# Euroopa Liidu L 351/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.351.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 351 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide30. detsember 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.351.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 351

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide30. detsember 2009

---

| Sisukord | | V   Alates 1. detsembrist 2009 Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud õigusaktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE ON KOHUSTUSLIK |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1297/2009, 22. detsember 2009, millega tunnistatakse kehtetuks endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 172/2008 kehtestatud dumpinguvastane tollimaks | 1 |
| | | ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE EI OLE KOHUSTUSLIK |
| | | 2009/1022/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 15. detsember 2009, millega lubatakse Eesti Vabariigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 167 | 4 |

Sisukord

V   Alates 1. detsembrist 2009 Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud õigusaktid

Lehekülg

ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE ON KOHUSTUSLIK

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1297/2009, 22. detsember 2009, millega tunnistatakse kehtetuks endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 172/2008 kehtestatud dumpinguvastane tollimaks

1

ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE EI OLE KOHUSTUSLIK

2009/1022/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 15. detsember 2009, millega lubatakse Eesti Vabariigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 167

4

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

V Alates 1. detsembrist 2009 Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud õigusaktid

ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE ON KOHUSTUSLIK

| 30.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 351/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1297/2009,

22. detsember 2009,

millega tunnistatakse kehtetuks endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 172/2008 kehtestatud dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikli 11 lõikeid 3 ja 6,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 172/2008 (edaspidi „esialgne määrus”) (2) kehtestati Hiina Rahvavabariigist, Egiptusest, Kasahstanist, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ja Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks. Kehtivad meetmed sisaldavad väärtuselist tollimaksu määra 5,4–33,9 % sõltuvalt päritoluriigist, välja arvatud nelja esialgses määruses selgelt nimetatud ettevõtja puhul, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 172/2008 (edaspidi „esialgne määrus”) (2) kehtestati Hiina Rahvavabariigist, Egiptusest, Kasahstanist, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ja Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks. Kehtivad meetmed sisaldavad väärtuselist tollimaksu määra 5,4–33,9 % sõltuvalt päritoluriigist, välja arvatud nelja esialgses määruses selgelt nimetatud ettevõtja puhul, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

1.2.   Läbivaatamistaotlus

| (2) | Pärast lõplike meetmete kehtestamist esitati komisjonile osalise vahepealse läbivaatamise (edaspidi „vahepealne läbivaatamine”) taotlus vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Üksnes dumpingu uurimist käsitleva taotluse esitas endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit eksportiv tootja Silmak Dooel Export Import (edaspidi „taotluse esitaja” või „Silmak”). Taotluse esitaja tegi uurimise käigus koostööd ning uurimise tulemused ja järeldused on sätestatud esialgses määruses (edaspidi „esialgne uurimine”). Taotluse esitaja on teadaolevalt asjaomase toote ainus endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit eksportiv tootja ning tema suhtes kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr on 5,4 %. |
| --- | --- |

(2)

Pärast lõplike meetmete kehtestamist esitati komisjonile osalise vahepealse läbivaatamise (edaspidi „vahepealne läbivaatamine”) taotlus vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Üksnes dumpingu uurimist käsitleva taotluse esitas endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit eksportiv tootja Silmak Dooel Export Import (edaspidi „taotluse esitaja” või „Silmak”). Taotluse esitaja tegi uurimise käigus koostööd ning uurimise tulemused ja järeldused on sätestatud esialgses määruses (edaspidi „esialgne uurimine”). Taotluse esitaja on teadaolevalt asjaomase toote ainus endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit eksportiv tootja ning tema suhtes kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr on 5,4 %.

| (3) | Taotluse esitaja väitis vahepealse läbivaatamise taotluses, et toote arvestusliku normaalväärtuse ja liitu suunduva ekspordi hinna võrdluse kohaselt on dumpingumarginaal märkimisväärselt madalam kui praegu kehtiva meetmega kehtestatud tase. Seetõttu ei ole dumpingu korvamiseks väidetavalt enam vajalik jätkata meetmete rakendamist praegusel tasemel. |
| --- | --- |

(3)

Taotluse esitaja väitis vahepealse läbivaatamise taotluses, et toote arvestusliku normaalväärtuse ja liitu suunduva ekspordi hinna võrdluse kohaselt on dumpingumarginaal märkimisväärselt madalam kui praegu kehtiva meetmega kehtestatud tase. Seetõttu ei ole dumpingu korvamiseks väidetavalt enam vajalik jätkata meetmete rakendamist praegusel tasemel.

1.3.   Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

| (4) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning otsustas algatada kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdub Silmakiga seotud dumpingu uurimisega. Komisjon avaldas algatamisteate 22. aprillil 2009Euroopa Liidu Teatajas
   (3) ja alustas uurimist. |
| --- | --- |

(4)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning otsustas algatada kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdub Silmakiga seotud dumpingu uurimisega. Komisjon avaldas algatamisteate 22. aprillil 2009Euroopa Liidu Teatajas
   (3) ja alustas uurimist.

1.4.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

| (5) | Vahepealse läbivaatamisega seotud toode on sama mis esialgses määruses, st rauasulam, mis sisaldab rohkem kui 8 massiprotsenti, kuid vähem kui 96 massiprotsenti räni ja vähemalt 4 massiprotsenti rauda. Ferrosiliitsiumi toodetakse elektrikaarahjudes kvartsi vähendamise teel, kasutades selleks süsinikku sisaldavaid tooteid. Toodet kasutatakse peamiselt desoksüdeerijana ning legeeriva komponendina raua- ja terasetööstuses. Ferrosiliitsiumi müüakse tompude, graanulite või pulbri kujul ja see on saadaval erinevates teisendites, sõltuvalt räni ning lisandite (nt alumiinium) sisaldusest. Ferrosiliitsiumi ränisisaldusega 70 % ja rohkem käsitatakse kõrge puhtuseastmega, ränisisaldusega 55–70 % keskmise puhtuseastmega ning ränisisaldusega alla 55 % madala puhtuseastmega ferrosiliitsiumina. Vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodide 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 alla. |
| --- | --- |

(5)

Vahepealse läbivaatamisega seotud toode on sama mis esialgses määruses, st rauasulam, mis sisaldab rohkem kui 8 massiprotsenti, kuid vähem kui 96 massiprotsenti räni ja vähemalt 4 massiprotsenti rauda. Ferrosiliitsiumi toodetakse elektrikaarahjudes kvartsi vähendamise teel, kasutades selleks süsinikku sisaldavaid tooteid. Toodet kasutatakse peamiselt desoksüdeerijana ning legeeriva komponendina raua- ja terasetööstuses. Ferrosiliitsiumi müüakse tompude, graanulite või pulbri kujul ja see on saadaval erinevates teisendites, sõltuvalt räni ning lisandite (nt alumiinium) sisaldusest. Ferrosiliitsiumi ränisisaldusega 70 % ja rohkem käsitatakse kõrge puhtuseastmega, ränisisaldusega 55–70 % keskmise puhtuseastmega ning ränisisaldusega alla 55 % madala puhtuseastmega ferrosiliitsiumina. Vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodide 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 alla.

| (6) | Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi turul toodetud ja müüdud ning liitu eksporditud tootel on samasugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused ning kasutusvaldkonnad ning seetõttu leitakse, et on tegemist samasuguste toodetega algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(6)

Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi turul toodetud ja müüdud ning liitu eksporditud tootel on samasugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused ning kasutusvaldkonnad ning seetõttu leitakse, et on tegemist samasuguste toodetega algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

1.5.   Asjaomased isikud

| (7) | Komisjon teatas ametlikult liidu tootmisharule, taotluse esitajale ja eksportiva riigi ametiasutustele vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teatas ametlikult liidu tootmisharule, taotluse esitajale ja eksportiva riigi ametiasutustele vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (8) | Komisjon saatis taotluse esitajale küsimustiku ja sai ettenähtud tähtaja jooksul vastuse. Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas ja teostas kontrollkäigu taotluse esitaja






  — | Silmak Dooel Export-Import (Jegunovice, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik) valdustesse. |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisjon saatis taotluse esitajale küsimustiku ja sai ettenähtud tähtaja jooksul vastuse. Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas ja teostas kontrollkäigu taotluse esitaja

—

Silmak Dooel Export-Import (Jegunovice, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik) valdustesse.

1.6.   Uurimisperiood

| (9) | Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(9)

Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”).

2.   UURIMISTULEMUSED

2.1.   Normaalväärtus

| (10) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon esmalt, kas samasuguse toote müük taotluse esitaja siseturul sõltumatutele tarbijatele on tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht on vähemalt 5 % vastavast liitu eksporditud toote müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon esmalt, kas samasuguse toote müük taotluse esitaja siseturul sõltumatutele tarbijatele on tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht on vähemalt 5 % vastavast liitu eksporditud toote müügi kogumahust.

| (11) | Uurimisel tuvastati, et samasuguse toote müük endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi siseturul ei ole tüüpiline ning seepärast tuli normaalväärtus kindlaks määrata arvestuslikult. Normaalväärtus arvutati vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et eksporditud tooteliikide tootmiskuludele liideti põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(11)

Uurimisel tuvastati, et samasuguse toote müük endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi siseturul ei ole tüüpiline ning seepärast tuli normaalväärtus kindlaks määrata arvestuslikult. Normaalväärtus arvutati vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et eksporditud tooteliikide tootmiskuludele liideti põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal.

| (12) | Selleks et teha kindlaks, kas saab lähtuda tootja enda müügi-, üld- ja halduskuludest ning samasuguse toote müügist siseturul saavutatud kasumimarginaalist, uuris komisjon seejärel, kas siseturul üldse toimus uurimisperioodil ferrosiliitsiumi müüki, mida võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses. Selgus, et ettevõtja on teinud uurimisperioodil siseturul mõned kasumlikud müügitehingud väga väikeste kaubakogustega. Ettevõtja väitis, et tehingud on seotud katsetoodetega, ning seepärast ei saa neid tehinguid käsitleda tavapärase kaubandustegevusena. Väidet kontrolliti ja sellega nõustuti. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et teha kindlaks, kas saab lähtuda tootja enda müügi-, üld- ja halduskuludest ning samasuguse toote müügist siseturul saavutatud kasumimarginaalist, uuris komisjon seejärel, kas siseturul üldse toimus uurimisperioodil ferrosiliitsiumi müüki, mida võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses. Selgus, et ettevõtja on teinud uurimisperioodil siseturul mõned kasumlikud müügitehingud väga väikeste kaubakogustega. Ettevõtja väitis, et tehingud on seotud katsetoodetega, ning seepärast ei saa neid tehinguid käsitleda tavapärase kaubandustegevusena. Väidet kontrolliti ja sellega nõustuti.

| (13) | Lähtudes eespool esitatud analüüsist otsustati, et uurimisperioodil puudus taotluse esitajal täielikult tavapärane kaubandustegevus samasuguse toote müügiks siseturul. Lähtuvalt artikli 2 lõike 6 punktist c peeti mõistlikuks kasutada normaalväärtuse arvutamisel sama meetodit, mida kasutati esialgsel uurimisel. Seega lisati taotluse esitaja tootmiskuludele võrreldavate tootmis- ja müügistruktuuride tõttu Egiptuse tootjate poolt esialgse uurimise ajal kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal 5 %, mida loeti mõistlikuks kasumiks sellist tüüpi tooraineturu korral. |
| --- | --- |

(13)

Lähtudes eespool esitatud analüüsist otsustati, et uurimisperioodil puudus taotluse esitajal täielikult tavapärane kaubandustegevus samasuguse toote müügiks siseturul. Lähtuvalt artikli 2 lõike 6 punktist c peeti mõistlikuks kasutada normaalväärtuse arvutamisel sama meetodit, mida kasutati esialgsel uurimisel. Seega lisati taotluse esitaja tootmiskuludele võrreldavate tootmis- ja müügistruktuuride tõttu Egiptuse tootjate poolt esialgse uurimise ajal kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal 5 %, mida loeti mõistlikuks kasumiks sellist tüüpi tooraineturu korral.

2.2.   Ekspordihind

| (14) | Kuna taotluse esitaja eksportmüük liitu toimus otse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihinnad kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt. |
| --- | --- |

(14)

Kuna taotluse esitaja eksportmüük liitu toimus otse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihinnad kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt.

2.3.   Võrdlus

| (15) | Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise eksporthinnaga nii tehasest hankimise kui ka samal kaubanduslikul tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mis tõendatult mõjutavad hindu ja nende võrreldavust. Sellest tulenevalt kohandati vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, pakkimis- ja lisakulusid, finantskulusid, pangale makstavaid tasusid ning taotluse esitaja tegelikke tasutud dumpinguvastaseid tollimakse. |
| --- | --- |

(15)

Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise eksporthinnaga nii tehasest hankimise kui ka samal kaubanduslikul tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mis tõendatult mõjutavad hindu ja nende võrreldavust. Sellest tulenevalt kohandati vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, pakkimis- ja lisakulusid, finantskulusid, pangale makstavaid tasusid ning taotluse esitaja tegelikke tasutud dumpinguvastaseid tollimakse.

2.4.   Dumpingumarginaal

| (16) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Võrdlus näitas, et dumpingut ei esinenud. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Võrdlus näitas, et dumpingut ei esinenud.

3.   MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS

| (17) | Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks. |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.

| (18) | Kõnealusel juhul selgus uurimisel, et Silmak on teinud märkimisväärseid jõupingutusi tootmisstruktuuri muutmiseks, et toota kvaliteetsemaid tooteliike (ränisisaldusega 75 % või rohkem), sest nende puhul oli ekspordihinna kasv keskmiselt suurem kui kulude kasv. |
| --- | --- |

(18)

Kõnealusel juhul selgus uurimisel, et Silmak on teinud märkimisväärseid jõupingutusi tootmisstruktuuri muutmiseks, et toota kvaliteetsemaid tooteliike (ränisisaldusega 75 % või rohkem), sest nende puhul oli ekspordihinna kasv keskmiselt suurem kui kulude kasv.

| (19) | Käesoleva vahepealse läbivaatamise käigus tegi taotluse esitaja igakülgselt koostööd ning kogutud ja kontrollitud andmed võimaldasid määrata kindlaks dumpingumarginaali, lähtudes ettevõtja enda andmetest, sh individuaalsetest ekspordihindadest toodete eksportimisel liitu. Kõnealuste arvutuste tulemus näitab, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam põhjendatud. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva vahepealse läbivaatamise käigus tegi taotluse esitaja igakülgselt koostööd ning kogutud ja kontrollitud andmed võimaldasid määrata kindlaks dumpingumarginaali, lähtudes ettevõtja enda andmetest, sh individuaalsetest ekspordihindadest toodete eksportimisel liitu. Kõnealuste arvutuste tulemus näitab, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam põhjendatud.

| (20) | Uurimise käigus saadud ja kontrollitud tõenditest ilmnes samuti, et taotluse esitaja tootmisstruktuuris toimunud muutusi tuleb pidada püsivateks. Uurimise käigus ei selgunud ühtegi põhjust, mis võimaldaks väita vastupidist. Seetõttu leiti, et olukord, mille tõttu algatati käesolev vahepealne uurimine, ei muutu lähemas tulevikus sellisel viisil, mis võiks mõjutada käesoleva vahepealse uurimise järeldusi. Seega jõuti järeldusele, et muutunud asjaolud on püsivat laadi. |
| --- | --- |

(20)

Uurimise käigus saadud ja kontrollitud tõenditest ilmnes samuti, et taotluse esitaja tootmisstruktuuris toimunud muutusi tuleb pidada püsivateks. Uurimise käigus ei selgunud ühtegi põhjust, mis võimaldaks väita vastupidist. Seetõttu leiti, et olukord, mille tõttu algatati käesolev vahepealne uurimine, ei muutu lähemas tulevikus sellisel viisil, mis võiks mõjutada käesoleva vahepealse uurimise järeldusi. Seega jõuti järeldusele, et muutunud asjaolud on püsivat laadi.

4.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (21) | Märgiti, et taotluse esitaja ekspordiandmeid Eurostati andmetega võrreldes selgus, et ettevõtja vaatlusaluse toote ekspordikogused uurimisperioodil vastavad endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist sama perioodi jooksul liitu imporditud vaatlusaluse toote kogustele. |
| --- | --- |

(21)

Märgiti, et taotluse esitaja ekspordiandmeid Eurostati andmetega võrreldes selgus, et ettevõtja vaatlusaluse toote ekspordikogused uurimisperioodil vastavad endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist sama perioodi jooksul liitu imporditud vaatlusaluse toote kogustele.

| (22) | Läbivaatamise tulemusi arvestades peetakse asjakohaseks tunnistada kehtetuks endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(22)

Läbivaatamise tulemusi arvestades peetakse asjakohaseks tunnistada kehtetuks endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks.

| (23) | Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada määrusega (EÜ) nr 172/2008 kehtestatud meetmete kehtetuks tunnistamisest, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Huvitatud isikutelt ei laekunud ühtegi märkust, |
| --- | --- |

(23)

Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada määrusega (EÜ) nr 172/2008 kehtestatud meetmete kehtetuks tunnistamisest, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Huvitatud isikutelt ei laekunud ühtegi märkust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit ning CN-koodide 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 alla kuuluva ferrosiliitsiumi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine, mis algatati vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3 lõpetatakse ning endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit impordi suhtes kehtinud meetmed tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

A. CARLGREN

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

1

(2)  ELT L 55, 28.2.2008, lk 6.

2

(3)  ELT C 93, 22.4.2009, lk 22.

3

---

ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE EI OLE KOHUSTUSLIK

| 30.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 351/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 351/4

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

15. detsember 2009,

millega lubatakse Eesti Vabariigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 167

(2009/1022/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse direktiivi 2006/112/EÜ, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega 2007/133/EÜ (2) lubati Eesti Vabariigil (edaspidi „Eesti”) erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 167 lükata edasi maksukohustuslaste käibemaksu mahaarvamise õigus seni, kuni käibemaks on tasutud kauba tarnijale või teenuste osutajale, kui asjaomased maksukohustuslased kasutavad vabatahtlikku skeemi, mille kohaselt muutub käibemaks nende tarnitavatelt kaupadelt ja osutatavatelt teenustelt sissenõutavaks kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 66 punktiga b klientidelt tasu kättesaamisel (kassapõhise raamatupidamisarvestuse skeem). Kõnealuse skeemi kasutamiseks peavad maksukohustuslased olema registreeritud füüsilisest isikust ettevõtjana. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega 2007/133/EÜ (2) lubati Eesti Vabariigil (edaspidi „Eesti”) erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 167 lükata edasi maksukohustuslaste käibemaksu mahaarvamise õigus seni, kuni käibemaks on tasutud kauba tarnijale või teenuste osutajale, kui asjaomased maksukohustuslased kasutavad vabatahtlikku skeemi, mille kohaselt muutub käibemaks nende tarnitavatelt kaupadelt ja osutatavatelt teenustelt sissenõutavaks kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 66 punktiga b klientidelt tasu kättesaamisel (kassapõhise raamatupidamisarvestuse skeem). Kõnealuse skeemi kasutamiseks peavad maksukohustuslased olema registreeritud füüsilisest isikust ettevõtjana.

| (2) | Eesti taotles komisjoni peasekretariaadis 4. septembril 2009. aastal registreeritud kirjaga luba kõnealust erandit käsitlevat erimeedet pikendada. |
| --- | --- |

(2)

Eesti taotles komisjoni peasekretariaadis 4. septembril 2009. aastal registreeritud kirjaga luba kõnealust erandit käsitlevat erimeedet pikendada.

| (3) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 kohaselt edastas komisjon 1. oktoobri 2009. aasta kirjaga Eesti taotluse teistele liikmesriikidele. Komisjon teavitas 5. oktoobri 2009. aasta kirjaga Eestit, et tal on olemas kogu vajalik teave taotluse hindamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 kohaselt edastas komisjon 1. oktoobri 2009. aasta kirjaga Eesti taotluse teistele liikmesriikidele. Komisjon teavitas 5. oktoobri 2009. aasta kirjaga Eestit, et tal on olemas kogu vajalik teave taotluse hindamiseks.

| (4) | Kassapõhine raamatupidamisarvestuse skeem kujutab endast lihtsustatud vabatahtlikku korda väikeste ettevõtjate jaoks, kellel ei ole õigust maksuvabastusele. See võimaldab kohaldada selliste maksukohustuslaste suhtes lihtsustatud eeskirja, mille kohaselt arvatakse käibemaks maha ja tasutakse maks riigikassasse vastavalt kulude kandmise ja müügitehingute tegemise kuupäevale. Nimetatud skeem kujutab endast seega kõnealuste maksukohustuslaste suhtes lihtsustusmeedet, mis lisaks võimaldab neil rahavooge paremini juhtida. |
| --- | --- |

(4)

Kassapõhine raamatupidamisarvestuse skeem kujutab endast lihtsustatud vabatahtlikku korda väikeste ettevõtjate jaoks, kellel ei ole õigust maksuvabastusele. See võimaldab kohaldada selliste maksukohustuslaste suhtes lihtsustatud eeskirja, mille kohaselt arvatakse käibemaks maha ja tasutakse maks riigikassasse vastavalt kulude kandmise ja müügitehingute tegemise kuupäevale. Nimetatud skeem kujutab endast seega kõnealuste maksukohustuslaste suhtes lihtsustusmeedet, mis lisaks võimaldab neil rahavooge paremini juhtida.

| (5) | Komisjoni esitas 28. jaanuaril 2009. aastal direktiivi ettepaneku, et muuta direktiivi 2006/112/EÜ arvete esitamist käsitlevate eeskirjade osas ja võimaldada kõigil liikmesriikidel lükata edasi maksukohustuslase käibemaksu mahaarvamise õigust seni, kuni see on kaupade tarnijale või teenuste osutajale tasutud, kui maksukohustuslase aastakäive ei ületa ülempiiri, milleks liikmesriigid võivad kehtestada kuni 2 000 000 eurot, ja tal on vastavalt õigus kasutada vabatahtlikku skeemi, mille kohaselt ei muutu käibemaks tehingutelt sissenõutavaks enne, kui ta on ise tasu kätte saanud. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni esitas 28. jaanuaril 2009. aastal direktiivi ettepaneku, et muuta direktiivi 2006/112/EÜ arvete esitamist käsitlevate eeskirjade osas ja võimaldada kõigil liikmesriikidel lükata edasi maksukohustuslase käibemaksu mahaarvamise õigust seni, kuni see on kaupade tarnijale või teenuste osutajale tasutud, kui maksukohustuslase aastakäive ei ületa ülempiiri, milleks liikmesriigid võivad kehtestada kuni 2 000 000 eurot, ja tal on vastavalt õigus kasutada vabatahtlikku skeemi, mille kohaselt ei muutu käibemaks tehingutelt sissenõutavaks enne, kui ta on ise tasu kätte saanud.

| (6) | Kõnealune erandit käsitlev erimeede ei mõjuta Eesti lõpptarbimiselt saadavat käibemaksutulu ega käibemaksust tulenevaid Euroopa Liidu omavahendeid, |
| --- | --- |

(6)

Kõnealune erandit käsitlev erimeede ei mõjuta Eesti lõpptarbimiselt saadavat käibemaksutulu ega käibemaksust tulenevaid Euroopa Liidu omavahendeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 167 lubatakse Eestil lükata edasi teises lõigus määratletud maksukohustuslaste käibemaksu mahaarvamise õigus seni, kuni käibemaks on tasutud kaupade tarnijale või teenuste osutajale.

Asjaomased maksukohustuslased peavad kasutama skeemi, mille kohaselt muutub käibemaks nende tarnitud kaupadelt ja osutatud teenustelt sissenõutavaks nende eest tasu kättesaamisel.

Teises lõigus osutatud skeem on kohaldatav füüsilisest isikust ettevõtjatena registreeritud maksukohustuslaste suhtes kuni 31. detsembrini 2010.

Teises lõigus osutatud skeem on alates 1. jaanuarist 2011 kohaldatav nende maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa Eesti poolt kindlaks määratud ülemmäära, mis võib olla kuni 200 000 eurot riigi valuutas, nagu on kindlaks määratud direktiivi 2006/112/EÜ artiklitega 399 ja 400.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010 kuni kuupäevani, mil jõustub direktiiv, millega lubatakse liikmesriikidel lükata edasi maksukohustuslaste käibemaksu mahaarvamise õigus seni, kuni käibemaks on tasutud kaupade tarnijale või teenuste osutajale, kui asjaomaste maksukohustuslaste aastakäive ei ületa teatavat ülempiiri ja nad võivad seetõttu kasutada vabatahtlikku skeemi, mille kohaselt muutub käibemaks nende tarnitud kaupadelt ja osutatud teenustelt sissenõutavaks nende eest tasu kättesaamisel.

Mingil juhul ei kohaldata käesolevat otsust kauem kui 31. detsembrini 2012.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Eesti Vabariigile.

Brüssel, 15. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

E. ERLANDSSON

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 57, 24.2.2007, lk 12.

2

---