročného mzdového stropu) a na túto mzdu sa uplatní sadzba 50 % (plná sadzba), pokiaľ žiadateľ preukáže, že bol poistený minimálne 40 rokov. |
| --- | --- |

(19)

V tejto súvislosti dôchodkové systémy podľa všeobecného práva ustanovujú, že výška dôchodku sa vypočíta na základe priemernej mzdy za celú kariéru alebo jej časť. Závisí aj od trvania poistenia alebo od veku, a ak hodnoty stanovené na základe týchto dvoch kritérií nie sú dosiahnuté alebo ak sú presiahnuté, uplatní sa zníženie alebo zvýšenie hodnoty. Vo všeobecnom systéme sa dôchodok vypočíta na základe priemernej mzdy (vrátane odmien) 25 najlepších rokov kariéry (v medziach ročného mzdového stropu) a na túto mzdu sa uplatní sadzba 50 % (plná sadzba), pokiaľ žiadateľ preukáže, že bol poistený minimálne 40 rokov.

| (20) | Dôchodkový systém RATP naopak ustanovoval, že zamestnanci podliehajúci služobnému poriadku majú za každý rok poistenia nárok na 2 % základnej mzdy bez odmien, ktorú poberali posledných šesť mesiacov zamestnania, v rozsahu maximálne 37,5 ročných splátok. Zamestnanec RATP teda dostával po odpracovaní 37,5 roka dôchodok zodpovedajúci 75 % jeho poslednej mzdy bez odmien, t. j. približne 64,5 % jeho poslednej mzdy vrátane odmien. |
| --- | --- |

(20)

Dôchodkový systém RATP naopak ustanovoval, že zamestnanci podliehajúci služobnému poriadku majú za každý rok poistenia nárok na 2 % základnej mzdy bez odmien, ktorú poberali posledných šesť mesiacov zamestnania, v rozsahu maximálne 37,5 ročných splátok. Zamestnanec RATP teda dostával po odpracovaní 37,5 roka dôchodok zodpovedajúci 75 % jeho poslednej mzdy bez odmien, t. j. približne 64,5 % jeho poslednej mzdy vrátane odmien.

| (21) | Základné zásady reformy zavedenej zákonom z 21. augusta 2003 (10) takmer pre všetky francúzske základné dôchodkové systémy sa rozšírili na osobitný dôchodkový systém RATP vyhláškami 2008-48 z 15. januára 2008 (11), 2008-637 z 30. júna 2008 (12) a 2008-1514 z 30. decembra 2008 (13). Jedným z cieľov tejto reformy je zosúladiť osobitné systémy so základnými systémami zamestnancov v súkromnom sektore a štátnych zamestnancov podľa pravidiel všeobecného práva. Pokiaľ ide o osobitný systém RATP, zaviedlo sa predovšetkým postupné predĺženie obdobia odvádzania príspevkov nevyhnutného na dosiahnutie plnej sadzby dôchodku tak, aby v roku 2012 dosiahol úroveň 40 ročných splátok, ktoré sa potom bude každoročne predlžovať k 1. júlu o jeden štvrťrok až do dosiahnutia obdobia predpísaného vo všeobecnom systéme a systéme verejnej služby (obdobie 41 rokov, ktoré bude v roku 2012 platiť vo všeobecnom systéme a v systéme verejnej služby, by sa v osobitnom systéme takto malo dosiahnuť v roku 2016). |
| --- | --- |

(21)

Základné zásady reformy zavedenej zákonom z 21. augusta 2003 (10) takmer pre všetky francúzske základné dôchodkové systémy sa rozšírili na osobitný dôchodkový systém RATP vyhláškami 2008-48 z 15. januára 2008 (11), 2008-637 z 30. júna 2008 (12) a 2008-1514 z 30. decembra 2008 (13). Jedným z cieľov tejto reformy je zosúladiť osobitné systémy so základnými systémami zamestnancov v súkromnom sektore a štátnych zamestnancov podľa pravidiel všeobecného práva. Pokiaľ ide o osobitný systém RATP, zaviedlo sa predovšetkým postupné predĺženie obdobia odvádzania príspevkov nevyhnutného na dosiahnutie plnej sadzby dôchodku tak, aby v roku 2012 dosiahol úroveň 40 ročných splátok, ktoré sa potom bude každoročne predlžovať k 1. júlu o jeden štvrťrok až do dosiahnutia obdobia predpísaného vo všeobecnom systéme a systéme verejnej služby (obdobie 41 rokov, ktoré bude v roku 2012 platiť vo všeobecnom systéme a v systéme verejnej služby, by sa v osobitnom systéme takto malo dosiahnuť v roku 2016).

5.   FINANCOVANIE DÔCHODKOVÉHO SYSTÉMU ZAMESTNANCOV RATP PRED OZNÁMENOU REFORMOU A PO NEJ

| (22) | Dôchodkový systém zamestnancov RATP je priebežný dôchodkový systém, v ktorom sa príspevky na starobné poistenie uhrádzané zárobkovo činnými osobami priamo používajú na vyplácanie dôchodkov dôchodcom (14). |
| --- | --- |

(22)

Dôchodkový systém zamestnancov RATP je priebežný dôchodkový systém, v ktorom sa príspevky na starobné poistenie uhrádzané zárobkovo činnými osobami priamo používajú na vyplácanie dôchodkov dôchodcom (14).

| (23) | Až do 31. decembra 2005 bola za dôchodkové záväzky osobitného systému právne zodpovedná RATP. Podľa článku 20 uvedeného zákona z roku 1948 bolo povinnosťou RATP zabezpečiť finančnú rovnováhu svojho osobitného dôchodkového systému. |
| --- | --- |

(23)

Až do 31. decembra 2005 bola za dôchodkové záväzky osobitného systému právne zodpovedná RATP. Podľa článku 20 uvedeného zákona z roku 1948 bolo povinnosťou RATP zabezpečiť finančnú rovnováhu svojho osobitného dôchodkového systému.

| (24) | Správu tohto osobitného dôchodkového systému zabezpečoval dôchodkový útvar RATP, ktorý bol súčasťou právneho subjektu RATP. Tento útvar vyberal príspevky od zárobkovo činných zamestnancov RATP a od samotnej RATP ako zamestnávateľa a vyplácal dôchodky oprávneným príjemcom v rámci systému. Sadzby dôchodkových príspevkov (sadzba príspevkov zamestnanca 7,85 % a sadzba príspevkov zamestnávateľa 15,34 %) boli nižšie ako sadzby príspevkov podľa všeobecného práva (sadzba príspevkov zamestnancov 12 % a sadzba príspevkov zamestnávateľa 18 %). |
| --- | --- |

(24)

Správu tohto osobitného dôchodkového systému zabezpečoval dôchodkový útvar RATP, ktorý bol súčasťou právneho subjektu RATP. Tento útvar vyberal príspevky od zárobkovo činných zamestnancov RATP a od samotnej RATP ako zamestnávateľa a vyplácal dôchodky oprávneným príjemcom v rámci systému. Sadzby dôchodkových príspevkov (sadzba príspevkov zamestnanca 7,85 % a sadzba príspevkov zamestnávateľa 15,34 %) boli nižšie ako sadzby príspevkov podľa všeobecného práva (sadzba príspevkov zamestnancov 12 % a sadzba príspevkov zamestnávateľa 18 %).

| (25) | Dôchodkový systém RATP po mnohé roky zaznamenával štrukturálny schodok z dôvodov súvisiacich s demografickou nerovnováhou medzi zárobkovo činnými zamestnancami a dôchodcami, s jeho vlastnými výhodami v porovnaní so všeobecným systémom a do 31. decembra 2005 so stanovením štandardov týkajúcich sa sadzieb dôchodkových príspevkov. Tieto opakujúce sa schodky dôchodkového systému RATP kompenzoval štát, ktorý zasahoval na základe článku 2 uvedeného uznesenia zo 7. januára 1959 a vyhlášky zo 7. januára 1959. |
| --- | --- |

(25)

Dôchodkový systém RATP po mnohé roky zaznamenával štrukturálny schodok z dôvodov súvisiacich s demografickou nerovnováhou medzi zárobkovo činnými zamestnancami a dôchodcami, s jeho vlastnými výhodami v porovnaní so všeobecným systémom a do 31. decembra 2005 so stanovením štandardov týkajúcich sa sadzieb dôchodkových príspevkov. Tieto opakujúce sa schodky dôchodkového systému RATP kompenzoval štát, ktorý zasahoval na základe článku 2 uvedeného uznesenia zo 7. januára 1959 a vyhlášky zo 7. januára 1959.

| (26) | Dňa 29. júna 2006 Francúzsko oznámilo reformu spôsobu financovania dôchodkového systému RATP. Podľa francúzskych orgánov je táto reforma v súlade s vývojom inštitucionálneho kontextu mestskej dopravy v Île-de-France za posledných desať rokov a prípravy na otvorenie hospodárskej súťaže v mestskej doprave. |
| --- | --- |

(26)

Dňa 29. júna 2006 Francúzsko oznámilo reformu spôsobu financovania dôchodkového systému RATP. Podľa francúzskych orgánov je táto reforma v súlade s vývojom inštitucionálneho kontextu mestskej dopravy v Île-de-France za posledných desať rokov a prípravy na otvorenie hospodárskej súťaže v mestskej doprave.

| (27) | Oznámená reforma prebieha v dvoch etapách. |
| --- | --- |

(27)

Oznámená reforma prebieha v dvoch etapách.

5.1.   ZRIADENIE DÔCHODKOVÉHO FONDU ZAMESTNANCOV RATP K 1. JANUÁRU 2006

| (28) | Prvým článkom vyhlášky č. 2005-1635 z 26. decembra 2005 (15) bol 1. januára 2006 zriadený Dôchodkový fond zamestnancov RATP (Caisse de retraites du personnel de la RATP – ďalej len „CRP-RATP“). |
| --- | --- |

(28)

Prvým článkom vyhlášky č. 2005-1635 z 26. decembra 2005 (15) bol 1. januára 2006 zriadený Dôchodkový fond zamestnancov RATP (Caisse de retraites du personnel de la RATP – ďalej len „CRP-RATP“).

| (29) | CRP-RATP má štatút orgánu sociálneho zabezpečenia podľa súkromného práva s právnou subjektivitou a právnou a finančnou autonómiou vo vzťahu k RATP. Podľa článku L711-1 zákona o sociálnom zabezpečení má CRP-RATP všetky právomoci vymedzené v článku L111-1 uvedeného zákona, v ktorom sa najmä ustanovuje, že organizácia sociálneho zabezpečenia je založená na zásade národnej solidarity. Podlieha pravidlám zákona o sociálnom zabezpečení, ktorý sa vzťahuje na všetky autonómne dôchodkové fondy. Podlieha kontrole príslušných štátnych orgánov reprezentovaných vládnymi komisármi. |
| --- | --- |

(29)

CRP-RATP má štatút orgánu sociálneho zabezpečenia podľa súkromného práva s právnou subjektivitou a právnou a finančnou autonómiou vo vzťahu k RATP. Podľa článku L711-1 zákona o sociálnom zabezpečení má CRP-RATP všetky právomoci vymedzené v článku L111-1 uvedeného zákona, v ktorom sa najmä ustanovuje, že organizácia sociálneho zabezpečenia je založená na zásade národnej solidarity. Podlieha pravidlám zákona o sociálnom zabezpečení, ktorý sa vzťahuje na všetky autonómne dôchodkové fondy. Podlieha kontrole príslušných štátnych orgánov reprezentovaných vládnymi komisármi.

| (30) | Ku dňu svojho zriadenia sa CRP-RATP stal namiesto RATP jediným právnym dlžníkom starobných dôchodkov zamestnancov, na ktorých sa vzťahuje služobný poriadok. |
| --- | --- |

(30)

Ku dňu svojho zriadenia sa CRP-RATP stal namiesto RATP jediným právnym dlžníkom starobných dôchodkov zamestnancov, na ktorých sa vzťahuje služobný poriadok.

| (31) | Z tohto dôvodu CRP-RATP vyberá od RAPT od 1. januára 2006 oslobodzujúci príspevok zodpovedajúci príspevkom zárobkovo činných účastníkov osobitného systému a príspevku RATP ako zamestnávateľa. Výška týchto príspevkov sa okrem toho počínajúc uvedeným dátumom zvýšila na úroveň podľa všeobecného práva (16). Okrem týchto sociálnych príspevkov na dôchodkové zabezpečenie CRP-RATP dostáva od štátu platbu určenú na vyrovnanie účtov. Z tohto vyrovnávacieho príspevku sa financuje tak demografický schodok osobitného systému, ako aj nárok na dôchodok vyplývajúci z tohto systému. V roku 2006 štát vyplatil vyrovnávaciu dotáciu vo výške 390,11 milióna EUR a v roku 2007 vo výške 414 miliónov EUR. |
| --- | --- |

(31)

Z tohto dôvodu CRP-RATP vyberá od RAPT od 1. januára 2006 oslobodzujúci príspevok zodpovedajúci príspevkom zárobkovo činných účastníkov osobitného systému a príspevku RATP ako zamestnávateľa. Výška týchto príspevkov sa okrem toho počínajúc uvedeným dátumom zvýšila na úroveň podľa všeobecného práva (16). Okrem týchto sociálnych príspevkov na dôchodkové zabezpečenie CRP-RATP dostáva od štátu platbu určenú na vyrovnanie účtov. Z tohto vyrovnávacieho príspevku sa financuje tak demografický schodok osobitného systému, ako aj nárok na dôchodok vyplývajúci z tohto systému. V roku 2006 štát vyplatil vyrovnávaciu dotáciu vo výške 390,11 milióna EUR a v roku 2007 vo výške 414 miliónov EUR.

5.2.   FINANČNÉ PRIČLENENIE ZÁKLADNÝCH NÁROKOV NA DÔCHODOK VYPLÝVAJÚCICH Z OSOBITNÉHO SYSTÉMU RATP K SYSTÉMOM PODĽA VŠEOBECNÉHO PRÁVA

| (32) | V článku 18 vyhlášky č. 2005-1635 z 26. decembra 2005 sa ustanovuje možnosť pre CRP-RATP finančne pričleniť časť nárokov na dôchodok vyplývajúcich z osobitného systému zamestnancov RATP k systémom podľa všeobecného práva [CNAV (17) a ARGIC (18)/ARRCO (19)] (20), to znamená technicky uskutočniť prevod dôchodkových transakcií CRP-RATP do systémov podľa všeobecného práva (ďalej len „prijímajúce systémy“). |
| --- | --- |

(32)

V článku 18 vyhlášky č. 2005-1635 z 26. decembra 2005 sa ustanovuje možnosť pre CRP-RATP finančne pričleniť časť nárokov na dôchodok vyplývajúcich z osobitného systému zamestnancov RATP k systémom podľa všeobecného práva [CNAV (17) a ARGIC (18)/ARRCO (19)] (20), to znamená technicky uskutočniť prevod dôchodkových transakcií CRP-RATP do systémov podľa všeobecného práva (ďalej len „prijímajúce systémy“).

| (33) | Cieľom pričlenenia časti nárokov na dôchodok nadobudnutých v osobitnom systéme RATP k systémom všeobecného práva je zaviesť mechanizmus solidarity medzi generáciami a profesiami na výrazne širšom demografickom základe a v širšom zmysle slova zabezpečiť udržateľnosť financovania povinných dôchodkových systémov financovaných podľa priebežnej zásady. |
| --- | --- |

(33)

Cieľom pričlenenia časti nárokov na dôchodok nadobudnutých v osobitnom systéme RATP k systémom všeobecného práva je zaviesť mechanizmus solidarity medzi generáciami a profesiami na výrazne širšom demografickom základe a v širšom zmysle slova zabezpečiť udržateľnosť financovania povinných dôchodkových systémov financovaných podľa priebežnej zásady.

| (34) | Podľa článku L222-6 zákona o sociálnom zabezpečení sa pričlenenie osobitného dôchodkového systému alebo ktoréhokoľvek iného dôchodkového systému k systémom všeobecného práva môže uskutočniť v prípade časti dávok poskytovaných osobitnými systémami, ktorá predstavuje ekvivalent dávok starobného poistenia vyplácaných zamestnancom vo všeobecnom systéme. |
| --- | --- |

(34)

Podľa článku L222-6 zákona o sociálnom zabezpečení sa pričlenenie osobitného dôchodkového systému alebo ktoréhokoľvek iného dôchodkového systému k systémom všeobecného práva môže uskutočniť v prípade časti dávok poskytovaných osobitnými systémami, ktorá predstavuje ekvivalent dávok starobného poistenia vyplácaných zamestnancom vo všeobecnom systéme.

| (35) | V rámci priebežného dôchodkového systému sa prevzatie minulých nárokov na dôchodok nadobudnutých v inom systéme (a teda podľa iných kritérií) prijímajúcim systémom uskutoční tak, že sa tieto nadobudnuté nároky vypočítajú podľa pravidiel prijímajúceho systému, ako keby oprávnené osoby (dôchodcovia, zárobkovo činní zamestnanci a vyradení zamestnanci) strávili celé obdobie zamestnania v prijímajúcom systéme. |
| --- | --- |

(35)

V rámci priebežného dôchodkového systému sa prevzatie minulých nárokov na dôchodok nadobudnutých v inom systéme (a teda podľa iných kritérií) prijímajúcim systémom uskutoční tak, že sa tieto nadobudnuté nároky vypočítajú podľa pravidiel prijímajúceho systému, ako keby oprávnené osoby (dôchodcovia, zárobkovo činní zamestnanci a vyradení zamestnanci) strávili celé obdobie zamestnania v prijímajúcom systéme.

| (36) | V tomto prípade francúzske orgány vypočítali základné nároky, t. j. nároky zodpovedajúce dôchodkovým dávkam vypočítaným podľa pravidiel prijímajúcich systémov, ktoré by tieto prijímajúce systémy prevzali (21). Iba takto vymedzené základné nároky môžu byť prevzaté prijímajúcimi systémami. |
| --- | --- |

(36)

V tomto prípade francúzske orgány vypočítali základné nároky, t. j. nároky zodpovedajúce dôchodkovým dávkam vypočítaným podľa pravidiel prijímajúcich systémov, ktoré by tieto prijímajúce systémy prevzali (21). Iba takto vymedzené základné nároky môžu byť prevzaté prijímajúcimi systémami.

| (37) | V článku 222-6 zákona o sociálnom zabezpečení sa okrem iného ustanovuje, že v prípade pričlenenia osobitného systému musí byť dodržaná zásada prísnej finančnej neutrality tejto operácie z hľadiska osôb sociálne poistených v prijímajúcom systéme. Inými slovami, finančné pričlenenie osobitného dôchodkového systému k systémom podľa všeobecného práva v žiadnom prípade nesmie zhoršiť finančnú situáciu prijímajúcich systémov. |
| --- | --- |

(37)

V článku 222-6 zákona o sociálnom zabezpečení sa okrem iného ustanovuje, že v prípade pričlenenia osobitného systému musí byť dodržaná zásada prísnej finančnej neutrality tejto operácie z hľadiska osôb sociálne poistených v prijímajúcom systéme. Inými slovami, finančné pričlenenie osobitného dôchodkového systému k systémom podľa všeobecného práva v žiadnom prípade nesmie zhoršiť finančnú situáciu prijímajúcich systémov.

| (38) | V tejto fáze dochádza k zváženiu, ktorého funkciou je určiť, aký rozsah týchto nárokov na dôchodok nadobudnutých v minulosti sa pri pričleňovaní skutočne uzná, pričom sa musí prísne dodržiavať uvedená zásada finančnej neutrality. Koncepčne sa zvážením porovná pomer dôchodkových nákladov pričlenenej skupiny k dôchodkovým nákladom prijímajúceho systému (22). Prijímajúci systém teda určí rozsah obnovených nárokov nadobudnutých v minulosti tak, aby sa zaručila rovnosť medzi týmito dvoma nákladovými ukazovateľmi: nároky na dôchodok „bezplatne“ prevezme prijímajúci systém v tomto uznanom rozsahu. |
| --- | --- |

(38)

V tejto fáze dochádza k zváženiu, ktorého funkciou je určiť, aký rozsah týchto nárokov na dôchodok nadobudnutých v minulosti sa pri pričleňovaní skutočne uzná, pričom sa musí prísne dodržiavať uvedená zásada finančnej neutrality. Koncepčne sa zvážením porovná pomer dôchodkových nákladov pričlenenej skupiny k dôchodkovým nákladom prijímajúceho systému (22). Prijímajúci systém teda určí rozsah obnovených nárokov nadobudnutých v minulosti tak, aby sa zaručila rovnosť medzi týmito dvoma nákladovými ukazovateľmi: nároky na dôchodok „bezplatne“ prevezme prijímajúci systém v tomto uznanom rozsahu.

| (39) | Ak je podľa prijímajúceho systému miera uznania obnovených nadobudnutých nárokov menšia ako 100 %, tento systém môže pričlenenému systému navrhnúť, že uzná 100 % týchto nárokov pod podmienkou zaplatenia príspevku na zachovanie nárokov (alebo „vyrovnávacieho doplatku“). |
| --- | --- |

(39)

Ak je podľa prijímajúceho systému miera uznania obnovených nadobudnutých nárokov menšia ako 100 %, tento systém môže pričlenenému systému navrhnúť, že uzná 100 % týchto nárokov pod podmienkou zaplatenia príspevku na zachovanie nárokov (alebo „vyrovnávacieho doplatku“).

| (40) | Spôsob výpočtu vyrovnávacích doplatkov má za cieľ nenarušiť predpokladanú situáciu ex ante prijímajúceho systému. Ak je zváženie výhľadové, výška vyrovnávacieho doplatku sa rovná aktualizovanej čistej hodnote ročných vstupných nárokov. Ročný vstupný nárok je nárok, ktorý v prípade dodatočných nárokov (teda nárokov presahujúcich bezplatne prevzaté nároky) prevzatých prijímajúcim systémom ročne vyrovnáva nákladové ukazovatele začleneného systému a prijímajúceho systému. |
| --- | --- |

(40)

Spôsob výpočtu vyrovnávacích doplatkov má za cieľ nenarušiť predpokladanú situáciu ex ante prijímajúceho systému. Ak je zváženie výhľadové, výška vyrovnávacieho doplatku sa rovná aktualizovanej čistej hodnote ročných vstupných nárokov. Ročný vstupný nárok je nárok, ktorý v prípade dodatočných nárokov (teda nárokov presahujúcich bezplatne prevzaté nároky) prevzatých prijímajúcim systémom ročne vyrovnáva nákladové ukazovatele začleneného systému a prijímajúceho systému.

| (41) | Ak je finančná situácia prijímajúceho systému štrukturálne schodková, spôsob výpočtu vyžaduje nezhoršiť túto tendenčnú nerovnováhu, a nie zmierniť ju tým, že sa od pričlenenej skupiny bude požadovať predpokladaná technická rovnováha. |
| --- | --- |

(41)

Ak je finančná situácia prijímajúceho systému štrukturálne schodková, spôsob výpočtu vyžaduje nezhoršiť túto tendenčnú nerovnováhu, a nie zmierniť ju tým, že sa od pričlenenej skupiny bude požadovať predpokladaná technická rovnováha.

| (42) | Keďže v tomto prípade je demografická štruktúra RATP menej priaznivá než demografická štruktúra francúzskeho stredného podniku, účastníka dôchodkového systému podľa všeobecného práva, úplné pričlenenie základných nárokov vyplývajúcich z osobitného dôchodkového systému zamestnancov RATP k systémom podľa všeobecného práva vyžaduje zaplatiť prijímajúcim systémom vyrovnávacie doplatky, to znamená mimoriadne, paušálne a oslobodzujúce príspevky. |
| --- | --- |

(42)

Keďže v tomto prípade je demografická štruktúra RATP menej priaznivá než demografická štruktúra francúzskeho stredného podniku, účastníka dôchodkového systému podľa všeobecného práva, úplné pričlenenie základných nárokov vyplývajúcich z osobitného dôchodkového systému zamestnancov RATP k systémom podľa všeobecného práva vyžaduje zaplatiť prijímajúcim systémom vyrovnávacie doplatky, to znamená mimoriadne, paušálne a oslobodzujúce príspevky.

| (43) | Francúzske orgány podrobne opísali metódy výpočtu týchto vyrovnávacích doplatkov. Výpočty sa uskutočnia na základe hodnôt parametrov platných v čase realizácie. Ide o tieto parametre:






  — | príspevkové sadzby a vymeriavacie základy umožňujúce vypočítať prídel do rezerv očakávaných doplnkovými systémami, |
| --- | --- | --- |

(43)

Francúzske orgány podrobne opísali metódy výpočtu týchto vyrovnávacích doplatkov. Výpočty sa uskutočnia na základe hodnôt parametrov platných v čase realizácie. Ide o tieto parametre:

—

príspevkové sadzby a vymeriavacie základy umožňujúce vypočítať prídel do rezerv očakávaných doplnkovými systémami,

| — | diskontná sadzba a prípadne tabuľky úmrtnosti, ktoré sa líšia v závislosti od hospodárskej situácie. |
| --- | --- |

—

diskontná sadzba a prípadne tabuľky úmrtnosti, ktoré sa líšia v závislosti od hospodárskej situácie.

| (44) | V tomto štádiu sa francúzske orgány domnievajú, že bude potrebné vyplatiť tieto vyrovnávacie doplatky:






  — | vyrovnávací doplatok fondu Caisse nationale d’assurance vieillesse (CNAV), ktorý riadi všeobecný systém sociálneho zabezpečenia, by sa mal zvýšiť na približne [400 až 800] (23) miliónov EUR, |
| --- | --- | --- |

(44)

V tomto štádiu sa francúzske orgány domnievajú, že bude potrebné vyplatiť tieto vyrovnávacie doplatky:

—

vyrovnávací doplatok fondu Caisse nationale d’assurance vieillesse (CNAV), ktorý riadi všeobecný systém sociálneho zabezpečenia, by sa mal zvýšiť na približne [400 až 800] (23) miliónov EUR,

| — | vyrovnávacie doplatky doplnkovým systémom podľa všeobecného práva, ktoré riadi AGIRC-ARRCO, vo forme účasti na technických rezervách týchto systémov, by sa mali zvýšiť na približne [80 až 300] miliónov EUR. |
| --- | --- |

—

vyrovnávacie doplatky doplnkovým systémom podľa všeobecného práva, ktoré riadi AGIRC-ARRCO, vo forme účasti na technických rezervách týchto systémov, by sa mali zvýšiť na približne [80 až 300] miliónov EUR.

| (45) | Francúzska vláda plánuje prevziať od CRP-RATP povinnosť uhrádzať tieto vyrovnávacie doplatky systémom podľa všeobecného práva tak, aby zabezpečila finančnú neutralitu pričlenenia osobitného systému RATP k týmto prijímajúcim systémom. |
| --- | --- |

(45)

Francúzska vláda plánuje prevziať od CRP-RATP povinnosť uhrádzať tieto vyrovnávacie doplatky systémom podľa všeobecného práva tak, aby zabezpečila finančnú neutralitu pričlenenia osobitného systému RATP k týmto prijímajúcim systémom.

| (46) | Pokiaľ ide o základné nároky nadobudnuté po pričlenení, ustanovilo sa, že RATP a jej zamestnanci budú platiť dôchodkové príspevky podľa všeobecného práva náhradou za zásah všeobecného systému a doplnkových systémov. |
| --- | --- |

(46)

Pokiaľ ide o základné nároky nadobudnuté po pričlenení, ustanovilo sa, že RATP a jej zamestnanci budú platiť dôchodkové príspevky podľa všeobecného práva náhradou za zásah všeobecného systému a doplnkových systémov.

6.   DÔVODY PRIJATIA ROZHODNUTIA O ZAČATÍ KONANIA

| (47) | Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti oznámenej reformy so spoločným trhom. Komisia uviedla, že účelom konania bolo určiť, či oznámená reforma predstavuje pomoc RATP. |
| --- | --- |

(47)

Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti oznámenej reformy so spoločným trhom. Komisia uviedla, že účelom konania bolo určiť, či oznámená reforma predstavuje pomoc RATP.

| (48) | Komisia najprv spochybnila úzke spojenie medzi zriadením CRP-RATP a pričlenením k systémom podľa všeobecného práva a usúdila, že je nevyhnutné preveriť, či pričlenenie základných nárokov nepredstavuje štátnu pomoc v prospech RATP. |
| --- | --- |

(48)

Komisia najprv spochybnila úzke spojenie medzi zriadením CRP-RATP a pričlenením k systémom podľa všeobecného práva a usúdila, že je nevyhnutné preveriť, či pričlenenie základných nárokov nepredstavuje štátnu pomoc v prospech RATP.

| (49) | Komisia ďalej vyjadrila pochybnosti o tvrdení, že štátne financovanie osobitných nárokov dôchodkového systému RATP nepredstavuje štátnu pomoc, a prípadne, že je zlučiteľné so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(49)

Komisia ďalej vyjadrila pochybnosti o tvrdení, že štátne financovanie osobitných nárokov dôchodkového systému RATP nepredstavuje štátnu pomoc, a prípadne, že je zlučiteľné so spoločným trhom.

| (50) | Komisia napokon vyjadrila pochybnosti o nevyhnutnosti oznámenej reformy a o jej primeranosti z hľadiska spoločného záujmu. Pokiaľ ide o nevyhnutnosť oznámenej reformy, Komisia spochybnila skutočné a účinné otvorenie trhu hromadnej dopravy v parížskom regióne, ako aj odstránenie prvkov charakterizujúcich právnu a faktickú situáciu RATP, ktoré by mohli narušiť účinnú hospodársku súťaž. Komisia tiež vyjadrila pochybnosti o primeranosti oznámenej reformy, pretože sa bude vzťahovať aj na osobitné dôchodkové záväzky týkajúce sa zamestnancov, ktorí budú prijatí po jej zavedení. |
| --- | --- |

(50)

Komisia napokon vyjadrila pochybnosti o nevyhnutnosti oznámenej reformy a o jej primeranosti z hľadiska spoločného záujmu. Pokiaľ ide o nevyhnutnosť oznámenej reformy, Komisia spochybnila skutočné a účinné otvorenie trhu hromadnej dopravy v parížskom regióne, ako aj odstránenie prvkov charakterizujúcich právnu a faktickú situáciu RATP, ktoré by mohli narušiť účinnú hospodársku súťaž. Komisia tiež vyjadrila pochybnosti o primeranosti oznámenej reformy, pretože sa bude vzťahovať aj na osobitné dôchodkové záväzky týkajúce sa zamestnancov, ktorí budú prijatí po jej zavedení.

| (51) | V svojom rozhodnutí z 10. októbra 2007 Komisia naopak dospela k záveru, že štátne financovanie schodku dôchodkového systému RATP za obdobie rokov 1995 – 2005 predstavuje existujúcu štátnu pomoc v zmysle článku 1 písm. b) bodu iii) nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (24) (pozri odôvodnenie 15 tohto rozhodnutia). |
| --- | --- |

(51)

V svojom rozhodnutí z 10. októbra 2007 Komisia naopak dospela k záveru, že štátne financovanie schodku dôchodkového systému RATP za obdobie rokov 1995 – 2005 predstavuje existujúcu štátnu pomoc v zmysle článku 1 písm. b) bodu iii) nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (24) (pozri odôvodnenie 15 tohto rozhodnutia).

| (52) | Komisia sa takisto domnievala, že článok 87 Zmluvy o ES sa nevzťahuje na CRP-RATP, pretože nie je podnikom (odôvodnenie 67 uvedeného rozhodnutia). |
| --- | --- |

(52)

Komisia sa takisto domnievala, že článok 87 Zmluvy o ES sa nevzťahuje na CRP-RATP, pretože nie je podnikom (odôvodnenie 67 uvedeného rozhodnutia).

| (53) | Komisia nakoniec usúdila, že záruka, ktorú francúzsky štát poskytol oprávneným účastníkom osobitného systému, sa vzťahovala priamo na zamestnancov RATP, a nie na samotnú RATP, a teda ju nemožno považovať za hospodársku výhodu pre podnik (odôvodnenie 70 uvedeného rozhodnutia). |
| --- | --- |

(53)

Komisia nakoniec usúdila, že záruka, ktorú francúzsky štát poskytol oprávneným účastníkom osobitného systému, sa vzťahovala priamo na zamestnancov RATP, a nie na samotnú RATP, a teda ju nemožno považovať za hospodársku výhodu pre podnik (odôvodnenie 70 uvedeného rozhodnutia).

7.   ARGUMENTY FRANCÚZSKYCH ORGÁNOV PO ZAČATÍ KONANIA

| (54) | V svojom liste z 22. januára 2008 francúzske orgány uvádzajú, že podľa ich názoru sa oznámenou reformou zavádza pomoc pre osoby, a nie pre podnik RATP, a teda nemôže predstavovať štátnu pomoc v prospech RATP. Okrem toho, aj keby skutočným príjemcom oznámenej reformy bola RATP, francúzske orgány sa domnievajú, že uvedená reforma nemôže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, ani narušiť hospodársku súťaž, pretože RATP pôsobí iba na jednom trhu, trhu mestskej hromadnej dopravy v Île-de-France, ktorý zatiaľ nie je otvorený hospodárskej súťaži, a pretože reforma nemá žiadny vplyv na činnosti dcérskych spoločností RATP alebo na trhy, na ktorých tieto spoločnosti pôsobia. |
| --- | --- |

(54)

V svojom liste z 22. januára 2008 francúzske orgány uvádzajú, že podľa ich názoru sa oznámenou reformou zavádza pomoc pre osoby, a nie pre podnik RATP, a teda nemôže predstavovať štátnu pomoc v prospech RATP. Okrem toho, aj keby skutočným príjemcom oznámenej reformy bola RATP, francúzske orgány sa domnievajú, že uvedená reforma nemôže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, ani narušiť hospodársku súťaž, pretože RATP pôsobí iba na jednom trhu, trhu mestskej hromadnej dopravy v Île-de-France, ktorý zatiaľ nie je otvorený hospodárskej súťaži, a pretože reforma nemá žiadny vplyv na činnosti dcérskych spoločností RATP alebo na trhy, na ktorých tieto spoločnosti pôsobia.

| (55) | Francúzske orgány sa domnievajú, že pričlenenie CRP-RATP k všeobecnému systému neobsahuje prvky štátnej pomoci v prospech RATP, keďže nepredstavuje výhodu pre RATP. |
| --- | --- |

(55)

Francúzske orgány sa domnievajú, že pričlenenie CRP-RATP k všeobecnému systému neobsahuje prvky štátnej pomoci v prospech RATP, keďže nepredstavuje výhodu pre RATP.

| (56) | Francúzske orgány sa predovšetkým domnievajú, že ako uviedla sama Komisia v bode 69 rozhodnutia o začatí konania, „druhá fáza reformy, t. j. platenie vyrovnávacích doplatkov a prevod financovania základných nárokov z CRP-RATP na CNAV a AGIRC-ARRCO, už nezaťažuje hospodársku situáciu RATP.“ |
| --- | --- |

(56)

Francúzske orgány sa predovšetkým domnievajú, že ako uviedla sama Komisia v bode 69 rozhodnutia o začatí konania, „druhá fáza reformy, t. j. platenie vyrovnávacích doplatkov a prevod financovania základných nárokov z CRP-RATP na CNAV a AGIRC-ARRCO, už nezaťažuje hospodársku situáciu RATP.“

| (57) | Francúzske orgány sa okrem toho domnievajú, že záväzky RATP, ktoré zodpovedali základným nárokom, nepredstavujú náklady, ktoré by za bežných okolností museli zaťažiť jej rozpočet v zmysle judikatúry Spoločenstva. Podľa francúzskych orgánov sú finančné zdroje francúzskych podnikov totiž zvyčajne zaťažené oslobodzujúcimi príspevkami, ktoré sa vyplácajú dôchodkovým fondom podľa všeobecného práva, ale nie povinnosťou vyplácať dôchodky, ktorú majú voči zárobkovo činným zamestnancov a dôchodcom, ako tomu bolo v prípade RATP, ktorá mala až do oznámenej reformy zriadený dôchodkový útvar. Preto hneď, ako sú sprevádzané vyplatením oslobodzujúceho príspevku vo výške podľa všeobecného práva, pričlenenie CRP-RATP k všeobecnému systému a vyplácanie vyrovnávacích doplatkov zo strany štátu všeobecnému systému neumožnili RATP vyhnúť sa znášaniu nákladov, ktoré by za bežných okolností zaťažili finančné zdroje podniku. |
| --- | --- |

(57)

Francúzske orgány sa okrem toho domnievajú, že záväzky RATP, ktoré zodpovedali základným nárokom, nepredstavujú náklady, ktoré by za bežných okolností museli zaťažiť jej rozpočet v zmysle judikatúry Spoločenstva. Podľa francúzskych orgánov sú finančné zdroje francúzskych podnikov totiž zvyčajne zaťažené oslobodzujúcimi príspevkami, ktoré sa vyplácajú dôchodkovým fondom podľa všeobecného práva, ale nie povinnosťou vyplácať dôchodky, ktorú majú voči zárobkovo činným zamestnancov a dôchodcom, ako tomu bolo v prípade RATP, ktorá mala až do oznámenej reformy zriadený dôchodkový útvar. Preto hneď, ako sú sprevádzané vyplatením oslobodzujúceho príspevku vo výške podľa všeobecného práva, pričlenenie CRP-RATP k všeobecnému systému a vyplácanie vyrovnávacích doplatkov zo strany štátu všeobecnému systému neumožnili RATP vyhnúť sa znášaniu nákladov, ktoré by za bežných okolností zaťažili finančné zdroje podniku.

| (58) | Francúzske orgány sa napokon domnievajú, že keďže bol osobitný systém ustanovený štátom pri zriadení RATP v roku 1948, nebolo by normálne, aby podnik musel znášať záťaž vyrovnávacích doplatkov, ktoré sú náhradou za pričlenenie CRP-RATP k všeobecnému systému. |
| --- | --- |

(58)

Francúzske orgány sa napokon domnievajú, že keďže bol osobitný systém ustanovený štátom pri zriadení RATP v roku 1948, nebolo by normálne, aby podnik musel znášať záťaž vyrovnávacích doplatkov, ktoré sú náhradou za pričlenenie CRP-RATP k všeobecnému systému.

| (59) | Po prvé, francúzske orgány sa domnievajú, že judikatúra, podľa ktorej sú náklady vyplývajúce z kolektívnej zmluvy svojím charakterom nákladmi, ktoré bežne zaťažujú rozpočet podniku, a podľa ktorej podnik prijal túto zmluvu dobrovoľne, alebo bola rozšírená na tento podnik prostredníctvom právnych predpisov alebo zákonov (25), sa na tento prípad nevzťahuje, pretože dôchodkový systém zamestnancov RATP nie je založený na kolektívnej zmluve. |
| --- | --- |

(59)

Po prvé, francúzske orgány sa domnievajú, že judikatúra, podľa ktorej sú náklady vyplývajúce z kolektívnej zmluvy svojím charakterom nákladmi, ktoré bežne zaťažujú rozpočet podniku, a podľa ktorej podnik prijal túto zmluvu dobrovoľne, alebo bola rozšírená na tento podnik prostredníctvom právnych predpisov alebo zákonov (25), sa na tento prípad nevzťahuje, pretože dôchodkový systém zamestnancov RATP nie je založený na kolektívnej zmluve.

| (60) | Po druhé, francúzske orgány sa domnievajú, že existencia osobitných nárokov vôbec nepredstavuje pre RATP výhodu. Skutočnosť, že RATP naďalej prijíma zamestnancov na základe služobného poriadku, na ktorých sa vzťahujú osobitné nároky, nie je dôkazom toho, že existencia osobitných nárokov je pre RATP hospodárskou výhodou. |
| --- | --- |

(60)

Po druhé, francúzske orgány sa domnievajú, že existencia osobitných nárokov vôbec nepredstavuje pre RATP výhodu. Skutočnosť, že RATP naďalej prijíma zamestnancov na základe služobného poriadku, na ktorých sa vzťahujú osobitné nároky, nie je dôkazom toho, že existencia osobitných nárokov je pre RATP hospodárskou výhodou.

| (61) | Po tretie, francúzske orgány tvrdia, že verejné financovanie osobitných nárokov je iba kompenzáciou za neobvyklé náklady znášané RATP. Francúzske orgány sa domnievajú, že záver, že financovanie osobitných nárokov na dôchodok nepredstavuje štátnu pomoc vyplýva zo zásad uplatňovaných v judikatúre Spoločenstva od čias jeho vzniku, pričom jeho rozsudky vo veciach Combus
   (26) a Enirisorse
   (27) sú len najnovšími príkladmi. |
| --- | --- |

(61)

Po tretie, francúzske orgány tvrdia, že verejné financovanie osobitných nárokov je iba kompenzáciou za neobvyklé náklady znášané RATP. Francúzske orgány sa domnievajú, že záver, že financovanie osobitných nárokov na dôchodok nepredstavuje štátnu pomoc vyplýva zo zásad uplatňovaných v judikatúre Spoločenstva od čias jeho vzniku, pričom jeho rozsudky vo veciach Combus
   (26) a Enirisorse
   (27) sú len najnovšími príkladmi.

| (62) | Keby Komisia zastávala názor, že oznámená reforma obsahuje prvky štátnej pomoci, francúzske orgány sa domnievajú, že táto reforma je v každom prípade zlučiteľná so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(62)

Keby Komisia zastávala názor, že oznámená reforma obsahuje prvky štátnej pomoci, francúzske orgány sa domnievajú, že táto reforma je v každom prípade zlučiteľná so spoločným trhom.

| (63) | Francúzske orgány trvajú na svojom stanovisku, že oznámená reforma je v súlade s teóriou uviaznutých nákladov a nenarúša hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(63)

Francúzske orgány trvajú na svojom stanovisku, že oznámená reforma je v súlade s teóriou uviaznutých nákladov a nenarúša hospodársku súťaž.

| (64) | Na druhej strane sa francúzske orgány domnievajú, že nové financovanie nárokov na dôchodok od roku 2006 je nevyhnutné a primerané na dosiahnutie konkurenčného fungovania trhu. |
| --- | --- |

(64)

Na druhej strane sa francúzske orgány domnievajú, že nové financovanie nárokov na dôchodok od roku 2006 je nevyhnutné a primerané na dosiahnutie konkurenčného fungovania trhu.

| (65) | Francúzske orgány sa domnievajú, že oznámená reforma je nevyhnutná, pretože je predpokladom otvorenia mestskej dopravy v Île-de-France hospodárskej súťaži, ustanoveného nariadením (ES) č. 1370/2007. Toto otvorenie umožní jednak predísť narušeniu hospodárskej súťaže medzi verejnými a súkromnými prevádzkovateľmi, a jednak definitívne odstrániť prekážku vstupu na trh, ktorou bol spôsob financovania dôchodkov RATP. |
| --- | --- |

(65)

Francúzske orgány sa domnievajú, že oznámená reforma je nevyhnutná, pretože je predpokladom otvorenia mestskej dopravy v Île-de-France hospodárskej súťaži, ustanoveného nariadením (ES) č. 1370/2007. Toto otvorenie umožní jednak predísť narušeniu hospodárskej súťaže medzi verejnými a súkromnými prevádzkovateľmi, a jednak definitívne odstrániť prekážku vstupu na trh, ktorou bol spôsob financovania dôchodkov RATP.

| (66) | O primeranosti oznámenej reformy informovali francúzske orgány Komisiu v svojom liste z 23. apríla 2008 o reforme osobitného dôchodkového systému RATP, ktorú začala francúzska vláda a ktorou sa zosúladí osobitný dôchodkový systém RATP s platnými pravidlami všeobecného práva. |
| --- | --- |

(66)

O primeranosti oznámenej reformy informovali francúzske orgány Komisiu v svojom liste z 23. apríla 2008 o reforme osobitného dôchodkového systému RATP, ktorú začala francúzska vláda a ktorou sa zosúladí osobitný dôchodkový systém RATP s platnými pravidlami všeobecného práva.

8.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN PO ZAČATÍ KONANIA

| (67) | Listom z 13. februára 2008 odborová organizácia SUD správy RATP vyjadrila svoj nesúhlas s návrhom, ktorý oznámili francúzske orgány, poukazujúc na to, že jediným cieľom tohto návrhu je premeniť RATP na veľkú medzinárodnú spoločnosť poháňanú vidinou zisku. Listom z 13. februára 2008 odborová organizácia SUD správy RATP upozornila Komisiu na skutočnosť, že podľa nej nemajú zamestnanci RATP štatút zamestnancov podľa súkromného práva podliehajúcich zákonníku práce. |
| --- | --- |

(67)

Listom z 13. februára 2008 odborová organizácia SUD správy RATP vyjadrila svoj nesúhlas s návrhom, ktorý oznámili francúzske orgány, poukazujúc na to, že jediným cieľom tohto návrhu je premeniť RATP na veľkú medzinárodnú spoločnosť poháňanú vidinou zisku. Listom z 13. februára 2008 odborová organizácia SUD správy RATP upozornila Komisiu na skutočnosť, že podľa nej nemajú zamestnanci RATP štatút zamestnancov podľa súkromného práva podliehajúcich zákonníku práce.

| (68) | Odborová organizácia SUD správy RATP okrem iného tvrdí, že reformu dôchodkového systému RATP mala vypracovať paritná zmiešaná komisia, pretože patrí do oblasti kolektívneho vyjednávania medzi sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

(68)

Odborová organizácia SUD správy RATP okrem iného tvrdí, že reformu dôchodkového systému RATP mala vypracovať paritná zmiešaná komisia, pretože patrí do oblasti kolektívneho vyjednávania medzi sociálnymi partnermi.

9.   PRIPOMIENKY FRANCÚZSKA K PRIPOMIENKAM ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (69) | Pokiaľ ide o právny režim vzťahujúci sa na zamestnancov RATP, francúzske orgány vo svojom liste z 3. apríla 2008 spresňujú, že ustanovenia zákonníka práce sa vzťahujú na zamestnancov RATP zamestnaných na základe služobného poriadku, pokiaľ sa v zákonníku práce alebo v judikatúre výslovne nevylučuje uplatňovanie jeho ustanovení na týchto zamestnancov. Podľa Francúzska existencia takýchto výnimiek nestačí na to, aby bolo možné charakterizovať zamestnancov RATP ako zamestnancov v pracovnom pomere podľa verejného práva. |
| --- | --- |

(69)

Pokiaľ ide o právny režim vzťahujúci sa na zamestnancov RATP, francúzske orgány vo svojom liste z 3. apríla 2008 spresňujú, že ustanovenia zákonníka práce sa vzťahujú na zamestnancov RATP zamestnaných na základe služobného poriadku, pokiaľ sa v zákonníku práce alebo v judikatúre výslovne nevylučuje uplatňovanie jeho ustanovení na týchto zamestnancov. Podľa Francúzska existencia takýchto výnimiek nestačí na to, aby bolo možné charakterizovať zamestnancov RATP ako zamestnancov v pracovnom pomere podľa verejného práva.

| (70) | Francúzsko okrem iného uvádza, že vo vyhláške č. 60-1362 z 19. decembra 1960, ktorou sa paritnej zmiešanej komisii RATP udeľuje právomoc v oblasti štatútu zamestnancov, sa dôchodkový systém neuvádza. Podľa francúzskych orgánov dôchodkový systém RATP nie je výsledkom kolektívnych vyjednávaní, ale správe RATP ho nariadil štát administratívnou cestou. |
| --- | --- |

(70)

Francúzsko okrem iného uvádza, že vo vyhláške č. 60-1362 z 19. decembra 1960, ktorou sa paritnej zmiešanej komisii RATP udeľuje právomoc v oblasti štatútu zamestnancov, sa dôchodkový systém neuvádza. Podľa francúzskych orgánov dôchodkový systém RATP nie je výsledkom kolektívnych vyjednávaní, ale správe RATP ho nariadil štát administratívnou cestou.

10.   ROZSAH PÔSOBNOSTI TOHTO ROZHODNUTIA

| (71) | Toto rozhodnutie sa vzťahuje na zlučiteľnosť nového systému financovania dôchodkov s pravidlami Spoločenstva týkajúcimi sa štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(71)

Toto rozhodnutie sa vzťahuje na zlučiteľnosť nového systému financovania dôchodkov s pravidlami Spoločenstva týkajúcimi sa štátnej pomoci.

| (72) | Začatie konania 10. októbra 2007 a najmä pripomienky francúzskych orgánov umožnili Komisii spresniť podmienky realizácie oznámenej reformy, a tak určiť tri opatrenia, ktoré môžu zahŕňať prvky štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(72)

Začatie konania 10. októbra 2007 a najmä pripomienky francúzskych orgánov umožnili Komisii spresniť podmienky realizácie oznámenej reformy, a tak určiť tri opatrenia, ktoré môžu zahŕňať prvky štátnej pomoci.

| (73) | Po prvé, od 1. januára 2006 sa CRP-RATP stal namiesto RATP jediným právnym dlžníkom starobných dôchodkov zamestnancov, na ktorých sa vzťahuje služobný poriadok. |
| --- | --- |

(73)

Po prvé, od 1. januára 2006 sa CRP-RATP stal namiesto RATP jediným právnym dlžníkom starobných dôchodkov zamestnancov, na ktorých sa vzťahuje služobný poriadok.

| (74) | Po druhé, od 1. januára 2006 štát vypláca CRP-RATP dotáciu určenú na vyrovnanie jej účtov. Táto verejná dotácia pokrýva demografický schodok a dodatočné náklady osobitného systému RATP. |
| --- | --- |

(74)

Po druhé, od 1. januára 2006 štát vypláca CRP-RATP dotáciu určenú na vyrovnanie jej účtov. Táto verejná dotácia pokrýva demografický schodok a dodatočné náklady osobitného systému RATP.

| (75) | Po tretie, v oznámenej reforme sa pre CRP-RATP plánuje možnosť pričleniť základné nároky na dôchodok vyplývajúce z osobitného systému k systémom podľa všeobecného práva. Vyrovnávacie doplatky určené na dodržiavanie zásady prísnej finančnej neutrality pričlenenia bude namiesto CRP-RATP hradiť štát. |
| --- | --- |

(75)

Po tretie, v oznámenej reforme sa pre CRP-RATP plánuje možnosť pričleniť základné nároky na dôchodok vyplývajúce z osobitného systému k systémom podľa všeobecného práva. Vyrovnávacie doplatky určené na dodržiavanie zásady prísnej finančnej neutrality pričlenenia bude namiesto CRP-RATP hradiť štát.

11.   POSÚDENIE PRVÉHO OPATRENIA: ZRIADENIE CRP-RATP

| (76) | Komisia uvádza, že od 1. januára 2006 sa CRP-RATP stal namiesto RATP jediným právnym dlžníkom starobných dôchodkov zamestnancov, na ktorých sa vzťahuje služobný poriadok. Komisia zároveň konštatuje, že príspevok, ktorý platí RATP fondu CRP-RATP na dôchodkové zabezpečenie, sa stal oslobodzujúcim. |
| --- | --- |

(76)

Komisia uvádza, že od 1. januára 2006 sa CRP-RATP stal namiesto RATP jediným právnym dlžníkom starobných dôchodkov zamestnancov, na ktorých sa vzťahuje služobný poriadok. Komisia zároveň konštatuje, že príspevok, ktorý platí RATP fondu CRP-RATP na dôchodkové zabezpečenie, sa stal oslobodzujúcim.

| (77) | Komisia poznamenáva, že v rámci systému zavedeného pred 1. januárom 2006 bola za dôchodkové záväzky osobitného systému právne zodpovedná RATP. Systém financovania osobitného systému zamestnancov RATP sa v tomto odchyľoval od systému podľa všeobecného práva: RATP ručila za finančnú rovnováhu uvedeného systému, pričom „zamestnávateľský“ príspevok, ktorý RATP odvádzala do osobitného systému, nebol oslobodzujúci. |
| --- | --- |

(77)

Komisia poznamenáva, že v rámci systému zavedeného pred 1. januárom 2006 bola za dôchodkové záväzky osobitného systému právne zodpovedná RATP. Systém financovania osobitného systému zamestnancov RATP sa v tomto odchyľoval od systému podľa všeobecného práva: RATP ručila za finančnú rovnováhu uvedeného systému, pričom „zamestnávateľský“ príspevok, ktorý RATP odvádzala do osobitného systému, nebol oslobodzujúci.

| (78) | Komisia preto dospela k záveru, že opatreniami ustanovenými oznámenou reformou sa malo predovšetkým dosiahnuť, aby „zamestnávateľský“ príspevok odvádzaný správou RATP na dôchodkové zabezpečenie svojich zamestnancov mal oslobodzujúci charakter, čím sa RATP mala oslobodiť od historickej povinnosti zabezpečovať rovnováhu osobitného systému. Inými slovami, oznámenou reformou sa previedla zodpovednosť za finančnú rovnováhu dotknutého osobitného systému z RATP na CRP-RATP a v konečnom dôsledku na štát. |
| --- | --- |

(78)

Komisia preto dospela k záveru, že opatreniami ustanovenými oznámenou reformou sa malo predovšetkým dosiahnuť, aby „zamestnávateľský“ príspevok odvádzaný správou RATP na dôchodkové zabezpečenie svojich zamestnancov mal oslobodzujúci charakter, čím sa RATP mala oslobodiť od historickej povinnosti zabezpečovať rovnováhu osobitného systému. Inými slovami, oznámenou reformou sa previedla zodpovednosť za finančnú rovnováhu dotknutého osobitného systému z RATP na CRP-RATP a v konečnom dôsledku na štát.

| (79) | Komisia okrem iného konštatuje, že povinnosť zabezpečiť finančnú rovnováhu osobitného systému, ktorú niesla RATP, by sa v prípade neexistencie oznámenej reformy prejavila pripísaním záväzku voči štátu, ktorý by bol zaúčtovaný ako rezerva pri prechode na štandardy IFRS (International Financial Reporting Standard, Medzinárodné štandardy finančného výkazníctva), ktoré sa na RATP vzťahujú od 30. júna 2007 (28). |
| --- | --- |

(79)

Komisia okrem iného konštatuje, že povinnosť zabezpečiť finančnú rovnováhu osobitného systému, ktorú niesla RATP, by sa v prípade neexistencie oznámenej reformy prejavila pripísaním záväzku voči štátu, ktorý by bol zaúčtovaný ako rezerva pri prechode na štandardy IFRS (International Financial Reporting Standard, Medzinárodné štandardy finančného výkazníctva), ktoré sa na RATP vzťahujú od 30. júna 2007 (28).

| (80) | Komisia chce v tejto fáze zdôrazniť, že v súvislosti so zriadením CRP-RATP vzniká rovnaká otázka ako v súvislosti s reformou spôsobu financovania dôchodkov štátnych zamestnancov spoločnosti La Poste (29). Komisia si preto v tomto prípade overí, či uvedené opatrenie obsahuje prvky štátnej pomoci, pričom prijme rovnakú stratégiu ako v uvedenom rozhodnutí. |
| --- | --- |

(80)

Komisia chce v tejto fáze zdôrazniť, že v súvislosti so zriadením CRP-RATP vzniká rovnaká otázka ako v súvislosti s reformou spôsobu financovania dôchodkov štátnych zamestnancov spoločnosti La Poste (29). Komisia si preto v tomto prípade overí, či uvedené opatrenie obsahuje prvky štátnej pomoci, pričom prijme rovnakú stratégiu ako v uvedenom rozhodnutí.

11.1.   EXISTENCIA ŠTÁTNEJ POMOCI

| (81) | V článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES sa ustanovuje, že „Ak nie je touto zmluvou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.“ |
| --- | --- |

(81)

V článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES sa ustanovuje, že „Ak nie je touto zmluvou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.“

| (82) | Vnútroštátne opatrenie možno považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES za predpokladu, že sú splnené tieto kumulatívne podmienky: 1) uvedeným opatrením sa poskytuje selektívna výhoda, 2) táto výhoda je financovaná zo štátnych prostriedkov, 3) táto výhoda narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a napokon, 4) táto výhoda ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(82)

Vnútroštátne opatrenie možno považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES za predpokladu, že sú splnené tieto kumulatívne podmienky: 1) uvedeným opatrením sa poskytuje selektívna výhoda, 2) táto výhoda je financovaná zo štátnych prostriedkov, 3) táto výhoda narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a napokon, 4) táto výhoda ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (83) | Treba vysvetliť dôvody, na základe ktorých sa možno domnievať, že uvedené opatrenie spĺňa tieto kumulatívne podmienky a predstavuje teda štátnu pomoc v prospech RATP v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(83)

Treba vysvetliť dôvody, na základe ktorých sa možno domnievať, že uvedené opatrenie spĺňa tieto kumulatívne podmienky a predstavuje teda štátnu pomoc v prospech RATP v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

11.1.1.   EXISTENCIA SELEKTÍVNEJ HOSPODÁRSKEJ VÝHODY V PROSPECH RATP

| (84) | V snahe posúdiť, či uvedené opatrenie obsahuje prvky štátnej pomoci, treba určiť, či opatrenie poskytuje hospodársku výhodu správe RATP tým, že jej umožňuje vyhnúť sa nákladom, ktoré by za bežných okolností museli zaťažiť vlastné finančné zdroje podniku, a tak sa zabránilo tomu, aby sily existujúce na trhu účinkovali bežným spôsobom (30). |
| --- | --- |

(84)

V snahe posúdiť, či uvedené opatrenie obsahuje prvky štátnej pomoci, treba určiť, či opatrenie poskytuje hospodársku výhodu správe RATP tým, že jej umožňuje vyhnúť sa nákladom, ktoré by za bežných okolností museli zaťažiť vlastné finančné zdroje podniku, a tak sa zabránilo tomu, aby sily existujúce na trhu účinkovali bežným spôsobom (30).

| (85) | V tejto súvislosti sú podľa ustálenej judikatúry bežnou záťažou bežné náklady spojené s každodenným riadením alebo s každodennými činnosťami podniku (31). Súdny dvor tiež rozhodol, že štátnou pomocou je aj zníženie výdavkov, ktoré za bežných okolností zaťažujú rozpočty podnikov s ohľadom na charakter alebo štruktúru uvedeného systému nákladov, zatiaľ čo osobitný výdavok je naopak dodatočným výdavkom vo vzťahu k týmto bežným výdavkom (32). |
| --- | --- |

(85)

V tejto súvislosti sú podľa ustálenej judikatúry bežnou záťažou bežné náklady spojené s každodenným riadením alebo s každodennými činnosťami podniku (31). Súdny dvor tiež rozhodol, že štátnou pomocou je aj zníženie výdavkov, ktoré za bežných okolností zaťažujú rozpočty podnikov s ohľadom na charakter alebo štruktúru uvedeného systému nákladov, zatiaľ čo osobitný výdavok je naopak dodatočným výdavkom vo vzťahu k týmto bežným výdavkom (32).

| (86) | Z hľadiska judikatúry Súdneho dvora a v súlade so svojím rozhodovacím postupom (33) sa Komisia domnieva, že kvalifikácia „bežného“ alebo „osobitného“ výdavku vyžaduje vymedziť referenčný alebo porovnávací rámec, aby sa určili podniky, ktoré by boli v porovnateľnej právnej a faktickej situácii z hľadiska cieľa príslušného opatrenia. |
| --- | --- |

(86)

Z hľadiska judikatúry Súdneho dvora a v súlade so svojím rozhodovacím postupom (33) sa Komisia domnieva, že kvalifikácia „bežného“ alebo „osobitného“ výdavku vyžaduje vymedziť referenčný alebo porovnávací rámec, aby sa určili podniky, ktoré by boli v porovnateľnej právnej a faktickej situácii z hľadiska cieľa príslušného opatrenia.

| (87) | V tejto súvislosti treba uviesť, že na účely uplatňovania článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES je potrebné určiť len to, či vnútroštátne opatrenie môže v rámci daného právneho systému zvýhodniť „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“ v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES vo vzťahu k iným podnikom, ktoré sa nachádzajú vo faktickej a právnej situácii porovnateľnej z hľadiska cieľa uvedeného opatrenia. |
| --- | --- |

(87)

V tejto súvislosti treba uviesť, že na účely uplatňovania článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES je potrebné určiť len to, či vnútroštátne opatrenie môže v rámci daného právneho systému zvýhodniť „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“ v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES vo vzťahu k iným podnikom, ktoré sa nachádzajú vo faktickej a právnej situácii porovnateľnej z hľadiska cieľa uvedeného opatrenia.

| (88) | Súdny dvor presnejšie uvádza, že výber referenčného systému je založený na stratégii pozostávajúcej z dvoch fáz: po prvé z určenia systému nákladov, ktorého sa uvedené opatrenie týka, a po druhé, z určenia všeobecného systému uplatniteľného na uvedený systém nákladov. |
| --- | --- |

(88)

Súdny dvor presnejšie uvádza, že výber referenčného systému je založený na stratégii pozostávajúcej z dvoch fáz: po prvé z určenia systému nákladov, ktorého sa uvedené opatrenie týka, a po druhé, z určenia všeobecného systému uplatniteľného na uvedený systém nákladov.

| (89) | Za predpokladu, že možno určiť relevantný vonkajší porovnávací subjekt, na základe ktorého by sa mohla určiť existencia „neobvyklých“ výdavkov, uvedené opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. V opačnom prípade uvedené opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle tohto istého ustanovenia. |
| --- | --- |

(89)

Za predpokladu, že možno určiť relevantný vonkajší porovnávací subjekt, na základe ktorého by sa mohla určiť existencia „neobvyklých“ výdavkov, uvedené opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. V opačnom prípade uvedené opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle tohto istého ustanovenia.

11.1.1.1.   
  V tomto prípade neexistuje žiadny vonkajší porovnávací subjekt

| (90) | Pri uplatňovaní tejto metodiky na tento prípad sa Komisia domnieva, že systém nákladov, ktorého sa týka uvedené opatrenie, je tvorený sociálnymi príspevkami, ktoré odvádza zamestnávateľ v rámci povinného starobného poistenia svojich zamestnancov. |
| --- | --- |

(90)

Pri uplatňovaní tejto metodiky na tento prípad sa Komisia domnieva, že systém nákladov, ktorého sa týka uvedené opatrenie, je tvorený sociálnymi príspevkami, ktoré odvádza zamestnávateľ v rámci povinného starobného poistenia svojich zamestnancov.

| (91) | V teoretickej rovine Komisia rozlišuje dva potenciálne referenčné rámce:






  — | ustanovenia týkajúce sa povinného starobného poistenia uplatniteľné na dôchodkové systémy podľa všeobecného práva, t. j. systém sociálneho zabezpečenia riadený CNAV a doplnkové systémy riadené AGIRC a ARRCO, |
| --- | --- | --- |

(91)

V teoretickej rovine Komisia rozlišuje dva potenciálne referenčné rámce:

—

ustanovenia týkajúce sa povinného starobného poistenia uplatniteľné na dôchodkové systémy podľa všeobecného práva, t. j. systém sociálneho zabezpečenia riadený CNAV a doplnkové systémy riadené AGIRC a ARRCO,

| — | ustanovenia týkajúce sa povinného starobného poistenia uplatniteľné na iné verejné inštitúcie. |
| --- | --- |

—

ustanovenia týkajúce sa povinného starobného poistenia uplatniteľné na iné verejné inštitúcie.

| (92) | Pokiaľ ide o prvý porovnávací subjekt, čiže o dôchodkové systémy podľa všeobecného práva, Komisia uvádza, že RATP platí od 1. januára 2006 sociálne príspevky, ktorých výška je rovnaká ako výška sociálnych príspevkov, ktoré platia podniky do dôchodkových fondov spravujúcich systémy podľa všeobecného práva. Komisia však uvádza, že od 1. januára 2006 sú dávky, ktoré vypláca oprávneným zamestnancom RATP osobitný systém riadený fondom CRP-RATP, vyššie ako dávky, ktoré dostávajú zamestnanci, ktorí sú účastníkmi na systémoch podľa všeobecného práva. |
| --- | --- |

(92)

Pokiaľ ide o prvý porovnávací subjekt, čiže o dôchodkové systémy podľa všeobecného práva, Komisia uvádza, že RATP platí od 1. januára 2006 sociálne príspevky, ktorých výška je rovnaká ako výška sociálnych príspevkov, ktoré platia podniky do dôchodkových fondov spravujúcich systémy podľa všeobecného práva. Komisia však uvádza, že od 1. januára 2006 sú dávky, ktoré vypláca oprávneným zamestnancom RATP osobitný systém riadený fondom CRP-RATP, vyššie ako dávky, ktoré dostávajú zamestnanci, ktorí sú účastníkmi na systémoch podľa všeobecného práva.

| (93) | Komisia ďalej konštatuje, že účastníkmi systémov podľa všeobecného práva sú zamestnanci zamestnaní na základe pracovnej zmluvy podľa súkromného práva, zatiaľ čo zamestnanci RATP sú zamestnancami zamestnanými na základe služobného poriadku. V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že služobný poriadok zamestnancov RATP sa odchyľuje od všeobecného práva z niekoľkých dôvodov (pozri poznámku pod čiarou č. 6). |
| --- | --- |

(93)

Komisia ďalej konštatuje, že účastníkmi systémov podľa všeobecného práva sú zamestnanci zamestnaní na základe pracovnej zmluvy podľa súkromného práva, zatiaľ čo zamestnanci RATP sú zamestnancami zamestnanými na základe služobného poriadku. V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že služobný poriadok zamestnancov RATP sa odchyľuje od všeobecného práva z niekoľkých dôvodov (pozri poznámku pod čiarou č. 6).

| (94) | So zreteľom na uvedené skutočnosti a na svoj rozhodovací postup (34) sa Komisia domnieva, že ustanovenia, ktoré sa vzťahujú na dôchodkové systémy podľa všeobecného práva v oblasti povinného starobného poistenia nemôžu slúžiť ako porovnávací subjekt pri analýze, ktorú Komisia vykonáva s cieľom určiť existenciu hospodárskej výhody v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(94)

So zreteľom na uvedené skutočnosti a na svoj rozhodovací postup (34) sa Komisia domnieva, že ustanovenia, ktoré sa vzťahujú na dôchodkové systémy podľa všeobecného práva v oblasti povinného starobného poistenia nemôžu slúžiť ako porovnávací subjekt pri analýze, ktorú Komisia vykonáva s cieľom určiť existenciu hospodárskej výhody v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

| (95) | Pokiaľ ide o druhý možný porovnávací subjekt, čiže o verejné inštitúcie, Komisia nemohla identifikovať súbor hospodárskych subjektov tvoriacich homogénnu skupinu, ktorý by mohol slúžiť ako porovnávací subjekt. RATP je totiž vo Francúzsku viac ako z jedného dôvodu vo veľmi špecifickej právnej a faktickej situácii (35). |
| --- | --- |

(95)

Pokiaľ ide o druhý možný porovnávací subjekt, čiže o verejné inštitúcie, Komisia nemohla identifikovať súbor hospodárskych subjektov tvoriacich homogénnu skupinu, ktorý by mohol slúžiť ako porovnávací subjekt. RATP je totiž vo Francúzsku viac ako z jedného dôvodu vo veľmi špecifickej právnej a faktickej situácii (35).

| (96) | Komisia sa napokon domnieva, že neexistuje žiadny vonkajší porovnávací subjekt, ktorý by umožnil vymedziť pojem „bežný“ príspevok hradený podnikmi, ktoré sa nachádzajú v právnej a faktickej situácii porovnateľnej s právnou a faktickou situáciou RATP z hľadiska cieľa dotknutého opatrenia. |
| --- | --- |

(96)

Komisia sa napokon domnieva, že neexistuje žiadny vonkajší porovnávací subjekt, ktorý by umožnil vymedziť pojem „bežný“ príspevok hradený podnikmi, ktoré sa nachádzajú v právnej a faktickej situácii porovnateľnej s právnou a faktickou situáciou RATP z hľadiska cieľa dotknutého opatrenia.

| (97) | Na základe rozsudku vo veci Enirisorse
   (36), ktorý uviedlo Francúzsko, sa nemenia závery Komisie, pokiaľ ide o existenciu výhody pre RATP. V tomto rozsudku totiž súd vychádza vo svojom závere z porovnania sporného opatrenia vo vzťahu k „bežnej situácii“, ktorú Súdny dvor mohol vymedziť, ale ktorá neexistuje v porovnateľnej podobe so situáciou v tomto prípade. |
| --- | --- |

(97)

Na základe rozsudku vo veci Enirisorse
   (36), ktorý uviedlo Francúzsko, sa nemenia závery Komisie, pokiaľ ide o existenciu výhody pre RATP. V tomto rozsudku totiž súd vychádza vo svojom závere z porovnania sporného opatrenia vo vzťahu k „bežnej situácii“, ktorú Súdny dvor mohol vymedziť, ale ktorá neexistuje v porovnateľnej podobe so situáciou v tomto prípade.

| (98) | Keďže neexistuje vhodný vonkajší porovnávací subjekt, Komisia sa domnieva, že na určenie existencie výhody v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES môže poslúžiť ako referenčný rámec na posúdenie existencie výhody situácia samotnej RATP pred prijatím opatrenia. |
| --- | --- |

(98)

Keďže neexistuje vhodný vonkajší porovnávací subjekt, Komisia sa domnieva, že na určenie existencie výhody v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES môže poslúžiť ako referenčný rámec na posúdenie existencie výhody situácia samotnej RATP pred prijatím opatrenia.

11.1.1.2.   
  Existencia hospodárskej výhody

| (99) | Ako sa už uviedlo, v rámci systému zavedeného pred 1. januárom 2006 bola RATP právne zodpovedná za dôchodkové záväzky osobitného systému. Z tohto dôvodu RATP ručila za finančnú rovnováhu uvedeného systému, pričom „zamestnávateľský“ príspevok, ktorý RATP uhrádza osobitnému systému, nie je oslobodzujúci. |
| --- | --- |

(99)

Ako sa už uviedlo, v rámci systému zavedeného pred 1. januárom 2006 bola RATP právne zodpovedná za dôchodkové záväzky osobitného systému. Z tohto dôvodu RATP ručila za finančnú rovnováhu uvedeného systému, pričom „zamestnávateľský“ príspevok, ktorý RATP uhrádza osobitnému systému, nie je oslobodzujúci.

| (100) | Komisia skonštatovala, že opatrenia ustanovené oznámenou reformou mali za cieľ dosiahnuť najmä oslobodzujúci charakter „zamestnávateľského“ príspevku, ktorý RATP platí na dôchodkové zabezpečenie svojich zamestnancov. |
| --- | --- |

(100)

Komisia skonštatovala, že opatrenia ustanovené oznámenou reformou mali za cieľ dosiahnuť najmä oslobodzujúci charakter „zamestnávateľského“ príspevku, ktorý RATP platí na dôchodkové zabezpečenie svojich zamestnancov.

| (101) | Komisia preto dospela k záveru, že uvedené opatrenia oslobodzujú RATP od nákladov, ktoré by musela znášať na základe uvedeného zákona z roku 1948. |
| --- | --- |

(101)

Komisia preto dospela k záveru, že uvedené opatrenia oslobodzujú RATP od nákladov, ktoré by musela znášať na základe uvedeného zákona z roku 1948.

| (102) | V kontexte analýzy, či dôchodkové náklady samotnej RATP sú alebo nie sú bežné, sa Komisia domnieva, že záväzky, ktoré podnik musí vziať na seba podľa pracovného práva alebo kolektívnych zmlúv uzavretých s odborovými organizáciami, pokiaľ ide o odstupné pri prepustení zamestnancov a/alebo ich predčasnom odchode do dôchodku, sú súčasťou bežných nákladov, ktoré musí podnik financovať zo svojich vlastných zdrojov (37). |
| --- | --- |

(102)

V kontexte analýzy, či dôchodkové náklady samotnej RATP sú alebo nie sú bežné, sa Komisia domnieva, že záväzky, ktoré podnik musí vziať na seba podľa pracovného práva alebo kolektívnych zmlúv uzavretých s odborovými organizáciami, pokiaľ ide o odstupné pri prepustení zamestnancov a/alebo ich predčasnom odchode do dôchodku, sú súčasťou bežných nákladov, ktoré musí podnik financovať zo svojich vlastných zdrojov (37).

| (103) | V širšom zmysle sa Komisia domnieva, že náklady, ktoré RATP hradí podľa zákona z roku 1948, sú bežnými nákladmi. Keďže uvedené opatrenie umožňuje vyhnúť sa znášaniu nákladov, ktoré by za bežných okolností museli zaťažiť vlastné finančné zdroje RATP, Komisia sa domnieva, že toto opatrenie poskytuje subjektu hospodársku výhodu v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Táto výhoda je selektívna, pretože sa týka iba jedného príjemcu. |
| --- | --- |

(103)

V širšom zmysle sa Komisia domnieva, že náklady, ktoré RATP hradí podľa zákona z roku 1948, sú bežnými nákladmi. Keďže uvedené opatrenie umožňuje vyhnúť sa znášaniu nákladov, ktoré by za bežných okolností museli zaťažiť vlastné finančné zdroje RATP, Komisia sa domnieva, že toto opatrenie poskytuje subjektu hospodársku výhodu v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Táto výhoda je selektívna, pretože sa týka iba jedného príjemcu.

| (104) | Komisia okrem iného skonštatovala, že povinnosť zabezpečovať finančnú rovnováhu osobitného systému, ktorú niesla RATP, by sa v prípade neexistencie oznámenej reformy prejavila pripísaním záväzku voči štátu do súvahy RATP, ktorý by bol zaúčtovaný ako rezerva pri prechode na štandardy IFRS (International Financial Reporting Standard, Medzinárodné štandardy finančného výkazníctva), ktoré sa na RATP vzťahujú od 30. júna 2007. |
| --- | --- |

(104)

Komisia okrem iného skonštatovala, že povinnosť zabezpečovať finančnú rovnováhu osobitného systému, ktorú niesla RATP, by sa v prípade neexistencie oznámenej reformy prejavila pripísaním záväzku voči štátu do súvahy RATP, ktorý by bol zaúčtovaný ako rezerva pri prechode na štandardy IFRS (International Financial Reporting Standard, Medzinárodné štandardy finančného výkazníctva), ktoré sa na RATP vzťahujú od 30. júna 2007.

| (105) | Týmto sa potvrdzuje, že zriadením CRP-RATP sa správe RATP znižujú náklady, ktoré by mala znášať za bežných okolností. |
| --- | --- |

(105)

Týmto sa potvrdzuje, že zriadením CRP-RATP sa správe RATP znižujú náklady, ktoré by mala znášať za bežných okolností.

11.1.1.3.   
  Nemožnosť uplatniť judikát vo veci Combus v tomto prípade

| (106) | Francúzske orgány sa podrobne odvolávajú na rozsudok vo veci Combus
   (38), v ktorom Súd prvého stupňa považoval za „neobvyklé“ tie náklady, ktoré vyplývajú z odlišného štatútu zamestnancov podniku, ktorý po reforme riadi svojich zamestnancov podľa všeobecného práva, teda podľa rovnakého práva ako jeho konkurenti. Súd prvého stupňa teda vyhlásil: „Cieľom predmetného opatrenia bolo nahradiť výsadný a nákladný štatút štátnych zamestnancov zamestnávaných spoločnosťou Combus štatútom zmluvného zamestnanca, ktorý je porovnateľný so štatútom zamestnancov iných podnikov autobusovej dopravy, ktoré konkurujú spoločnosti Combus. Išlo teda o to, zbaviť spoločnosť Combus štrukturálnej nevýhody v porovnaní s jej konkurentmi zo súkromného sektora. Jediným cieľom článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES je však zakázať výhody, ktorými sa zvýhodňujú určité podniky, pretože pojem štátna pomoc zahŕňa len zásahy, ktoré znižujú náklady obvykle zaťažujúce rozpočet podniku a ktoré treba pokladať za hospodársku výhodu, ktorú by prijímajúci podnik nezískal v bežných trhových podmienkach. [...]. Dánsky štát však namiesto vyplatenia sumy 100 miliónov DKK priamo štátnym zamestnancom zamestnávaným spoločnosťou Combus mohol dosiahnuť rovnaký výsledok prostredníctvom preradenia uvedených štátnych zamestnancov do verejnej správy bez toho, aby musel zaplatiť osobitnú náhradu, čo by spoločnosti Combus umožnilo ihneď zamestnať zmluvných zamestnancov podliehajúcich súkromnoprávnemu štatútu.“ |
| --- | --- |

(106)

Francúzske orgány sa podrobne odvolávajú na rozsudok vo veci Combus
   (38), v ktorom Súd prvého stupňa považoval za „neobvyklé“ tie náklady, ktoré vyplývajú z odlišného štatútu zamestnancov podniku, ktorý po reforme riadi svojich zamestnancov podľa všeobecného práva, teda podľa rovnakého práva ako jeho konkurenti. Súd prvého stupňa teda vyhlásil: „Cieľom predmetného opatrenia bolo nahradiť výsadný a nákladný štatút štátnych zamestnancov zamestnávaných spoločnosťou Combus štatútom zmluvného zamestnanca, ktorý je porovnateľný so štatútom zamestnancov iných podnikov autobusovej dopravy, ktoré konkurujú spoločnosti Combus. Išlo teda o to, zbaviť spoločnosť Combus štrukturálnej nevýhody v porovnaní s jej konkurentmi zo súkromného sektora. Jediným cieľom článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES je však zakázať výhody, ktorými sa zvýhodňujú určité podniky, pretože pojem štátna pomoc zahŕňa len zásahy, ktoré znižujú náklady obvykle zaťažujúce rozpočet podniku a ktoré treba pokladať za hospodársku výhodu, ktorú by prijímajúci podnik nezískal v bežných trhových podmienkach. [...]. Dánsky štát však namiesto vyplatenia sumy 100 miliónov DKK priamo štátnym zamestnancom zamestnávaným spoločnosťou Combus mohol dosiahnuť rovnaký výsledok prostredníctvom preradenia uvedených štátnych zamestnancov do verejnej správy bez toho, aby musel zaplatiť osobitnú náhradu, čo by spoločnosti Combus umožnilo ihneď zamestnať zmluvných zamestnancov podliehajúcich súkromnoprávnemu štatútu.“

| (107) | Vo všeobecnosti treba najprv uviesť, že rozsudok vo veci Combus nebol potvrdený Súdnym dvorom. Niektoré prvky judikatúry Súdneho dvora sú v rozpore s predpokladom, že náhrada štrukturálnej nevýhody vylučuje posúdenie zásahu ako štátnej pomoci. Súdny dvor tak stále tvrdil, že existencia pomoci sa má posudzovať so zreteľom na vplyv, a nie podľa príčin alebo cieľov štátnych zásahov (39). Súdny dvor tiež tvrdil, že pojem pomoci sa vzťahuje aj na výhody poskytnuté orgánmi verejnej správy, ktoré v rôznej podobe znižujú náklady bežne zaťažujúce rozpočet podniku (40). Súdny dvor takisto zreteľne uviedol, že náklady na odmeňovanie zamestnancov zaťažujú svojím charakterom rozpočet podnikov bez ohľadu na to, či tieto náklady vyplývajú alebo nevyplývajú zo zákonných záväzkov alebo kolektívnych zmlúv (41). V tomto kontexte sa Súdny dvor domnieval, že skutočnosť, že štátne opatrenia majú za cieľ kompenzovať dodatočné náklady, ešte neznamená, že sa nemajú posudzovať ako pomoc (42). V tejto súvislosti sa francúzske orgány dovolávajú uplatnenia zásady zavedenej Súdom prvého stupňa v rozsudku vo veci Combus a potvrdzujú, že oznámená reforma len zbavuje RATP „neobvyklej“ záťaže. |
| --- | --- |

(107)

Vo všeobecnosti treba najprv uviesť, že rozsudok vo veci Combus nebol potvrdený Súdnym dvorom. Niektoré prvky judikatúry Súdneho dvora sú v rozpore s predpokladom, že náhrada štrukturálnej nevýhody vylučuje posúdenie zásahu ako štátnej pomoci. Súdny dvor tak stále tvrdil, že existencia pomoci sa má posudzovať so zreteľom na vplyv, a nie podľa príčin alebo cieľov štátnych zásahov (39). Súdny dvor tiež tvrdil, že pojem pomoci sa vzťahuje aj na výhody poskytnuté orgánmi verejnej správy, ktoré v rôznej podobe znižujú náklady bežne zaťažujúce rozpočet podniku (40). Súdny dvor takisto zreteľne uviedol, že náklady na odmeňovanie zamestnancov zaťažujú svojím charakterom rozpočet podnikov bez ohľadu na to, či tieto náklady vyplývajú alebo nevyplývajú zo zákonných záväzkov alebo kolektívnych zmlúv (41). V tomto kontexte sa Súdny dvor domnieval, že skutočnosť, že štátne opatrenia majú za cieľ kompenzovať dodatočné náklady, ešte neznamená, že sa nemajú posudzovať ako pomoc (42). V tejto súvislosti sa francúzske orgány dovolávajú uplatnenia zásady zavedenej Súdom prvého stupňa v rozsudku vo veci Combus a potvrdzujú, že oznámená reforma len zbavuje RATP „neobvyklej“ záťaže.

| (108) | V tomto ohľade Komisia zdôrazňuje, že vec Combus odlišujú od tejto veci dôležité vecné prvky:






  — | náhrady sa vyplácajú priamo štátnym zamestnancom zamestnaným spoločnosťou Combus, zatiaľ čo opatrenie, ktoré je predmetom tohto rozhodnutia, sa týka „zamestnávateľských“ príspevkov spoločnosti RATP, |
| --- | --- | --- |

(108)

V tomto ohľade Komisia zdôrazňuje, že vec Combus odlišujú od tejto veci dôležité vecné prvky:

—

náhrady sa vyplácajú priamo štátnym zamestnancom zamestnaným spoločnosťou Combus, zatiaľ čo opatrenie, ktoré je predmetom tohto rozhodnutia, sa týka „zamestnávateľských“ príspevkov spoločnosti RATP,

| — | relevantné štátne opatrenie vo veci Combus malo za cieľ nahradiť výsadný a nákladný štatút štátnych zamestnancov zamestnaných spoločnosťou Combus štatútom zmluvného zamestnanca, ktorý je porovnateľný so štatútom zamestnancov iných spoločností autobusovej dopravy, ktoré konkurujú spoločnosti Combus. Na druhej strane štatút a nároky zamestnancov spoločnosti RATP zostávajú vďaka uvedenému opatreniu nezmenené. Tento štatút a tieto nároky sa líšia od štatútu a nárokov zamestnancov pracujúcich na základe zmluvy podľa súkromného práva v spoločnostiach zúčastnených na dôchodkovom systéme podľa všeobecného práva, |
| --- | --- |

—

relevantné štátne opatrenie vo veci Combus malo za cieľ nahradiť výsadný a nákladný štatút štátnych zamestnancov zamestnaných spoločnosťou Combus štatútom zmluvného zamestnanca, ktorý je porovnateľný so štatútom zamestnancov iných spoločností autobusovej dopravy, ktoré konkurujú spoločnosti Combus. Na druhej strane štatút a nároky zamestnancov spoločnosti RATP zostávajú vďaka uvedenému opatreniu nezmenené. Tento štatút a tieto nároky sa líšia od štatútu a nárokov zamestnancov pracujúcich na základe zmluvy podľa súkromného práva v spoločnostiach zúčastnených na dôchodkovom systéme podľa všeobecného práva,

| — | súvislosti v oblasti hospodárskej súťaže týkajúce sa činností spoločnosti Combus boli odlišné od súvislostí, v ktorých sa rozvíja spoločnosť RATP. Akciová spoločnosť Combus A/S musela riadiť dopravnú činnosť na komerčnom základe a pôsobiť na trhu za porovnateľných podmienok hospodárskej súťaže ako súkromné autobusové spoločnosti. V tejto súvislosti verejné spoločnosti na riadenie dopravy prenechávajú na základe výberových konaní vykonávanie autobusovej dopravy súkromným a verejným spoločnostiam. Podľa pravidiel výberových konaní sa zákazky zadávajú na základe „hospodársky najvýhodnejšej ponuky“ bez toho, aby sa musela zohľadniť súkromnoprávna alebo verejnoprávna forma predkladateľa ponuky. Pokiaľ ide o spoločnosť RATP, pôsobí v neliberalizovanom odvetví, ktoré nariadenie (ES) č. 1370/2007 podriadi hospodárskej súťaži len veľmi postupne a v ktorom sa hospodárske obmedzenia uplatňujú následne veľmi odlišným spôsobom. |
| --- | --- |

—

súvislosti v oblasti hospodárskej súťaže týkajúce sa činností spoločnosti Combus boli odlišné od súvislostí, v ktorých sa rozvíja spoločnosť RATP. Akciová spoločnosť Combus A/S musela riadiť dopravnú činnosť na komerčnom základe a pôsobiť na trhu za porovnateľných podmienok hospodárskej súťaže ako súkromné autobusové spoločnosti. V tejto súvislosti verejné spoločnosti na riadenie dopravy prenechávajú na základe výberových konaní vykonávanie autobusovej dopravy súkromným a verejným spoločnostiam. Podľa pravidiel výberových konaní sa zákazky zadávajú na základe „hospodársky najvýhodnejšej ponuky“ bez toho, aby sa musela zohľadniť súkromnoprávna alebo verejnoprávna forma predkladateľa ponuky. Pokiaľ ide o spoločnosť RATP, pôsobí v neliberalizovanom odvetví, ktoré nariadenie (ES) č. 1370/2007 podriadi hospodárskej súťaži len veľmi postupne a v ktorom sa hospodárske obmedzenia uplatňujú následne veľmi odlišným spôsobom.

| (109) | Komisia sa domnieva, že faktické rozdiely medzi vecou Combus a touto vecou postačujú na odôvodnenie odlišného uvažovania v oboch veciach. |
| --- | --- |

(109)

Komisia sa domnieva, že faktické rozdiely medzi vecou Combus a touto vecou postačujú na odôvodnenie odlišného uvažovania v oboch veciach.

11.1.2.   EXISTENCIA ŠTÁTNYCH PROSTRIEDKOV

| (110) | Komisia sa domnieva, že skúmané opatrenie zahŕňa štátne prostriedky v prospech RATP, pretože konečnú zodpovednosť za zabezpečenie rovnováhy osobitného dôchodkového systému zamestnancov RATP už neznáša RATP, ale štát. Od zavedenia reformy totiž štát zabezpečuje finančnú rovnováhu CRP-RATP prostredníctvom vyplácania vyrovnávacej dotácie orgánu sociálneho zabezpečenia, ktorú by v prípade neexistencie reformy musela na seba prevziať RATP. |
| --- | --- |

(110)

Komisia sa domnieva, že skúmané opatrenie zahŕňa štátne prostriedky v prospech RATP, pretože konečnú zodpovednosť za zabezpečenie rovnováhy osobitného dôchodkového systému zamestnancov RATP už neznáša RATP, ale štát. Od zavedenia reformy totiž štát zabezpečuje finančnú rovnováhu CRP-RATP prostredníctvom vyplácania vyrovnávacej dotácie orgánu sociálneho zabezpečenia, ktorú by v prípade neexistencie reformy musela na seba prevziať RATP.

| (111) | Komisia preto dospela k záveru, že uvedené opatrenie zahŕňa štátne prostriedky v zmysle článku 87 odsek 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(111)

Komisia preto dospela k záveru, že uvedené opatrenie zahŕňa štátne prostriedky v zmysle článku 87 odsek 1 Zmluvy o ES.

11.1.3.   NARUŠENIE HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE A OVPLYVNENIE OBCHODU

| (112) | Ako bolo uvedené, RATP, príjemca uvedeného opatrenia, je materskou spoločnosťou skupiny podnikov, skupiny RATP, ktorá pôsobí v odvetví dopravy a v odvetví súvisiacich služieb. Všetky tieto subjekty pôsobia na trhoch Spoločenstva v uvedených odvetviach. |
| --- | --- |

(112)

Ako bolo uvedené, RATP, príjemca uvedeného opatrenia, je materskou spoločnosťou skupiny podnikov, skupiny RATP, ktorá pôsobí v odvetví dopravy a v odvetví súvisiacich služieb. Všetky tieto subjekty pôsobia na trhoch Spoločenstva v uvedených odvetviach.

| (113) | V tejto súvislosti treba poznamenať, že pomoc, ktorej cieľom je oslobodiť podnik od nákladov, ktoré by obvykle musel znášať v rámci svojho bežného riadenia alebo svojich bežných činností, v zásade narúša podmienky hospodárskej súťaže (43). Rozhodlo sa totiž, že každé poskytnutie pomoci podniku, ktorý vykonáva svoje činnosti na trhu Spoločenstva, môže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi (44). Okrem toho Súdny dvor uviedol, že vôbec nie je vylúčené, že verejná dotácia poskytnutá podniku, ktorý poskytuje iba dopravné služby na miestnej alebo regionálnej úrovni a neposkytuje dopravné služby mimo štátu svojho pôvodu, by mohla jednako ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Keď členský štát poskytne podniku verejnú dotáciu, poskytovanie dopravných služieb zo strany uvedeného podniku sa tým môže udržať alebo zintenzívniť, v dôsledku čoho sa znížia šance podnikov so sídlom v iných členských štátoch, pokiaľ ide o poskytovanie ich dopravných služieb na trhu tohto štátu (45). |
| --- | --- |

(113)

V tejto súvislosti treba poznamenať, že pomoc, ktorej cieľom je oslobodiť podnik od nákladov, ktoré by obvykle musel znášať v rámci svojho bežného riadenia alebo svojich bežných činností, v zásade narúša podmienky hospodárskej súťaže (43). Rozhodlo sa totiž, že každé poskytnutie pomoci podniku, ktorý vykonáva svoje činnosti na trhu Spoločenstva, môže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi (44). Okrem toho Súdny dvor uviedol, že vôbec nie je vylúčené, že verejná dotácia poskytnutá podniku, ktorý poskytuje iba dopravné služby na miestnej alebo regionálnej úrovni a neposkytuje dopravné služby mimo štátu svojho pôvodu, by mohla jednako ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Keď členský štát poskytne podniku verejnú dotáciu, poskytovanie dopravných služieb zo strany uvedeného podniku sa tým môže udržať alebo zintenzívniť, v dôsledku čoho sa znížia šance podnikov so sídlom v iných členských štátoch, pokiaľ ide o poskytovanie ich dopravných služieb na trhu tohto štátu (45).

| (114) | V tomto prípade sa skupina RATP nachádza vo výsadnom postavení tak vo vzťahu k svojim domácim konkurentom (46), ako aj ku konkurentom ostatných členských štátov, ktorí nemôžu využívať uvedené opatrenie. |
| --- | --- |

(114)

V tomto prípade sa skupina RATP nachádza vo výsadnom postavení tak vo vzťahu k svojim domácim konkurentom (46), ako aj ku konkurentom ostatných členských štátov, ktorí nemôžu využívať uvedené opatrenie.

| (115) | V tejto súvislosti treba poznamenať, že nariadením (ES) č. 1370/2007 sa ustanovuje postupné otvorenie dotknutých trhov hospodárskej súťaži a že otvorenie dotknutého odvetvia hospodárskej súťaži predpokladá, že štátna pomoc podniku, ktorý patrí do tohto odvetvia, môže ovplyvniť obchod v rámci Spoločenstva a narušiť hospodársku súťaž na dotknutom trhu. |
| --- | --- |

(115)

V tejto súvislosti treba poznamenať, že nariadením (ES) č. 1370/2007 sa ustanovuje postupné otvorenie dotknutých trhov hospodárskej súťaži a že otvorenie dotknutého odvetvia hospodárskej súťaži predpokladá, že štátna pomoc podniku, ktorý patrí do tohto odvetvia, môže ovplyvniť obchod v rámci Spoločenstva a narušiť hospodársku súťaž na dotknutom trhu.

| (116) | Komisia sa preto domnieva, že predmetné opatrenie ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a narúša hospodársku súťaž medzi týmito subjektmi. |
| --- | --- |

(116)

Komisia sa preto domnieva, že predmetné opatrenie ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a narúša hospodársku súťaž medzi týmito subjektmi.

11.2.   NEOPRÁVNENOSŤ POMOCI

| (117) | Podľa článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES je členský štát povinný oznámiť každý zámer v súvislosti s poskytnutím alebo upravením pomoci. Zainteresovaný členský štát nemôže zaviesť plánované opatrenia skôr, ako tento postup vyústi do konečného rozhodnutia. |
| --- | --- |

(117)

Podľa článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES je členský štát povinný oznámiť každý zámer v súvislosti s poskytnutím alebo upravením pomoci. Zainteresovaný členský štát nemôže zaviesť plánované opatrenia skôr, ako tento postup vyústi do konečného rozhodnutia.

| (118) | V tomto prípade francúzske orgány oznámili listom z 29. júna 2006 reformu spôsobu financovania dôchodkového systému RATP. V tomto liste francúzske orgány uvádzajú, že tento nástroj vraj nepredstavuje štátnu pomoc, ktorá musí byť vopred oznámená Komisii podľa článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(118)

V tomto prípade francúzske orgány oznámili listom z 29. júna 2006 reformu spôsobu financovania dôchodkového systému RATP. V tomto liste francúzske orgány uvádzajú, že tento nástroj vraj nepredstavuje štátnu pomoc, ktorá musí byť vopred oznámená Komisii podľa článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES.

| (119) | Komisia však konštatuje, že Francúzsko poskytlo uvedenú štátnu pomoc s účinnosťou od 1. januára 2006, čiže pred tým, ako Komisia prijala konečné rozhodnutie. Komisia preto dospela k záveru, že Francúzsko konalo neoprávnene, pretože poskytlo uvedenú pomoc v rozpore s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(119)

Komisia však konštatuje, že Francúzsko poskytlo uvedenú štátnu pomoc s účinnosťou od 1. januára 2006, čiže pred tým, ako Komisia prijala konečné rozhodnutie. Komisia preto dospela k záveru, že Francúzsko konalo neoprávnene, pretože poskytlo uvedenú pomoc v rozpore s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES.

11.3.   ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI SO SPOLOČNÝM TRHOM

| (120) | Keďže uvedené opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, treba preskúmať jeho prípadnú zlučiteľnosť z hľadiska výnimiek ustanovených v uvedenej zmluve. |
| --- | --- |

(120)

Keďže uvedené opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, treba preskúmať jeho prípadnú zlučiteľnosť z hľadiska výnimiek ustanovených v uvedenej zmluve.

| (121) | V tejto súvislosti sa Komisia domnieva, že najvhodnejším právnym základom je článok 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, podľa ktorého možno za zlučiteľnú so spoločným trhom považovať pomoc na rozvoj určitých činností za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

(121)

V tejto súvislosti sa Komisia domnieva, že najvhodnejším právnym základom je článok 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, podľa ktorého možno za zlučiteľnú so spoločným trhom považovať pomoc na rozvoj určitých činností za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom.

| (122) | So zreteľom na charakter a vplyv reformy sa Komisia domnieva, že zlučiteľnosť uvedenej pomoci sa musí posudzovať vo vzťahu k vytvoreniu rovnakých podmienok („level playing field“) týkajúcich sa povinných sociálnych odvodov pre RATP a jej súčasných, potenciálnych a budúcich konkurentov na trhu mestskej hromadnej dopravy v Île-de-France. |
| --- | --- |

(122)

So zreteľom na charakter a vplyv reformy sa Komisia domnieva, že zlučiteľnosť uvedenej pomoci sa musí posudzovať vo vzťahu k vytvoreniu rovnakých podmienok („level playing field“) týkajúcich sa povinných sociálnych odvodov pre RATP a jej súčasných, potenciálnych a budúcich konkurentov na trhu mestskej hromadnej dopravy v Île-de-France.

| (123) | Na to, aby Komisia mohla analyzovať vplyv pomoci a posúdiť intenzitu narušenia hospodárskej súťaže, musí najprv preskúmať výšku príspevkov, ktoré hradí RATP, v porovnaní s jej konkurentmi v reformovanom systéme. Potom Komisia určí situáciu, ktorá by vznikla, keby RATP uvedenú pomoc nezískala. Nakoniec sa bude analyzovať pozitívny a negatívny vplyv pomoci a zhodnotí sa jej celková zlučiteľnosť. |
| --- | --- |

(123)

Na to, aby Komisia mohla analyzovať vplyv pomoci a posúdiť intenzitu narušenia hospodárskej súťaže, musí najprv preskúmať výšku príspevkov, ktoré hradí RATP, v porovnaní s jej konkurentmi v reformovanom systéme. Potom Komisia určí situáciu, ktorá by vznikla, keby RATP uvedenú pomoc nezískala. Nakoniec sa bude analyzovať pozitívny a negatívny vplyv pomoci a zhodnotí sa jej celková zlučiteľnosť.

| (124) | Komisia najskôr konštatuje, že do 1. januára 2006 sa financovanie osobitného dôchodkového systému RATP líšilo od financovania dôchodkových systémov podľa všeobecného práva dvoma prvkami: neoslobodzujúcim charakterom príspevkov a sadzbou „zamestnávateľského“ príspevku. |
| --- | --- |

(124)

Komisia najskôr konštatuje, že do 1. januára 2006 sa financovanie osobitného dôchodkového systému RATP líšilo od financovania dôchodkových systémov podľa všeobecného práva dvoma prvkami: neoslobodzujúcim charakterom príspevkov a sadzbou „zamestnávateľského“ príspevku.

| (125) | Komisia sa domnieva, že uvedenou pomocou sa vyriešil prvý rozdiel medzi osobitným systémom RATP a systémami podľa všeobecného práva. Pred 1. januárom 2006 totiž RATP neuhrádzala príspevok neoslobodzujúceho charakteru, ale zákonom bola poverená zabezpečovať rovnováhu dôchodkového systému pre svojich zamestnancov. V rámci oznámenej reformy sa zaviedlo platenie oslobodzujúceho príspevku, ktoré je charakteristické pre príspevky platené zo strany zamestnávateľa podľa všeobecného práva do fondu, ktorý riadi priebežný dôchodkový systém. Pokiaľ ide o druhý rozdiel, Komisia konštatuje, že oznámená reforma mala za následok vyrovnanie výšok nákladov na povinné starobné poistenie medzi RATP a podnikmi, na ktoré sa v oblasti dôchodkových dávok vzťahuje všeobecné právo. |
| --- | --- |

(125)

Komisia sa domnieva, že uvedenou pomocou sa vyriešil prvý rozdiel medzi osobitným systémom RATP a systémami podľa všeobecného práva. Pred 1. januárom 2006 totiž RATP neuhrádzala príspevok neoslobodzujúceho charakteru, ale zákonom bola poverená zabezpečovať rovnováhu dôchodkového systému pre svojich zamestnancov. V rámci oznámenej reformy sa zaviedlo platenie oslobodzujúceho príspevku, ktoré je charakteristické pre príspevky platené zo strany zamestnávateľa podľa všeobecného práva do fondu, ktorý riadi priebežný dôchodkový systém. Pokiaľ ide o druhý rozdiel, Komisia konštatuje, že oznámená reforma mala za následok vyrovnanie výšok nákladov na povinné starobné poistenie medzi RATP a podnikmi, na ktoré sa v oblasti dôchodkových dávok vzťahuje všeobecné právo.

| (126) | Pokiaľ by oznámená reforma neexistovala, RATP by musela prispievať po finančnom roku 2006 na tvorbu rezerv dôchodkových záväzkov pre svojich zamestnancov, na ktorých sa vzťahuje služobný poriadok. Táto tvorba rezerv by vyplynula priamo z toho, že „zamestnávateľské“ príspevky na dôchodky zamestnancov RATP neboli oslobodzujúce. |
| --- | --- |

(126)

Pokiaľ by oznámená reforma neexistovala, RATP by musela prispievať po finančnom roku 2006 na tvorbu rezerv dôchodkových záväzkov pre svojich zamestnancov, na ktorých sa vzťahuje služobný poriadok. Táto tvorba rezerv by vyplynula priamo z toho, že „zamestnávateľské“ príspevky na dôchodky zamestnancov RATP neboli oslobodzujúce.

| (127) | Okrem toho príspevky RATP na starobné poistenie s cieľom zabezpečiť finančnú rovnováhu dôchodkového systému neboli v rovnakej výške ako príspevky, ktoré by platili jej potenciálni konkurenti. |
| --- | --- |

(127)

Okrem toho príspevky RATP na starobné poistenie s cieľom zabezpečiť finančnú rovnováhu dôchodkového systému neboli v rovnakej výške ako príspevky, ktoré by platili jej potenciálni konkurenti.

| (128) | Pokiaľ by oznámená reforma neexistovala, RATP by teda musela znášať dodatočné ročné náklady vo výške niekoľkých stoviek miliónov eur v porovnaní s reformovaným systémom. |
| --- | --- |

(128)

Pokiaľ by oznámená reforma neexistovala, RATP by teda musela znášať dodatočné ročné náklady vo výške niekoľkých stoviek miliónov eur v porovnaní s reformovaným systémom.

| (129) | RATP by preto bola znevýhodnená z dôvodu svojich dôchodkových nákladov v podmienkach liberalizovaného trhu, čo by značne ovplyvnilo jej činnosti. |
| --- | --- |

(129)

RATP by preto bola znevýhodnená z dôvodu svojich dôchodkových nákladov v podmienkach liberalizovaného trhu, čo by značne ovplyvnilo jej činnosti.

| (130) | Z uvedeného vyplýva, že so zreteľom na nariadenie (ES) č. 1370/2007, ktorým sa ustanovuje postupné otvorenie trhu mestskej hromadnej dopravy hospodárskej súťaži, dôchodkový systém, ktorý sa vzťahuje na RATP podľa zákona z roku 1948, má špecifické vlastnosti, ktoré, ak sa posudzujú jednotlivo, narúšajú hospodársku súťaž na úkor RATP a skupiny, ku ktorej RATP patrí. Hlavným dôsledkom uvedenej pomoci je predovšetkým vyrovnanie výšky príspevkov RATP s výškou príspevkov jej konkurentov a konkurentov skupiny RATP, a tým aj odstránenie špecifického narušenia hospodárskej súťaže, ktoré sa dotýka RATP a skupiny RATP. |
| --- | --- |

(130)

Z uvedeného vyplýva, že so zreteľom na nariadenie (ES) č. 1370/2007, ktorým sa ustanovuje postupné otvorenie trhu mestskej hromadnej dopravy hospodárskej súťaži, dôchodkový systém, ktorý sa vzťahuje na RATP podľa zákona z roku 1948, má špecifické vlastnosti, ktoré, ak sa posudzujú jednotlivo, narúšajú hospodársku súťaž na úkor RATP a skupiny, ku ktorej RATP patrí. Hlavným dôsledkom uvedenej pomoci je predovšetkým vyrovnanie výšky príspevkov RATP s výškou príspevkov jej konkurentov a konkurentov skupiny RATP, a tým aj odstránenie špecifického narušenia hospodárskej súťaže, ktoré sa dotýka RATP a skupiny RATP.

| (131) | Okrem toho reforma umožňuje RATP konať postupne ako súkromnému investorovi, ktorý čelí bežným obchodným obmedzeniam. To je okrem iného jeden z cieľov uvedenej reformy. |
| --- | --- |

(131)

Okrem toho reforma umožňuje RATP konať postupne ako súkromnému investorovi, ktorý čelí bežným obchodným obmedzeniam. To je okrem iného jeden z cieľov uvedenej reformy.

| (132) | Komisia sa tiež domnieva, že uvedené opatrenie je prispôsobené cieľu v záujme Spoločenstva, ktorý sa má dosiahnuť. Žiadny iný nástroj by problém nemohol vyriešiť efektívnejšie. Samozrejme sa mohli poskytnúť náhrady za verejnú službu, ale takýto prístup by z dlhodobého hľadiska nebol ani vyhovujúci, ani udržateľný kvôli štrukturálnemu charakteru problému. |
| --- | --- |

(132)

Komisia sa tiež domnieva, že uvedené opatrenie je prispôsobené cieľu v záujme Spoločenstva, ktorý sa má dosiahnuť. Žiadny iný nástroj by problém nemohol vyriešiť efektívnejšie. Samozrejme sa mohli poskytnúť náhrady za verejnú službu, ale takýto prístup by z dlhodobého hľadiska nebol ani vyhovujúci, ani udržateľný kvôli štrukturálnemu charakteru problému.

| (133) | Pokiaľ ide o proporcionalitu opatrení, Komisia sa domnieva, že poskytnutá pomoc je obmedzená na prísne minimum. Od 1. januára 2006 RATP znáša rovnaké dôchodkové náklady ako podnik, ktorého zamestnanci sú účastníkmi systémov podľa všeobecného práva. |
| --- | --- |

(133)

Pokiaľ ide o proporcionalitu opatrení, Komisia sa domnieva, že poskytnutá pomoc je obmedzená na prísne minimum. Od 1. januára 2006 RATP znáša rovnaké dôchodkové náklady ako podnik, ktorého zamestnanci sú účastníkmi systémov podľa všeobecného práva.

| (134) | Komisia sa napokon domnieva, že uvedené opatrenie umožňuje zabezpečiť udržateľnosť dôchodkového systému, ktorého financovanie sa stalo nevyhovujúcim. Komisia sa okrem iného domnieva, že začatá reforma dôchodkových dávok vyplácaných z osobitného systému (47) tak predstavuje dodatočný rozhodujúci faktor. V tejto súvislosti sa Komisia nazdáva, že tieto opatrenia dokonale zapadajú do širšieho rámca reformy dôchodkových systémov v členských štátoch, ktorú si súčasne želajú Rada aj Komisia (48). |
| --- | --- |

(134)

Komisia sa napokon domnieva, že uvedené opatrenie umožňuje zabezpečiť udržateľnosť dôchodkového systému, ktorého financovanie sa stalo nevyhovujúcim. Komisia sa okrem iného domnieva, že začatá reforma dôchodkových dávok vyplácaných z osobitného systému (47) tak predstavuje dodatočný rozhodujúci faktor. V tejto súvislosti sa Komisia nazdáva, že tieto opatrenia dokonale zapadajú do širšieho rámca reformy dôchodkových systémov v členských štátoch, ktorú si súčasne želajú Rada aj Komisia (48).

| (135) | V statickej analýze sa Komisia na jednej strane domnieva, že narušenie hospodárskej súťaže spôsobené uvedeným opatrením na trhu mestskej hromadnej dopravy v Île-de-France je svojím charakterom zjavne veľmi obmedzené, pretože so zreteľom na minulosť RATP a jej činnosti je zrejmé, že dôchodkové záväzky, ktorých sa týka reforma, sa vzťahujú na činnosti v minulosti vykonávané na neliberalizovanom trhu, na ktorom bola hospodárska súťaž až doteraz veľmi slabá. Na druhej strane, pokiaľ ide o trhy, na ktorých skupina RATP pôsobí prostredníctvom dcérskych spoločností spoločnosti RATP, sa Komisia domnieva, že uvedené opatrenie má len veľmi okrajový vplyv. Tieto trhy totiž budú uvedeným opatrením ovplyvnené iba nepriamo, pretože okrem prísneho právneho, účtovného a finančného oddelenia materskej spoločnosti od jej dcérskych spoločností sa oznámená reforma nevzťahuje na zamestnancov týchto dcérskych spoločností. |
| --- | --- |

(135)

V statickej analýze sa Komisia na jednej strane domnieva, že narušenie hospodárskej súťaže spôsobené uvedeným opatrením na trhu mestskej hromadnej dopravy v Île-de-France je svojím charakterom zjavne veľmi obmedzené, pretože so zreteľom na minulosť RATP a jej činnosti je zrejmé, že dôchodkové záväzky, ktorých sa týka reforma, sa vzťahujú na činnosti v minulosti vykonávané na neliberalizovanom trhu, na ktorom bola hospodárska súťaž až doteraz veľmi slabá. Na druhej strane, pokiaľ ide o trhy, na ktorých skupina RATP pôsobí prostredníctvom dcérskych spoločností spoločnosti RATP, sa Komisia domnieva, že uvedené opatrenie má len veľmi okrajový vplyv. Tieto trhy totiž budú uvedeným opatrením ovplyvnené iba nepriamo, pretože okrem prísneho právneho, účtovného a finančného oddelenia materskej spoločnosti od jej dcérskych spoločností sa oznámená reforma nevzťahuje na zamestnancov týchto dcérskych spoločností.

| (136) | V dynamickej analýze, ktorá je nepochybne vhodnejšia so zreteľom na nariadenie (ES) č. 1370/2007, sa Komisia domnieva, že hoci by uvedené opatrenie teoreticky mohlo umožniť RATP udržať si dominantné postavenie, toto riziko je nepatrné. Tento záver vychádza z toho, že opatrenie je obmedzené na vyrovnanie príspevkov platených RATP s príspevkami jej konkurentov a z toho, že po reforme osobitného dôchodkového systému, ku ktorej došlo v roku 2008, nie je dôchodkový systém RATP pre podnik obzvlášť príťažlivý. |
| --- | --- |

(136)

V dynamickej analýze, ktorá je nepochybne vhodnejšia so zreteľom na nariadenie (ES) č. 1370/2007, sa Komisia domnieva, že hoci by uvedené opatrenie teoreticky mohlo umožniť RATP udržať si dominantné postavenie, toto riziko je nepatrné. Tento záver vychádza z toho, že opatrenie je obmedzené na vyrovnanie príspevkov platených RATP s príspevkami jej konkurentov a z toho, že po reforme osobitného dôchodkového systému, ku ktorej došlo v roku 2008, nie je dôchodkový systém RATP pre podnik obzvlášť príťažlivý.

| (137) | So zreteľom na uvedené Komisia dospela k záveru, že negatívny vplyv pomoci poskytnutej RATP bude oslabený. Oznámená reforma, ktorá sa obmedzuje na to, čo je nevyhnutne potrebné na vytvorenie rovnakých podmienok, pokiaľ ide o príspevky na povinné starobné poistenie, ukončuje narušenie hospodárskej súťaže, ktoré by znevýhodňovalo RATP, a teda nemení podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

(137)

So zreteľom na uvedené Komisia dospela k záveru, že negatívny vplyv pomoci poskytnutej RATP bude oslabený. Oznámená reforma, ktorá sa obmedzuje na to, čo je nevyhnutne potrebné na vytvorenie rovnakých podmienok, pokiaľ ide o príspevky na povinné starobné poistenie, ukončuje narušenie hospodárskej súťaže, ktoré by znevýhodňovalo RATP, a teda nemení podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom.

| (138) | Z toho vyplýva, že uvedená pomoc je zlučiteľná so spoločným trhom pod podmienkou, že reforma osobitného dôchodkového systému RATP zameraná na zosúladenie tohto systému s pravidlami všeobecného práva základných systémov pre zamestnancov zo súkromného sektora a štátnych zamestnancov, sa zavedie v plnom rozsahu. |
| --- | --- |

(138)

Z toho vyplýva, že uvedená pomoc je zlučiteľná so spoločným trhom pod podmienkou, že reforma osobitného dôchodkového systému RATP zameraná na zosúladenie tohto systému s pravidlami všeobecného práva základných systémov pre zamestnancov zo súkromného sektora a štátnych zamestnancov, sa zavedie v plnom rozsahu.

| (139) | Komisia sa domnieva, že uvedený záver nie je spochybnený riešením, ktoré prijala vo svojom rozhodnutí 2005/145/ES vo veci EDF (49). |
| --- | --- |

(139)

Komisia sa domnieva, že uvedený záver nie je spochybnený riešením, ktoré prijala vo svojom rozhodnutí 2005/145/ES vo veci EDF (49).

| (140) | V tejto súvislosti treba poznamenať, že v tomto rozhodnutí Komisia povolila štátnu pomoc oslobodzujúcu podniky jedného odvetvia od osobitných dôchodkových záväzkov, ktoré presahovali záväzky vyplývajúce zo všeobecného dôchodkového systému a ktoré boli určené v období monopolu. Pri tejto príležitosti Komisia usúdila, že čiastočné zníženie záťaže vyplývajúcej z mechanizmu financovania osobitných nárokov na dôchodok nadobudnutých pred zavedením reformy predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, ktorá môže byť vyhlásená za zlučiteľnú so spoločným trhom. Komisia sa vo svojej analýze zlučiteľnosti domnievala, že situácia EDF sa svojou povahou veľmi nelíši od situácie „uviaznutých nákladov“ v oblasti energetiky. Išlo totiž o pomoc, ktorá mala uľahčiť prechod ku konkurencieschopnému odvetviu energetiky. Komisia sa domnievala, že je vhodné prirovnať pomoc spoločnosti EDF k náhrade uviaznutých nákladov (50) a oznámila, že tento prístup uplatní vo svojej analýze podobných prípadov. |
| --- | --- |

(140)

V tejto súvislosti treba poznamenať, že v tomto rozhodnutí Komisia povolila štátnu pomoc oslobodzujúcu podniky jedného odvetvia od osobitných dôchodkových záväzkov, ktoré presahovali záväzky vyplývajúce zo všeobecného dôchodkového systému a ktoré boli určené v období monopolu. Pri tejto príležitosti Komisia usúdila, že čiastočné zníženie záťaže vyplývajúcej z mechanizmu financovania osobitných nárokov na dôchodok nadobudnutých pred zavedením reformy predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, ktorá môže byť vyhlásená za zlučiteľnú so spoločným trhom. Komisia sa vo svojej analýze zlučiteľnosti domnievala, že situácia EDF sa svojou povahou veľmi nelíši od situácie „uviaznutých nákladov“ v oblasti energetiky. Išlo totiž o pomoc, ktorá mala uľahčiť prechod ku konkurencieschopnému odvetviu energetiky. Komisia sa domnievala, že je vhodné prirovnať pomoc spoločnosti EDF k náhrade uviaznutých nákladov (50) a oznámila, že tento prístup uplatní vo svojej analýze podobných prípadov.

| (141) | Na základe uvedených skutočností sa Komisia domnieva, že v tomto prípade štátna pomoc oslobodzuje RATP od dôchodkových záväzkov, ktoré presiahli dôchodkové záväzky vyplývajúce zo všeobecného dôchodkového systému a ktoré boli vymedzené ešte pred liberalizáciou trhu. Komisia zároveň dodala, že reforma osobitných dôchodkových systémov realizovaná v RATP od začiatku roka 2008 zosúladí osobitný systém zamestnancov RATP s pravidlami všeobecného práva základných systémov zamestnancov zo súkromného sektora a štátnych zamestnancov. |
| --- | --- |

(141)

Na základe uvedených skutočností sa Komisia domnieva, že v tomto prípade štátna pomoc oslobodzuje RATP od dôchodkových záväzkov, ktoré presiahli dôchodkové záväzky vyplývajúce zo všeobecného dôchodkového systému a ktoré boli vymedzené ešte pred liberalizáciou trhu. Komisia zároveň dodala, že reforma osobitných dôchodkových systémov realizovaná v RATP od začiatku roka 2008 zosúladí osobitný systém zamestnancov RATP s pravidlami všeobecného práva základných systémov zamestnancov zo súkromného sektora a štátnych zamestnancov.

11.4.   ZÁVER

| (142) | Na záver sa Komisia domnieva, že uvedené opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Táto štátna pomoc je neoprávnená, ale zlučiteľná so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(142)

Na záver sa Komisia domnieva, že uvedené opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Táto štátna pomoc je neoprávnená, ale zlučiteľná so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES.

12.   POSÚDENIE DRUHÉHO A TRETIEHO OPATRENIA

| (143) | Ako bolo uvedené, oznámená reforma ustanovuje, že od 1. januára 2006 bude štát vyplácať CRP-RATP dotáciu určenú na vyrovnanie jej účtov. |
| --- | --- |

(143)

Ako bolo uvedené, oznámená reforma ustanovuje, že od 1. januára 2006 bude štát vyplácať CRP-RATP dotáciu určenú na vyrovnanie jej účtov.

| (144) | Okrem toho oznámená reforma predpokladá pre CRP-RATP možnosť pričleniť základné nároky na dôchodok vyplývajúce z osobitného systému k systémom podľa všeobecného práva. V záujme rešpektovania všeobecnej zásady finančnej neutrality je predpokladom tohto pričlenenia to, že štát bude prijímajúcim systémom platiť vyrovnávacie doplatky namiesto CRP-RATP. |
| --- | --- |

(144)

Okrem toho oznámená reforma predpokladá pre CRP-RATP možnosť pričleniť základné nároky na dôchodok vyplývajúce z osobitného systému k systémom podľa všeobecného práva. V záujme rešpektovania všeobecnej zásady finančnej neutrality je predpokladom tohto pričlenenia to, že štát bude prijímajúcim systémom platiť vyrovnávacie doplatky namiesto CRP-RATP.

| (145) | Treba určiť, či tieto opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(145)

Treba určiť, či tieto opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

| (146) | V tejto súvislosti treba pripomenúť, že článok 87 Zmluvy o ES sa vzťahuje len na podniky v zmysle práva Spoločenstva o hospodárskej súťaži. Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora oblasť sociálnej ochrany, ak je založená na solidarite, nepredstavuje hospodársku činnosť v zmysle zmluvy (pozri bod 67 rozhodnutia o začatí konania z 10. októbra 2007) (51). |
| --- | --- |

(146)

V tejto súvislosti treba pripomenúť, že článok 87 Zmluvy o ES sa vzťahuje len na podniky v zmysle práva Spoločenstva o hospodárskej súťaži. Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora oblasť sociálnej ochrany, ak je založená na solidarite, nepredstavuje hospodársku činnosť v zmysle zmluvy (pozri bod 67 rozhodnutia o začatí konania z 10. októbra 2007) (51).

| (147) | Na základe tejto judikatúry sa Komisia domnieva, že ani CRP-RATP, ani dôchodkové fondy prijímajúce zamestnancov RATP, ktorí sú zárobkovo činní alebo na dôchodku, čiže CNAV a AGIRC-ARRCO, nie sú podnikmi v zmysle práva Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže z nasledujúcich dôvodov. |
| --- | --- |

(147)

Na základe tejto judikatúry sa Komisia domnieva, že ani CRP-RATP, ani dôchodkové fondy prijímajúce zamestnancov RATP, ktorí sú zárobkovo činní alebo na dôchodku, čiže CNAV a AGIRC-ARRCO, nie sú podnikmi v zmysle práva Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže z nasledujúcich dôvodov.

| (148) | V tomto prípade Komisia najprv konštatuje, že zamestnanci RATP podliehajú povinnej sociálnej ochrane vrátane autonómneho systému starobného poistenia, ktorý sleduje sociálny cieľ. Cieľom tohto systému je totiž zabezpečiť pre všetky osoby, ktoré mu podliehajú, krytie rizika staroby bez ohľadu na ich finančnú situáciu a ich zdravotný stav v čase ich účasti na systéme. |
| --- | --- |

(148)

V tomto prípade Komisia najprv konštatuje, že zamestnanci RATP podliehajú povinnej sociálnej ochrane vrátane autonómneho systému starobného poistenia, ktorý sleduje sociálny cieľ. Cieľom tohto systému je totiž zabezpečiť pre všetky osoby, ktoré mu podliehajú, krytie rizika staroby bez ohľadu na ich finančnú situáciu a ich zdravotný stav v čase ich účasti na systéme.

| (149) | Komisia sa okrem iného domnieva, že tento systém je v súlade so zásadou solidarity, pretože z príspevkov platených zárobkovo činnými zamestnancami sa financujú dôchodky zamestnancov na dôchodku. |
| --- | --- |

(149)

Komisia sa okrem iného domnieva, že tento systém je v súlade so zásadou solidarity, pretože z príspevkov platených zárobkovo činnými zamestnancami sa financujú dôchodky zamestnancov na dôchodku.

| (150) | Komisia ďalej poznamenáva, že riadenie dotknutého systému bolo zákonom zverené fondu CRP-RATP, ktorého činnosť podlieha štátnej kontrole. Fond preto vyberá výnos z príspevkov platených zamestnancami RATP a samotnou RATP a zabezpečuje zúčtovanie a vyplácanie dôchodkov. Komisia konštatuje, že podľa článku L711-1 zákona o sociálnom zabezpečení má CRP-RATP všetky právomoci vymedzené v článku L111-1 uvedeného zákona, v ktorom sa predovšetkým uvádza, že organizácia sociálneho zabezpečenia je založená na zásade národnej solidarity. |
| --- | --- |

(150)

Komisia ďalej poznamenáva, že riadenie dotknutého systému bolo zákonom zverené fondu CRP-RATP, ktorého činnosť podlieha štátnej kontrole. Fond preto vyberá výnos z príspevkov platených zamestnancami RATP a samotnou RATP a zabezpečuje zúčtovanie a vyplácanie dôchodkov. Komisia konštatuje, že podľa článku L711-1 zákona o sociálnom zabezpečení má CRP-RATP všetky právomoci vymedzené v článku L111-1 uvedeného zákona, v ktorom sa predovšetkým uvádza, že organizácia sociálneho zabezpečenia je založená na zásade národnej solidarity.

| (151) | Komisia napokon konštatuje, že CRP-RATP pri plnení svojho poslania uplatňuje zákon a nemá žiadnu možnosť ovplyvniť výšku príspevkov, používanie finančných prostriedkov ani určenie výšky dávok. Vyplácané dávky sú zákonné a nezávislé od výšky vyberaných príspevkov. |
| --- | --- |

(151)

Komisia napokon konštatuje, že CRP-RATP pri plnení svojho poslania uplatňuje zákon a nemá žiadnu možnosť ovplyvniť výšku príspevkov, používanie finančných prostriedkov ani určenie výšky dávok. Vyplácané dávky sú zákonné a nezávislé od výšky vyberaných príspevkov.

| (152) | Keďže CRP-RATP nie je podnikom v zmysle práva Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže, Komisia sa domnieva, že vyplatenie vyrovnávacej dotácie fondu CRP-RATP zo strany štátu a štátne financovanie vyrovnávacích doplatkov namiesto CRP-RATP nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, |
| --- | --- |

(152)

Keďže CRP-RATP nie je podnikom v zmysle práva Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže, Komisia sa domnieva, že vyplatenie vyrovnávacej dotácie fondu CRP-RATP zo strany štátu a štátne financovanie vyrovnávacích doplatkov namiesto CRP-RATP nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Zriadenie dôchodkového fondu zamestnancov RATP (CRP-RATP) predstavuje štátnu pomoc podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, ktorú Francúzsko neoprávnene poskytlo v rozpore s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES.

Táto štátna pomoc je zlučiteľná so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES za predpokladu, že sa reforma osobitného dôchodkového systému RATP zameraná na zosúladenie tohto systému s pravidlami všeobecného práva základných systémov zamestnancov súkromného sektora a štátnych zamestnancov zavedie v plnom rozsahu.

Poskytnutie tejto pomoci je teda oprávnené.

Článok 2

Vyplatenie vyrovnávacej dotácie fondu CRP-RATP zo strany štátu a štátne financovanie vyrovnávacích doplatkov namiesto CRP-RATP v čase pričlenenia základných nárokov osobitného systému k systémom podľa všeobecného práva nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Francúzskej republike.

V Bruseli 13. júla 2009

Za Komisiu

Antonio TAJANI

podpredseda

---

(1)  Ú. v. EÚ C 9, 15.1.2008, s. 13.

1

(2)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

2

(3)  Úradný vestník Francúzskej republiky z 26. marca a 3. apríla 1948.

3

(4)  Článok 2 zmeneného a doplneného uznesenia č. 59-151 zo 7. januára 1959 o organizácii osobnej dopravy v parížskom regióne (Úradný vestník Francúzskej republiky z 10. januára 1959), ktorým sa zmenil a doplnil uvedený zákon z roku 1948.

4

(5)  V právnych predpisoch je táto možnosť podmienená takto: „Mimo regiónu Île-de-France a v zahraničí môže Régie autonome des transports parisiens prostredníctvom dcérskych spoločností aj budovať, zariaďovať a prevádzkovať siete a linky verejnej osobnej dopravy za predpokladu vzájomného dodržiavania pravidiel hospodárskej súťaže. Tieto dcérske spoločnosti majú štatút akciovej spoločnosti. Ich riadenie je z finančného hľadiska a v rámci cieľov skupiny autonómne; predovšetkým nemôžu dostávať dotácie na prevádzku a investície do dopravy v regióne Île-de-France, ktoré prideľuje štát, Syndicat des transports d’Île-de-France (zväz dopravy Île-de-France) a iné verejné samosprávy.“

5

(6)  V služobnom poriadku zamestnancov RATP sú ustanovené zásady zaradenia zamestnancov do tried, ako aj ustanovenia spojené s určitými situáciami, predovšetkým ustanovenia týkajúce sa:

6

| — | skončenia výkonu funkcie, ktorými sa spresňujú pravidlá, ktoré treba uplatniť v prípade odstúpenia, prepustenia alebo odvolania z funkcie, |
| --- | --- |

—

skončenia výkonu funkcie, ktorými sa spresňujú pravidlá, ktoré treba uplatniť v prípade odstúpenia, prepustenia alebo odvolania z funkcie,

| — | dovoleniek (ročné dovolenky, osobitné dovolenky z rodinných dôvodov a pod.), |
| --- | --- |

—

dovoleniek (ročné dovolenky, osobitné dovolenky z rodinných dôvodov a pod.),

| — | podmienok kariérneho postupu. |
| --- | --- |

—

podmienok kariérneho postupu.

Pred reformou osobitného dôchodkového systému boli v článku 51 služobného poriadku zamestnancov RATP ustanovené aj podmienky nároku na dôchodok s odkazom na predpis o dôchodkoch. Tento predpis bol zrušený k 1. júlu 2008 (článok 52 vyhlášky č. 2008-637 z 30. júna 2008).

(7)  Úradný vestník Francúzskej republiky z 10. januára 1959.

7

(8)  Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 1.

8

(9)  Úradný vestník Francúzskej republiky z 24. septembra 1959.

9

(10)  Zákon č. 2003-775 z 21. augusta 2003 o reforme dôchodkov.

10

(11)  Vyhláška č. 2008-48 z 15. januára 2008 o osobitnom dôchodkovom systéme zamestnancov RATP.

11

(12)  Vyhláška č. 2008-637 z 30. júna 2008 o úprave dôchodkov zamestnancov RATP.

12

(13)  Vyhláška č. 2008-1514 z 30. decembra 2008 o určitých osobitných systémoch sociálneho zabezpečenia a o systéme doplnkového dôchodkového poistenia v prospech pracovníkov štátnej správy a verejných orgánov, ktorí nie sú v trvalom pracovnom pomere.

13

(14)  Financovanie dôchodkového systému prerozdeľovaním vychádza z významnej solidarity medzi generáciami. Jeho finančná rovnováha závisí od pomeru počtu platiteľov príspevkov k počtu dôchodcov. Miera rastu príjmov a zamestnaného činného obyvateľstva teda predstavuje dva hlavné faktory vývoja.

14

(15)  Vyhláška č. 2005-1635 z 26. decembra 2005 o dôchodkovom fonde zamestnancov RATP.

15

(16)  Vyhláška č. 2005-1638 z 26. decembra 2005, ktorou sa ustanovujú sadzby príspevkov do dôchodkového fondu zamestnancov RATP.

16

(17)  CNAV: Caisse Nationale d’Assurance Vieillesse (Národný fond starobného poistenia).

17

(18)  AGIRC: Association générale des institutions de retraite des cadres (Generálne združenie inštitúcii pre dôchodkové zabezpečenie riadiacich pracovníkov).

18

(19)  ARRCO: Association pour le régime de retraite complémentaire des salariés (Združenie doplnkových dôchodkových systémov).

19

(20)  Finančným pričlenením sa osobitný systém a jeho pravidlá udržujú nechávajú nedotknuté. Jeho cieľom je preniesť dôchodkové záväzky zo súvahy podnikov dotknutých touto operáciou. Pričlenenie na rozdiel od začlenenia vylučuje akýkoľvek priamy vzťah medzi systémami podľa všeobecného práva a podnikmi, zamestnancami a dôchodcami pričlenenej skupiny. Prostredníctvom štruktúry „obrazovky“ vytvorenej medzi podnikmi a zamestnancami pričleneného odvetvia na jednej strane a systémami podľa všeobecného práva na druhej strane sa na základe pričlenenia zabezpečujú len globálne finančné toky vyplývajúce z „virtuálnych“ transakcií. Virtuálnych do tej miery, že zamestnanci nemajú žiadne priame právne ani administratívne spojenie s inštitúciami prijímajúceho systému a že sa na nich naďalej vzťahujú právne predpisy osobitného systému, pokiaľ ide o určenie ich nároku na dôchodok a revalorizáciu vyplácaných dôchodkov.

20

(21)  Nároky vyplývajúce z osobitného systému alebo „osobitné“ nároky zodpovedajú rozdielu medzi nadobudnutými nárokmi na dôchodok vyplácanými osobitným systémom RATP a dávkami poskytovanými podľa všeobecného práva alebo základnými nárokmi. „Osobitné“ nároky vzťahujúce sa na osobitný systém RATP teda zodpovedajú nárokom na dôchodok presahujúcim nároky, ktoré bežne vyplývajú zo systémov podľa všeobecného práva. Nároky vyplývajúce z osobitného systému, ktoré však v rámci reformy osobitných dôchodkových systémov (pozri odôvodnenie 21 tohto rozhodnutia) majú postupne zaniknúť, bude naďalej vyplácať CRP-RATP.

21

(22)  Rozdiely v ukazovateľoch nákladov oboch systémov závisia na jednej strane od rozdielov týkajúcich sa výšky a štruktúry platov (ktoré majú vplyv na dôchodkové náklady) a na druhej strane od demografických rozdielov (napríklad pomerne užšia základňa prispievateľov, ktorá ovplyvňuje výšku príspevkov).

22

(23)  Podlieha služobnému tajomstvu.

23

(24)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

24

(25)  Rozsudok Súdneho dvora vo veci C-251/97, Francúzsko/Komisia, Zb. 1999, s. I-6639, bod 40.

25

Francúzsko/Komisia

(26)  Rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci T-157/01, Danske Busvognmaend/Komisia, Zb. 2004, s. II-917.

26

Danske Busvognmaend/Komisia

(27)  Rozsudok Súdneho dvora vo veci C-237/04, Enirisorse SpA/SotaCRP-RATPbo SpA, Zb. 2006, s. I-2843.

27

Enirisorse SpA/SotaCRP-RATPbo SpA

(28)  Podľa informačnej správy p. Bertranda AUBANA, senátora, vypracovanej v mene Štátnej komisie pre financie, rozpočtovú kontrolu a hospodárske výkazy 9. júla 2008, sa výška týchto dôchodkových záväzkov odhaduje na 21 miliárd EUR.

28

(29)  Rozhodnutie Komisie 2008/204/ES z 10. októbra 2007 o štátnej pomoci poskytnutej Francúzskom, pokiaľ ide o reformu spôsobu financovania dôchodkov štátnych zamestnancov spoločnosti La Poste (Ú. v. EÚ L 63, 7.3.2008, s. 16).

29

(30)  Vec C-301/87, Francúzsko/Komisia, Zb. 1990, s. I-307, bod 41.

30

Francúzsko/Komisia

(31)  V tejto súvislosti pozri vec T-55/99, Španielsko/Komisia, Zb. 2000, s. II-3207, bod 82.

31

Španielsko/Komisia

(32)  Vec C-390/98, H.J. Banks & Co./The Coal Authority and Secretary of State for Trade and Industry, Zb. 2001, s. I-6117, bod 33.

32

H.J. Banks & Co./The Coal Authority and Secretary of State for Trade and Industry

(33)  V tejto súvislosti pozri vyššie uvedené rozhodnutie 2008/204/ES a rozhodnutie Komisie z 10. októbra 2007 o reforme financovania dôchodkového systému v bankovom sektore v Grécku (Ú. v. EÚ C 308, 19.12.2007, s. 9).

33

(34)  V tomto zmysle pozri rozhodnutia uvedené v poznámke pod čiarou č. 6.

34

(35)  Pozri najmä oddiely 2 a 3 tohto rozhodnutia.

35

(36)  Vec C-34/01, Enirisorse SpA/Ministero delle Finanze, Zb. 2003, s. I-14243.

36

Enirisorse SpA/Ministero delle Finanze

(37)  Pozri bod 63 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2).

37

(38)  Vec T-157/01, Danske Busvognmænd/Komisia, Zb. 2004, s. II-917.

38

Danske Busvognmænd/Komisia

(39)  Vec 173/73, Taliansko/Komisia, Zb. 1974, s. 709, bod 13; vec C-310/85, Deufil/Komisia, Zb. 1987, s. 901, bod 8; vec C-241/94, Francúzsko/Komisia, Zb. 1996, s. I-4551, bod 20.

39

Taliansko/Komisia

Deufil/Komisia

Francúzsko/Komisia

(40)  Vec C-387/92, Banco Exterior, Zb. 1994, s. I-877, bod 13; vyššie uvedený rozsudok vo veci C-241/94, bod 34.

40

Banco Exterior

(41)  Vec C-5/01, Belgicko/Komisia, Zb. 2002, s. I-1191, bod 39.

41

Belgicko/Komisia

(42)  Vec 30/59, Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/Vysoký úrad, Zb. 1961, s. 3, body 29 a 30; vyššie uvedený rozsudok vo veci C-173/73, body 12 a 13; vyššie uvedený rozsudok vo veci C-241/94, body 29 a 35; Rozsudok Súdneho dvora z 12. decembra 2002, vec C-251/97, Francúzsko/Komisia, Zb. 1999, s. I-6639, body 40, 46 a 47.

42

Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/Vysoký úrad

Francúzsko/Komisia

(43)  Pozri vec C-156/98, Nemecko/Komisia, Zb. 2000, s. I-6857, bod 30 a uvedenú judikatúru.

43

Nemecko/Komisia

(44)  Pozri najmä vec C-730/79, Philip Morris/Komisia, Zb. 1980, s. 2671, body 11 a 12 a vec T-214/95, Vlaams Gewest/Komisia, Zb. 1998, s. II-717, body 48 až 50.

44

Philip Morris/Komisia

Vlaams Gewest/Komisia

(45)  Vec T-222/04, Taliansko/Komisia, Zb. 2009, bod 45.

45

Taliansko/Komisia

(46)  Treba uviesť, že je nevyhnutné, aby sa prijímajúci podnik sám podieľal na obchode v rámci Spoločenstva. Keď totiž členský štát poskytne pomoc podniku, vnútropodniková činnosť sa tým môže udržať alebo zintenzívniť s tým dôsledkom, že možnosti podnikov so sídlom v ostatných členských štátoch preniknúť na trh tohto štátu sa tým znížia. Okrem toho posilnenie podniku, ktorý sa doteraz nepodieľal na obchode v rámci Spoločenstva, môže tento podnik postaviť do situácie, ktorá mu umožní preniknúť na trh iného členského štátu (v tomto zmysle pozri najmä vec C-310/99, Taliansko/Komisia, Zb. 2002, s. I-2289, bod 84).

46

Taliansko/Komisia

(47)  Pozri odôvodnenie 21 tohto rozhodnutia.

47

(48)  V tomto zmysle pozri spoločnú správu Komisie a Rady o primeraných a udržateľných dôchodkoch (CS/7165/03) z 18. marca 2003.

48

(49)  Ú. v. EÚ L 49, 22.2.2005, s. 9.

49

(50)  Oznámenie Komisie o metodike analýzy štátnej pomoci spojenej s uviaznutými nákladmi [list Komisie SG (2001) D/290869 zo 6.8.2001].

50

(51)  Súdny dvor rozhodol takto v spojených veciach C-159 a C-160/91, Poucet et Pistre: „Nemocenské fondy alebo inštitúcie, ktoré sú zamerané na riadenie verejnej služby sociálneho zabezpečenia, plnia výlučne sociálnu funkciu. Táto činnosť je totiž založená na zásade národnej solidarity a je úplne nezisková. Vyplácané dávky sú zákonnými dávkami nezávislými od výšky príspevkov. Z toho vyplýva, že táto činnosť nie je hospodárskou činnosťou, a preto inštitúcie, ktoré sú ňou poverené, nie sú podnikmi v zmysle článkov 81 a 82 zmluvy.“

51

Poucet et Pistre

---

V Akty prijaté od 1. decembra 2009 na základe Zmluvy o Európskej únii, Zmluvy o fungovaní Európskej únie a Zmluvy o Euratome

AKTY, KTORÝCH UVEREJNENIE JE POVINNÉ

| 12.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 327/36 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 327/36

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1213/2009

z 11. decembra 2009,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007 z 21. decembra 2007, ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v sektore ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 138 ods. 1,

keďže v súlade:

keďže v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní sa nariadením (ES) č. 1580/2007 ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanoví paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XV k uvedenému nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 138 nariadenia (ES) č. 1580/2007 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 12. decembra 2009.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 11. decembra 2009

Za Komisiu v mene predsedu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 50,4 |
| MA | 57,1 |
| TN | 90,9 |
| TR | 63,9 |
| ZZ | 65,6 |
| 0707 00 05 | EG | 155,5 |
| MA | 49,3 |
| TR | 76,8 |
| ZZ | 93,9 |
| 0709 90 70 | MA | 50,5 |
| TR | 114,3 |
| ZZ | 82,4 |
| 0805 10 20 | AR | 70,4 |
| MA | 48,8 |
| TR | 63,3 |
| ZA | 61,8 |
| ZZ | 61,1 |
| 0805 20 10 | MA | 73,1 |
| TR | 85,9 |
| ZZ | 79,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 59,6 |
| IL | 75,3 |
| TR | 75,5 |
| ZZ | 70,1 |
| 0805 50 10 | TR | 75,6 |
| ZZ | 75,6 |
| 0808 10 80 | CA | 65,1 |
| CN | 80,0 |
| MK | 24,5 |
| US | 92,7 |
| ZZ | 65,6 |
| 0808 20 50 | CN | 47,8 |
| TR | 92,0 |
| US | 186,0 |
| ZZ | 108,6 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

AL

50,4

MA

57,1

TN

90,9

TR

63,9

ZZ

65,6

0707 00 05

EG

155,5

MA

49,3

TR

76,8

ZZ

93,9

0709 90 70

MA

50,5

TR

114,3

ZZ

82,4

0805 10 20

AR

70,4

MA

48,8

TR

63,3

ZA

61,8

ZZ

61,1

0805 20 10

MA

73,1

TR

85,9

ZZ

79,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

59,6

IL

75,3

TR

75,5

ZZ

70,1

0805 50 10

TR

75,6

ZZ

75,6

0808 10 80

CA

65,1

CN

80,0

MK

24,5

US

92,7

ZZ

65,6

0808 20 50

CN

47,8

TR

92,0

US

186,0

ZZ

108,6

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

| 12.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 327/38 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 327/38

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1214/2009

z 11. decembra 2009,

ktorým sa menia a dopĺňajú reprezentatívne ceny a výška dodatočných dovozných ciel na niektoré produkty v sektore cukru stanovené nariadením (ES) č. 877/2009 na hospodársky rok 2009/10

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 951/2006 z 30. júna 2006, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá implementácie nariadenia Rady (ES) č. 318/2006 pokiaľ ide o obchodovanie s tretími krajinami v sektore cukru (2), a najmä na jeho článok 36 ods. 2 druhý pododsek druhú vetu,

keďže:

| (1) | Výška reprezentatívnych cien a dodatočných ciel uplatniteľných na dovoz bieleho a surového cukru a určitých sirupov na hospodársky rok 2009/10 sa stanovila v nariadení Komisie (ES) č. 877/2009 (3). Tieto ceny a clá sa naposledy zmenili a doplnili nariadením Komisie (ES) č. 1160/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Výška reprezentatívnych cien a dodatočných ciel uplatniteľných na dovoz bieleho a surového cukru a určitých sirupov na hospodársky rok 2009/10 sa stanovila v nariadení Komisie (ES) č. 877/2009 (3). Tieto ceny a clá sa naposledy zmenili a doplnili nariadením Komisie (ES) č. 1160/2009 (4).

| (2) | Údaje, ktoré má Komisia v súčasnosti k dispozícii, vedú k zmene a doplneniu uvedených súm v súlade s pravidlami a podrobnými podmienkami ustanovenými v nariadení (ES) č. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Údaje, ktoré má Komisia v súčasnosti k dispozícii, vedú k zmene a doplneniu uvedených súm v súlade s pravidlami a podrobnými podmienkami ustanovenými v nariadení (ES) č. 951/2006,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Reprezentatívne ceny a dodatočné clá uplatniteľné na dovoz produktov uvedených v článku 36 nariadenia (ES) č. 951/2006, stanovené nariadením (ES) č. 877/2009 na hospodársky rok 2009/10, sa menia a dopĺňajú a uvádzajú sa v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 12. decembra 2009.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 11. decembra 2009

Za Komisiu v mene predsedu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 253, 25.9.2009, s. 3.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 314, 1.12.2009, s. 6.

4

---

PRÍLOHA

Zmenené a doplnené reprezentatívne ceny a dodatočné dovozné clá na biely cukor, surový cukor a produkty patriace pod číselný znak kód KN 1702 90 95 uplatniteľné od 12. decembra 2009

| (EUR) |
| --- |
| Číselný znak KN | Výška reprezentatívnej ceny na 100 kg netto daného produktu | Výška dodatočného cla na 100 kg netto daného produktu |
| 1701 11 10 (1) | 36,95 | 0,20 |
| 1701 11 90 (1) | 36,95 | 3,82 |
| 1701 12 10 (1) | 36,95 | 0,07 |
| 1701 12 90 (1) | 36,95 | 3,52 |
| 1701 91 00 (2) | 42,14 | 4,83 |
| 1701 99 10 (2) | 42,14 | 1,70 |
| 1701 99 90 (2) | 42,14 | 1,70 |
| 1702 90 95 (3) | 0,42 | 0,27 |

(EUR)

Číselný znak KN

Výška reprezentatívnej ceny na 100 kg netto daného produktu

Výška dodatočného cla na 100 kg netto daného produktu

1701 11 10 (1)

36,95

0,20

1701 11 90 (1)

36,95

3,82

1701 12 10 (1)

36,95

0,07

1701 12 90 (1)

36,95

3,52

1701 91 00 (2)

42,14

4,83

1701 99 10 (2)

42,14

1,70

1701 99 90 (2)

42,14

1,70

1702 90 95 (3)

0,42

0,27

---

(1)  Stanovené pre štandardnú kvalitu definovanú v bode III prílohy IV k nariadeniu (ES) č. 1234/2007.

(2)  Stanovené pre štandardnú kvalitu definovanú v bode II prílohy IV k nariadeniu (ES) č. 1234/2007.

(3)  Stanovené na 1 % obsahu sacharózy.

---

| 12.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 327/40 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 327/40

---

ROZHODNUTIE POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÉHO VÝBORU Atalanta/8/2009

zo 4. decembra 2009

o vymenovaní veliteľa ozbrojených síl Európskej únie pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (Atalanta)

(2009/946/SZBP)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÝ VÝBOR,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 38,

so zreteľom na jednotnú akciu Rady 2008/851/SZBP z 10. novembra 2008 o vojenskej operácii Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (1) (Atalanta), a najmä jej článok 6,

keďže:

| (1) | Podľa článku 6 jednotnej akcie 2008/851/SZBP Rada poverila Politický a bezpečnostný výbor (PBV) prijímať rozhodnutia o vymenovaní veliteľa ozbrojených síl EÚ. |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 6 jednotnej akcie 2008/851/SZBP Rada poverila Politický a bezpečnostný výbor (PBV) prijímať rozhodnutia o vymenovaní veliteľa ozbrojených síl EÚ.

| (2) | Politický a bezpečnostný výbor prijal 22. júla 2009 rozhodnutie Atalanta/6/2009 (2), ktorým sa komodor Peter BINDT vymenúva za veliteľa ozbrojených síl pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania. |
| --- | --- |

(2)

Politický a bezpečnostný výbor prijal 22. júla 2009 rozhodnutie Atalanta/6/2009 (2), ktorým sa komodor Peter BINDT vymenúva za veliteľa ozbrojených síl pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania.

| (3) | Veliteľ operácie Európskej únie odporučil vymenovať kontraadmirála Giovanniho GUMIERA za nového veliteľa ozbrojených síl Európskej únie pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania. |
| --- | --- |

(3)

Veliteľ operácie Európskej únie odporučil vymenovať kontraadmirála Giovanniho GUMIERA za nového veliteľa ozbrojených síl Európskej únie pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania.

| (4) | Vojenský výbor EÚ uvedené odporúčanie podporil. |
| --- | --- |

(4)

Vojenský výbor EÚ uvedené odporúčanie podporil.

| (5) | V súlade s článkom 6 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na vypracovaní a vykonávaní rozhodnutí a opatrení Európskej únie s obrannými dôsledkami, |
| --- | --- |

(5)

V súlade s článkom 6 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na vypracovaní a vykonávaní rozhodnutí a opatrení Európskej únie s obrannými dôsledkami,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Týmto sa kontraadmirál Giovanni GUMIERO vymenúva za veliteľa ozbrojených síl EÚ pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 13. decembra 2009.

V Bruseli 4. decembra 2009

Za Politický a bezpečnostný výbor

predseda

O. SKOOG

---

(1)  Ú. v. EÚ L 301, 12.11.2008, s. 33.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 192, 24.7.2009, s. 68.

2

---